title: Komission kertomus - I. niiden huomioiden jatkotoimenpiteistä, jotka on esitetty Euroopan parlamentin päätöslauselmissa, jotka ovat liitteenä päätöksissä: - Yleistä talousarviota, Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä ja Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiötä koskevasta vastuuvapaudesta ja - Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen vastuuvapauden siirtämisestä - II. varainhoitovuoden 1994 vastuuvapauden myöntämistä koskevassa neuvoston suosituksessa liitteenä olevien huomautusten jatkotoimenpiteistä

eurovoc_concepts:
Cedefop
Community budget
European organisation
budgetary discharge
general budget (EU)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 25. 02. 1997 KOM(97) 48 lopull. KOMISSION KERTOMUS I. NIIDEN HUOMIOIDEN JATKOTOIMENPITEISTÄ, JOTKA ON ESITETTY EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMISSA, JOTKA OVAT LIITTEENÄ PÄÄTÖKSISSÄ • YLEISTÄ TALOUSARVIOTA, EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖÄ JA EUROOPAN ELIN- JA TYÖOLOJEN KEHITTÄMISSÄÄTIÖTÄ KOSKEVASTA VASTUUVAPAUDESTA EUROOPAN AMMATILLISEN KOULUTUKSEN KEHITTÄMISKESKUKSEN VASTUUVAPAUDEN SIIRTÄMISESTÄ II. VARAINHOITOVUODEN 1994 VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVASSA NEUVOSTON SUOSITUKSESSA LHTTEENA OLEVIEN HUOMAUTUSTEN JATKOTOIMENPITEISTÄ SISÄLLYSLUETTELO I. EUROOPAN PARLAMENTTI 1) PÄÄTÖSLAUSELMA JA HUOMAUTUKSET, JOTKA OVAT EROTTAMATON OSA VARAINHOITOVUODEN 1994 EUROOPAN YHTEISÖJEN YLEISEN TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVAN VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISESTÄ KOMISSIOLLE TEHTYÄ PÄÄTÖSTÄ • YLEISET KYSYMYKSET • TARKASTUSLAUSUMA (DAS) • TULOT • MENOT Sivu 5 5 5 26 28 2) PÄÄTÖSLAUSELMA 31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1994 VAHVISTETTUA EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN TILINPÄÄTÖSTÄ SEKÄ EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN TILINHOITOA JA VARAINHOITOA KOSKEVASTA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN KERTOMUKSESTA 64 3) PÄÄTÖS EUROOPAN ELIN- JA TYÖOLOJEN KEHITTÄMISSÄÄTIÖN VARAINHOITOVUODEN 1994 TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVAN VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISESTÄ SÄÄTIÖN HALLINTONEUVOSTOLLE 69 4) PÄÄTÖSLAUSELMA, JOLLA EUROOPAN AMMATILLISEN KOULUTUKSEN KEHITTÄMISKESKUKSEN HALLINTONEUVOSTOLLE ILMOITETAAN SYYT, JOIDEN VUOKSI SILLE EI VOIDA MYÖNTÄÄ VARAINHOITOVUODEN 1994 TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVAA VASTUUVAPAUTTA 73 II. NEUVOSTO 1) VARAINHOITOVUODEN 1994 EUROOPAN YHTEISÖJEN YLEISEN TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVAN VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISESTÄ KOMISSIOLLE ANNETUN NEUVOSTON SUOSITUKSEN LIITTEENÄ OLEVAT HUOMAUTUKSET 77 • LUKU 1: TULOT • LUKU 2-13: MENOT 2) ASIAAN LIITTYVÄT ERITYISKERTOMUKSET 78 81 101 3) MAALISKUUN 11 PÄIVÄNÄ 1996 ANNETUSSA NEUVOSTON SUOSITUKSESSA LIITTEENÄ OLEVIEN, VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISEEN EUROOPAN ELIN- JA TYÖOLOJEN KEHITTÄMISSÄÄTIÖLLE VARAINHOITOVUODELLE 1994 LIITTYVIEN 109 HUOMAUTUSTEN JATKOTOIMENPITEET 4) MAALISKUUN 11 PÄIVÄNÄ 1996 ANNETUSSA NEUVOSTON SUOSITUKSESSA LIITTEENÄ OLEVIEN, VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISEEN EUROOPAN AMMATILLISEN KOULUTUKSEN KEHITTÄMISKESKUKSELLE LIITTYVIEN HUOMAUTUSTEN JATKOTOIMENPITEET 111 I. EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMAT, JOTKA OVAT LIITTEENÄ PÄÄTÖKSISSÄ YLEISTÄ TALOUSARVIOTA, EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖÄ JA EUROOPAN ELIN- JA TYÖOLOJEN KEHITTÄMISSÄÄTIÖTÄ KOSKEVASTA VASTUUVAPAUDESTA • EUROOPAN AMMATILLISEN KOULUTUKSEN KEHITTÄMISKESKUKSEN VASTUUVAPAUDEN SIIRTÄMISESTÄ 1. EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA JA HUOMAUTUKSET, JOTKA OVAT EROTTAMATON OSA VARAINHOITOVUODEN 1994 EUROOPAN UNIONIN YLEISEN TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVAN VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISESTÄ KOMISSIOLLE TEHTYÄ PÄÄTÖSTÄ YLEISET KYSYMYKSET (Euroopan parlamentti) 5. pyytää komissiota täyttämään sille perustamissopimuksilla asetetut velvollisuudet varmistamalla, että unionin menoja hallinnoidaan siten, että yhteisön lainsäädännön asianmukaisesta noudattamisesta varmistutaan; pahoittelee tässä suhteessa komission välinpitämätöntä asennetta oikeudelliset velvollisuutensa laiminlyöviä jäsenvaltioita kohtaan; vaatii, että komissio hyödyntää täysimittaisesti käytössään olevia keinoja taatakseen, että käytetyille määrärahoille saadaan asianmukainen vastine ja että unionin taloudelliset edut turvataan täysin; Komission vastaus Komissio pyrkii varmistamaan, että jäsenvaltiot täyttävät niille yhteisön talousarvion toteuttamisen osalta asetetut velvollisuudet. Toimien tehokkuutta rajoittaa kuitenkin käytössä olevien voimavarojen määrä suhteessa valvottujen alojen määrään. Komissio onkin pohtinut yhdessä jäsenvaltioiden kanssa SEM 2000 -ohjelman kolmannen vaiheen yhteydessä keinoja, joiden avulla yhteistyökumppanit saataisiin ymmärtämään, että yhteisön varojen oikea hallinnointi on välttämätöntä. Yhtenä tavoitteena on erityisesti selkeyttää yhteisön tuen myöntämisedellytyksiä. Komission arvion mukaan se on lupaavin keino lisätä talousarviota koskevaa kurinalaisuutta. TARKASTUSLAUSUMA (DAS) (Euroopan parlamentti) 8. kehottaa komissiota siksi sisällyttämään Euroopan unionin tileihin tilin, jonka nimikkeenä on "perintämenettelyjen piiriin kuuluvat määritetyt summat" ja jossa eritellään yksittäiset tapaukset ja välisummat tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen sisältyvien olennaisten virheiden pohjalta; kehottaa komissiota lisäksi ilmoittamaan budjettivallan käyttäjälle toimenpiteistä, joita kussakin tapauksessa on toteutettu. Komission vastaus Komissio sisällyttää varainhoitovuoden 1996 taseeseen erity isotsikon, josta käyvät ilmi tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumassa ilmoittamista olennaisista virheistä seuraavat tosiasialliset saatavat. Komissio muistuttaa kuitenkin, että jos kyseisiä saatavia korostetaan taseessa, on noudatettava kirjanpidon yleisiä periaatteita ja erityisesti varovaisuusperiaatetta, jolla pyritään välttämään, ettei varoja arvioida liian suuriksi ja velkoja liian pieniksi. Tässä tapauksessa saatavat ovat varoja, joita ei voida edellä mainittua periaatetta noudattaen arvioida liian suuriksi eikä liian pieniksi. Kuten jo vastuuvapauden myöntämistä vuodelle 1994 koskevassa kertomuksessa korostettiin, tärkeää onkin keskitien löytäminen1. Tämän vuoksi komissio ehdottaa p. m. -erän käyttöönottoa ja sen määrittelemistä samansuuruiseksi kuin perintämääräykset, joita tulojen ja menojen hyväksyjät ovat toimittaneet sellaisia yhteisön varoja vastaanottaneille edunsaajille, joiden maksuun liittyy olennainen virhe. KOMISSION VASTAUS TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN VUODEN 1994 PASIA TUKEVAN ERITYISKERTOMUKSEN LIITTEESSÄ IV ESITTÄMIIN TAPAUKSIIN MAATALOUSALA Komission vastaus Tosiasiallisten tapausten havaitsemisen jälkeen komission asianomaista henkilökuntaa (Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tilien tarkastaminen ja hyväksyminen) on kehotettu ottamaan tarkastusmatkoillaan huomioon marraskuusta 1995 alkaen vuoden 1994 DASin liitteessä IV mainitut tapaukset. Kaikki tapaukset on mainittu jäsenvaltioille osoitetuissa huomautuskirjeissä. Jos jäsenvaltiot eivät kiistä esitettyjä tosiasioita ja jos asetusten tulkinta on yhdenmukainen, komissio ryhtyy varainhoitovuoden 1994 tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä kaikkiin tarvittaviin varainhoidollisiin toimenpiteisiin. Asiasta keskustellaan jäsenvaltioiden kanssa 30. 9. 1996 - 11. 10. 1996. Jos kaikki sujuu tavanomaisen käytännön mukaan, lopullinen päätös tehdään vuoden 1997 lopulla. Komissio liittää varainhoitovuoden 1994 tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaan yhteenvetoon sivun jatkotoimenpiteistä, joihin tilintarkastustuomioistuimen mainitseman kunkin tapauksen suhteen on varauduttu, ja luettelon tapauksissa noudatettavista jäljempänä mainituista maksuja koskevista tarkistuksista. 1. Varastointikustannukset viljaeristä, joiden olemassaoloa ei ollut todistettu Komission vastaus EP:n työasiakirja 218. 048, kohta 14. Varainhoitovuoden 1995 aikana Italian viranomaiset tekivät fyysisen tarkastuksen (määrä ja laatu) kaikissa viljan interventiovarastoissa (100 prosenttia). Tarkastuksen seurauksena alkuperäistä varastoa vähennettiin 23 505,9 tonnilla varainhoitovuonna 1995 (tämän vähennyksen taloudelliset seuraukset varainhoitovuodelle 1994 vahvistetaan tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä) ja sieltä todettiin kadonneen 107 524,371 tonnia, joista EMOTR oli maksanut noin 14 miljoonaa ecua. 2. Fyysisen puuvillavaraston ja kirjanpidollisen varaston ero, josta seuraa puuvillan bruttomäärän ylimitoittaminen ilmoituksessa Komission vastaus Kreikan puuvillan bruttomäärä: - joko kuuden asiakirjan tarkistus = 1 383 849 465 drakhmaa - tai 5 prosentin kiinteä tarkistus = 10 035 213 214 drakhmaa 3. Tuet jalostukseen kelpaamattomista tomaateista Komission vastaus Espanjassa jalostetut tomaatit: tarkistus 195 325 406 Espanjan pesetaa 4. Pakkauskustannukset yliarvioiva kerroin Komission vastaus Tapauksen aikaan olemassa ollut säännöstö salli kahden pakkauskertoimen käytön (0,65 ja 0,90). Komission tarkastuksen seurauksena EU-maiden tuottajajärjestöjen keskusjärjestö esitti Kreikalle kalan ja nektariinien käsittelyyn liittyviin menoihin 10 prosentin kiinteää tarkistusta. Lisäksi kerroin 0,90 poistettiin markkinointivuodelta 1995 - 1996. 5. Tuetun pinta-alan ja tosiasiallisen pinta-alan ero Komission vastaus Peltokasvit: - Yhdistynyt kuningaskunta: tarkistus 18 243,69 Englannin puntaa - Kreikka: tarkistus 6 268 761,6 drakhmaa - Italia: tarkistus 2 058 189 860 Italian liiraa - Ranska: tarkistus 1 091,15 Ranskan frangia 6. Tuettujen tuotteiden laadun yliarvioivat laatukertoimet Komission vastaus Ranskaa on kehotettu ilmoittamaan liian suurista korvauksista. 7. Maksun suorittaminen kahteen kertaan samalle edunsaajalle Komission vastaus Viiniköynnösten nosto maasta: Italia: tarkistus 71 213 615 Italian liiraa 8. Sopimuksissa vahvistetut määrät ylittävistä määristä maksetut tupakan erityispalkkiot Komission vastaus Italia: tarkistus 774 393 428 Italian liiraa 9. Lihasäilykkeet, joiden koostumus ei oikeuta (laboratorion todistuksen mukaan) vientituen maksamisessa käytettyyn prosenttiin Komission vastaus Italia: tarkistus 157 293 262 Italian liiraa 10. Myyntivoiton aliarviointi julkisen varastoinnin kustannusten laskennassa Komission vastaus Italia: kun julkisen varastoinnin kustannuksista tehtiin lopullinen ilmoitus komission jäsenmaille toimittaman FAUDIT-ED-tietojärjestelmän avulla, todetut poikkeamat (myyntivoiton aliarviointi) korjaantuivat ilman eri toimenpiteitä varainhoitovuoden 1995 tileihin. M. Maatalouden muuntokurssin virheellisestä soveltamisesta johtunut maksetun tuen määrän alimitoittaminen Komission vastaus Kuivarehu - oliiviöljy: Espanja: tarkistus: 171 763 893 Espanjan pesetaa 12. Säädetyn määräajan jälkeen toimitetun palkkiohakemuksen hylkääminen Komission vastaus Naudanlihan erityispalkkio: Italia: tarkistus: 5 384 460 Italian liiraa 13. Menon ilmoittaminen vuodelle 1994, vaikka se olisi pitänyt kirjata varainhoitovuodelle 1995 Komission vastaus Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan uudistuksen yhteydessä ja maksajana toimivien toimielinten hyväksymisehdosta johtuen Italian viranomaiset aikovat keventää maksujen kiertoa (maksuihin tarvittavia varoja ei enää ohjata kansallisten maksujen kautta), jonka myötä ne mukautuvat asetuksessa (ETY) N:o 2776/88 olevassa 9 artiklassa säädettyyn maksun käsitteeseen. Kuivarehu: Italia: 245 099 865 Italian liiran virheellisesti varainhoitovuodelle 1994 ilmoitetut menot, vaikka oli kyse varainhoitovuoden 1995 menoista. Lampaanliha: Italia: varainhoitovuodelle 1994 ilmoitetut kolme maksua, joiden yhteenlaskettu määrä oli 7 526 809 Italian liiraa, vaikka kyse oli varainhoitovuoden 1995 menosta. Vuosittainen menoilmoitus mukautetaan tähän. 14. Määräajan jälkeen toimitetusta tukihakemuksesta määrättyjen sakkojen perimättä jättäminen Komission vastaus Naudanliha: sakko myöhästyneestä tukihakemuksesta. Italia: tarkistus: 7 619 636 Italian liiraa 15. Tuen ylimitoittaminen kesantomaatyyppien virheellisen luokittelun vuoksi Komission vastaus Italia: positiivinen tarkistus +250 829 Italian liiraa 16. Ilmoitetut menot ovat tosiasiallisia menoja suuremmat Komission vastaus Italia: tarkistukset: 346 895 600 Italian liiraa ja 268 061 025 Italian liiraa 17. Väärän vaihtokurssin soveltamisesta ja jo maksetun ennakkomaksun huomioimatta jättämisestä aiheutunut lopullisen maksun ylimitoittaminen Komission vastaus Italia: tarkistus 2 859 500 Italian liiraa 18. Tukien maksaminen sellaisten tuotteiden jalostuksesta, jotka eivät vastanneet vaadittuja ominaisuuksia Komission vastaus Maitotuotteet: Yhdistynyt kuningaskunta: tarkistus*21 118,3 Englannin puntaa 19. Peritty summa on alhaisempi kuin saatavana oleva summa Komission vastaus Italia: tarkistus: 308 296 Italian liiraa 20. Kesannointituen maksaminen maista, jotka eivät ole tukikelpoisia Komission vastaus Saksa: tarkistukset: 3 551,31 Saksan markkaa ja 1 579,51 Saksan markkaa 21. Palkkion maksaminen suvunjatkamiseen tarkoitetuista eläimistä, jotka eivät ole tukikelpoisia Komission vastaus Lampaanlihapalkkio: Italia: tarkistus 4 290 198 Italian liiraa 22. Virheellisten kertoimien käytöstä johtunut varastojen arvonlaskun ylimitoittaminen Komission vastaus Kun julkisen varastoinnin kustannukset ilmoitettiin lopullisesti komission jäsenmaille toimittaman FAUDIT-ED-tietojärjestelmän avulla, todetut poikkeamat (varastojen arvonlaskun yliarviointi) korjaantuivat ilman eri toimenpiteitä varainhoitovuoden 1995 tileihin. 23. Päällekkäisten tukien vähentämättä jättäminen Komission vastaus Peltokasvit: Ranska: tarkistus 335,86 Ranskan frangia 24. Maatalouden muuntokurssin virheellisestä soveltamisesta johtunut tuen ylimitoittaminen Komission vastaus Banaanit: Ranska: tarkistus: 338 851,93 Ranskan frangia 25. Tuen maksaminen viinipalstoista, joita ei ole olemassa 10 Komission vastaus Ranska: tarkistus 7 824,38 Ranskan frangia 26. Suhteellisen vähennyksen tekemättä jättäminen tapauksessa, jossa maa-alaa koskevaa 15 prosentin kesannointivelvoitetta ei ollut noudatettu Komission vastaus Ranska: tarkistukset: 319,46 Ranskan frangia, 1 176,28 Ranskan frangia, 203,26 Ranskan frangia ja 74,87 Ranskan frangia 27. Sellaisten kulujen ilmoittaminen, joita vastaavia maksuja ei tosiasiassa ollut maksettu edunsaajille Komission vastaus Peltokasvit: sisältää tarkistuksen (katso kohta 5) 28. Sokerin varastointituet, jotka olisi pitänyt maksaa varainhoitovuonna 1993 kuukausittain ja merkitä kyseisen vuoden tileihin Komission vastaus Varastointituet, jotka olisi pitänyt ilmoittaa vuonna 1993, mutta ilmoitettiin vuonna 1994. Vuosittainen menoilmoitus mukautetaan tähän. 29. Muussa kuin hyväksytyssä varastossa varastoidun sokerin varastointimaksujen palauttaminen Komission vastaus Espanjan viranomaiset ovat todistaneet, että kyseinen varasto oli hyväksytty. 30. Ennakkomaksut, jotka ylittävät säännöksissä vahvistetut rajat Komission vastaus Maidon laadun parantaminen: tarkistus: 1 018 022 422 Espanjan pesetaa KALASTUS 31. Loppusumman maksaminen sellaisten asiakirjojen perusteella, jotka ovat säännösten mukaan riittämättömiä Komission vastaus 11 Komissio voi vain vahvistaa DASin erikoiskertomuksessa annetun vastauksen. Vaikka komissio tosiasiassa myönsikin, että eräät toissijaiset asiakirjat puuttuivat maksupyynnöstä, se huomautti, että toimitetut asiakirjat oikeuttavat anottuun maksuun kokonaisuudessaan. Asianomaisille komission yksiköille on kuitenkin annettu ohjeet, joiden mukaan hakemuksiin liitettävät asiakirjat on tutkittava hyvin tarkkaan. ALUEPOLITIIKKA Tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomien aluepolitiikan virheellisten menettelyjen korjaamiseksi, pääasiassa Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) menojen osalta, tarvitaan seuraavia toimenpiteitä: Tutkitaan, onko DASissa esitetyillä virheillä ollut välittömiä vaikutuksia I. komission maksuihin ja pitääkö maksetut tuet tämän vuoksi periä takaisin (tarkistustoimet). Tutkitaan, vaikuttavatko DASissa esitetyt virheet mahdollisesti tulevaisuudessa II. komission talousarvioon ja onko komission tämän vuoksi ryhdyttävä ennalta ehkäiseviin toimiin. III. Ongelmien sisältö tutkitaan yksityiskohtaisesti, mikä edellyttää tapausten tunnistamista, riittävän tiedon keräämistä sekä virheen luonteesta ja vakavuudesta esitettyjen myönteisten ja kielteisten väitteiden arviointia. Jokaista tapausta tarkastellaan asiakirjojen pohjalta ja ryhdytään kaikkiin IV. tarvittaviin (tarkistus- tai ennalta ehkäiseviin) toimiin. I. Virheiden välittömät vaikutukset komission maksuihin HAKR yhteisrahoittaa toiminnallisia ohjelmia, joilla tarkoitetaan yhteensovitettua monivuotista toimintaa. Yksittäisten hankkeiden valitseminen, niiden toteuttamisen valvonta ja yhteisön lainsäädännön noudattamisen varmistaminen ovat pääasiassa jäsenvaltioiden vastuulla. EAKR:n maksut ovat pääasiassa ennakkomaksuja jäsenvaltioille, ja niiden saaminen edellyttää edistymistä ohjelman toteuttamisessa. Ennakkomaksuina suoritettavat summat on vahvistettu ohjelmaa hyväksyttäessä. Ensimmäisen ennakkomaksun jälkeen kunkin maksun maksuajankohta määräytyy jäsenvaltion ilmoittamien menojen mukaisesti. Komissio vahvistaa maksuun oikeuttavien menojen alarajat (aloitustaso), jotka jäsenvaltion on saavutettava ja jotka sen on tietyn maksun saadakseen ilmoitettava. Kun jäsenvaltion ilmoittamat menot ylittävät tietyn "aloitustason", se saa ennalta määrätyn ennakkomaksun. Ohjelman lopettamisen yhteydessä komissio ja jäsenvaltio tekevät loppulaskelman. Jos jäsenvaltion menot eivät ole olleet riittävän suuria, se voi maksaa takaisin osan saamistaan rahoista. Jos sen menot ovat suuremmat kuin ohjelman talousarvio, jäsenvaltio rajoittaa EAKR:lle osoitetun maksupyyntönsä suurimpaan myönnettävän avustukseen. 12 Jäsenvaltion virheet vaikuttavat EAKR:n maksuihin (esimerkiksi menot, jotka eivät ole tukikelpoisia) menoilmoitusten perusteella siten, että jos komissiolle ilmoitettujen ja EAKR:n maksuun johtaneiden menojen määrä ei virheiden huomioimisen jälkeen ole riittävä, niin EAKR:n maksun saaminen täysimääräisenä ei ole perusteltua. Komissio totesi vastauksessaan vuoden 1994 DASin kertomukseen, että mainitut virheet eivät olleet vaikuttaneet tilintarkastustuomioistuimen tarkastelemiin EAKR:n maksuihin. Jäsenvaltioiden ilmoittamat menot ovat kuitenkin tavallisesti huomattavasti suuremmat kuin komission vahvistaman aloitusmaksun saamiseen oikeuttavat menot. Vaikka jäsenvaltion menoilmoitus sisältäisi menoeriä, jotka eivät ole tukikelpoisia, EAKR:n maksut olisivat perusteltuja yhteenlaskettujen tukikelpoisten menojen osalta. Vaikka ilmoitettuja menoja ei olisi riittävästi DASissa esitettyjen virheiden kattamiseen, tämä vaikuttaisi ainoastaan maksujen ajoitukseen, ei EAKR:n ennakkomaksujen määrään. Jäsenvaltioille aiheutuu kuitenkin menoja vielä ilmoitusten toimittamisen jälkeenkin, ja menojen kokonaismäärä lisääntyy asteittain. Jos jäsenvaltiot olisivat tienneet menoista, jotka eivät ole tukikelpoisia, ne olisivat yksinkertaisesti lykänneet ilmoitusten toimittamista siihen asti, kunnes tukikelpoisten menojen määrä olisi saavuttanut aloitustasolle asetettujen menojen alarajan. Tämän osan lopussa oleva taulukko osoittaa, että lähes kaikissa tapauksissa jäsenvaltion ilmoittamat menot (sarake 8) olivat huomattavasti suuremmat kuin EAKR:n maksun edellyttämät menot (sarake 9), ja että tämän vuoksi on olemassa riittävä marginaali niiden menojen kattamiseksi, jotka eivät tilintarkastustuomioistuimen mukaan ole tukikelpoisia. Ainoastaan yhdessä tapauksessa (kohta 33) marginaali ei täysin kattanut DASissa esitettyä virhettä; kyseisessä tapauksessa EAKR:n ennakkomaksua aikaistettiin kahdella kuukaudella. Jäsenvaltion maksuvaatimukset ovat saattaneet olla virheellisiä, mutta ne ovat kuitenkin olleet perusteltuja, sillä virheistä huolimatta ilmoitettujen tukikelpoisten menojen määrä oli suurempi kuin aloitustasoille asetettujen menojen määrä, ja siksi vaatimukset EAKR:n maksusta olivat perusteltuja. Tämän vuoksi perintään ei ole • aihetta. Tilintarkastustuomioistuin on puolestaan tunnustanut (vuoden 1994 DAS kohta 3. 146), että virheet rakennerahastojen alalla eivät välttämättä vaikuta komission maksuihin. Komission mukaan oli väärin ja harhaanjohtavaa, että tilintarkastustuomioistuin luokitteli ongelmat olennaisiksi virheiksi. Tilintarkastustuomioistuimen määritelmien mukaan virheitä, jotka eivät välittömästi ja merkittävällä tavalla aiheuta haittaa yhteisön talousarviolle, pidetään muodollisina virheinä (katso vuoden 1994 DAS, kohta 1. 40). II. Virheiden mahdolliset vaikutukset tulevaisuudessa komission talousarvioon Komissio on tunnustanut vuoden 1994 DAS-kertomukseen Uittamassaan liitteessä (s. 88-90), että vaikka DASissa esitetyt virheet eivät vaikuttaisi mitenkään EAKR:n 13 yksittäisiin ennakkomaksuihin, komissio pitää niitä kuitenkin mahdollisina riskitekijöinä, jotka on huomioitava komission varainhoidossa. Nämä virheet voivat vaikuttaa tulevaisuudessa yhteisön talousarvioon, jos: - tilintarkastustuomioistuimen esittämille virheille on perusteita, millä tarkoitetaan sitä, että jäsenvaltioiden menoilmoitukset todella sisältävät menoeriä, jotka eivät ole tukikelpoisia, - jäsenvaltioiden viranomaiset ovat jättäneet virheet korjaamatta ja lopullinen menoilmoitus sisältää sen vuoksi edelleen menoeriä, jotka eivät ole tukikelpoisia, - virheiden tasausmarginaali on riittämätön ohjelman päättyessä, millä tarkoitetaan, että ohjelma päätetään hyväksytyn talousarvion mukaisesti ja että komission maksut sen vuoksi koskevat kaikkia ilmoitukseen merkittyjä menoeriä, myös sellaisia, jotka eivät ole tukikelpoisia. Näiden kolmen oletuksen perusteella DASissa esitetyt virheet saattavat tulevaisuudessa vaikuttaa yhteisön talousarvioon, ja komission ennalta ehkäiseviä toimia saatetaan tarvita. Loppupäätelmä poikkeaa kuitenkin melko paljon tilintarkastustuomioistuimen väitteistä, joiden mukaan kyseiset ongelmat ovat "olennaisia virheitä", jotka määritelmän mukaan aiheuttavat välittömästi ja merkittävällä tavalla haittaa varainhoitovuoden 1994 yhteisön talousarviolle. Komission painavin vastaväite vuoden 1994 DASissa esitettyyn lähestymistapaan oli, että tilintarkastustuomioistuin oletti jäsenvaltion ilmoittaman minkä tahansa menon, joka ei ole tukikelpoinen, aiheuttavan välitöntä haittaa yhteisön talousarviolle. Liitteessään (katso vuoden 1994 DAS, s. 88-90) komissio piti olettamusta pätemättömänä ja selitti lähestymistavan tekniset rajoitukset, joista tärkein oli tilintarkastustuomioistuimen epäonnistuminen yrityksissään liittää ensisijaiset toimet yksittäisiin ennakkomaksuihin ja kvantifioida DAS:issa esitetyt virheet (nämä on myöhemmin esitetty "bruttoarvoina" eli jäsenmaiden maksamina kokonaissummina, joista yhteisön yhteisrahoitus on ainoastaan osa). III. Ongelmien sisällön tutkiminen (tunnistaminen, tiedotus, arviointi) Koska suurin osa vuoden 1994 DASissa esitetyistä virheistä koskee vuosina 1989-93 aloitettujen ja vuoden 1996 aikana lopetettavien ohjelmien menoja, komissio käynnisti kaikkien vuoden 1994 DASissa ja vuosittaisissa kertomuksissa esitettyjen ongelmatapausten sisällön tutkinnan. Tutkinnan avulla kaikki tilintarkastustuomioistuimen ilmoittamat ongelmat pyritään ratkaisemaan tyydyttävästi ennen ohjelmien lopettamista siten, että komissiolla on käytössään jäsenvaltioiden kirjallinen selvitys, jossa tilanne selvitetään ymmärrettävästi asiaankuuluvien asiakirjojen avulla ja jossa todetaan, että tilintarkastustuomioistuimen huomautus on aiheeton, tai jossa huomautus myönnetään aiheelliseksi ja virhe luvataan korjata, tavallisesti seuraavan menoilmoituksen yhteydessä. 14 Tutkinta on perustunut tilintarkastustuomioistuimen yksityiskohtaisissa tilintarkastuskertomuksissa (sektorikirje) ja jäsenvaltioiden vastineissa oleviin tietoihin. Jos tiedot tai jäsenvaltioiden selvitykset eivät ole riittäneet osoitukseksi siitä, että ongelmat oli ratkaistu tyydyttävästi, komissio on pyytänyt jäsenvaltioilta lisäselvityksen. Jatkotutkinta on kuitenkin osoittautunut ongelmalliseksi pääasiassa siitä syystä, että tilintarkastustuomioistuimen tiedot ovat toisinaan puutteelliset: Komissio ei ole useimmissa tapauksissa saanut tilintarkastustuomioistuimen 1. lausuntoa jäsenvaltioiden selvitysten riittävyydestä. Koska tilintarkastustuomioistuin on havainnut ongelmat ja koska ainoastaan se tuntee täysin huomautusten perustana olevat tosiasiat, komission olisi saatava tilintarkastustuomioistuimen lausunto kansallisten viranomaisten selvityksistä. Erityisesti vuoden 1994 DASissa esitettyjen virheiden osalta olisi lisäksi huomattava, että sektorikirje lähetettiin jäsenvaltioille melko myöhään ja että jäsenvaltioiden selityksiä ei useissa tapauksissa ole otettu DAS- kertomuksessa huomioon. Tämä saattaa heikentää DASissa esitettyjen virheiden oikeellisuutta (esimerkiksi 26 tapauksesta kahdeksassa tarvittiin yksinkertaista selvennystä kansallisilta viranomaisilta) ja siksi myös mahdollisuutta perustella rahoitusta koskevia tarkistuksia ohjelmia lopetettaessa. Toistaiseksi tilintarkastustuomioistuin on ainoastaan muutamissa tapauksissa toimittanut komissiolle lausuntonsa jäsenvaltioiden selvitysten riittävyydestä DASissa esitetyistä virheistä. Useita DAS-kertomuksessa esitettyjä virheellisiä summia on vaikea jäljittää 2. sektorikirjeestä tai jäsenvaltioiden vastineista. Eräissä tapauksissa sektorikirjeessä mainitut virheelliset summat poikkeavat DAS-kertomuksessa esitetyistä summista; lisäksi eräissä tapauksissa sektorikirjeeseen ei ole merkitty yhtään yksittäistä virheellistä summaa. Jäsenvaltioiden viranomaiset antavat palautetta huomautuksista ja sektorikirjeessä esitetyistä summista, mutta he eivät useinkaan tunnista tapausta, johon DASissa esitetyllä virheellä viitataan. Näin ollen tapausten tunnistaminen, arviointi ja seuranta vaikeutuu, ja joskus se on mahdotonta. Mainitut ongelmat yhdistyvät niin kutsuttujen "tunnettujen virheiden" tapauksissa, joista ei ole olemassa erityistä DAS- sektorikirjettä, vaan viitteenä käytettään tilintarkastustuomioistuimen muita tilintarkastuskertomuksia; komission on yritettävä tunnistaa tapaukset virheen suuruuden perusteella. Vuoden 1996 maaliskuussa komissio pyysi tilintarkastustuomioistuimelta yksityiskohtaisia tietoja tiettyjen larkasluslausumassa esitettyjen tapausten jäljittämiseksi. Se ei ole vielä saanut vastausta. 15 IV. Jatkotutkinnan päätelmät DAS-kertomuksen liitteen IV kohdissa 32-43 mainituista 26 tapauksesta, jotka sisältävät EAKR:n alaa koskevan "DASissa esitetyn olennaisen virheen", kolmea tapausta tutkitaan edelleen asetuksen N:o 4253/88 24 artiklan nojalla, kahdessa tapauksessa tuomioistuin ei ole voinut tutkia tapauksia riittävän tiedon puuttuessa, muiden 21 tapauksen ratkaisua on pidetty tyydyttävänä, eikä komission jatkotutkintaa enää tarvittane. Tämän osan lopussa olevassa taulukossa on yhteenveto tilanteesta. Jokaisen yksittäisen tapauksen yksityiskohtaiset tiedot sisältyvät jäljempänä olevaan taulukkoon. 32. Vuosien 1991 ja 1992 menot ilmoitettiin perusteeksi vuoden 1993 menoille, jotka vuorostaan esitettiin perusteeksi vuonna 1994 maksetulle ennakkomaksulle yhdistettynä menoilmoitukseen, joka ei vastannut edunsaajan kirjanpitoa, ja telematiikkahankkeen osalta tuettuihin tietojenkäsittely laitteisiin Komission vastaus Huomautus koskee erästä telematiikka-alan toiminnallisen ohjelman mukaisesti rahoitettua hanketta. Tilintarkastustuomioistuin on kyseenalaistanut sen tukikelpoisuuden, koska tapaus koskee tietojenkäsittely laitteiden hankkimista; muut ongelmat koskevat menoilmoituksia ja edunsaajan kirjanpitojärjestelmää. Jäsenvaltion viranomaiset eivät hyväksy huomautuksia. Ohjelman lopettamista ajatellen komissio pyysi toimivaltaisilta kansallisilta viranomaisilta lisäselvityksiä. On kuitenkin huomattava, että jäsenvaltion ilmoittamien ohjelman menojen lopullinen määrä on huomattavasti suurempi kuin EAKR:n ennakkomaksun käynnistämiseen ja lopulliseen maksamiseen vaadittavien menojen määrä, jolloin marginaali virheen kattamiseksi on riittävä; sen vuoksi kyseinen DASissa esitetty virhe ei vaikuta komission maksujen määrään, ja perintäkysymys lienee perusteeton. 33. Muista kuin tukikelpoisista toimista aiheutuneiden kustannusten hyväksyminen Komission vastaus 1) Kuten komission DAS-kertomusta koskevassa vastauksessa on selitetty (kohta 33/2, sivu 82), mainitussa tapauksessa jäsenvaltio ilmoitti sellaisia uusia toimia koskevia menoja, joita komissio ei ollut vielä virallisesti hyväksynyt. Tämä merkitsi käytännössä, että komissio suoritti maksun kaksi kuukautta etuajassa; perintäkysymys lienee perusteeton. 2) Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemaa tapausta ei voida tunnistaa komission käytettävissä olevien tietojen perusteella; tapaus koskee "tunnettua virhettä", josta ei ole olemassa erityistä DAS sektorikirjettä. Vuoden 1996 maaliskuussa komissio pyysi tilintarkastustuomioistuimelta tietoja tiettyjen DAS tapausten jäljittämiseksi (kyseinen 16 tapaus mukaan lukien), mutta se ei ole vielä saanut vastausta. Kyseisen ohjelman lopettamista ajatellen komissio ryhtyi lisätoimenpiteisiin; se pyysi asianomaisia kansallisia viranomaisia tunnistamaan tapauksen ja selventämään sitä. On kuitenkin huomattava, että jäsenvaltion ilmoittamien ohjelman menojen määrä on huomattavasti suurempi kuin EAKR:n ennakkomaksun käynnistämiseen vaadittavien menojen määrä, jolloin marginaali virheen kattamiseksi on riittävä; sen vuoksi kyseinen DASissa esitetty virhe ei tässä vaiheessa vaikuta komission suorittamien maksujen määrään, ja perintäkysymys lienee perusteeton (katso myös kohta 40). 3) Saatuaan tilintarkastustuomioistuimelta riittävät tiedot ja katsoessaan, että jäsenvaltion vastineet eivät olleet tyydyttäviä ja että mainitut kaksi ongelmaa olivat edelleen ratkaisematta, komissio käynnisti asetuksessa N:o 4253/88 olevan 24 artiklan mukaisen tutkinnan, joka jatkuu edelleen. Jäsenvaltion ilmoittamien ohjelman menojen määrä on kuitenkin huomattavasti suurempi kuin EAKR:n ennakkomaksun käynnistämiseen vaadittavien menojen määrä, jolloin marginaali DASissa esitetyn virheen kattamiseksi on riittävä ja jolloin voidaan taata, että komission maksamat ennakkomaksut vastaavat säännöksiä. 4) Virhe, joka on mainittu myös tilintarkastustuomioistuimen vuoden 1994 vuosittaisessa kertomuksessa (kohta 4. 18 a), koskee maa-alueen hankinnasta aiheutunutta 1,7 miljoonan ecun suuruiseksi ilmoitettua kustannusta, joka todellisuudessa muodostuikin ennen tukikelpoisuuden toteamista suoritetusta 0,56 miljoonan ecun maksusta ja maa-alueen hankintaan otetun lainan takaisinmaksuun käytetystä 1,13 miljoonasta ecusta. Vastauksissaan komission esittämiin ongelmaa selvittämistä koskeviin komission kysymyksiin jäsenvaltion viranomaiset ovat korjanneet virheen. Siksi perintäkysymys lienee perusteeton. 5) Huomautus koskee 748 648 ecua, jotka edunsaaja on maksanut hankkeen eri vaiheissa, joissa EAKR oli rahoittajana ainoastaan osassa. Tilintarkastustuomioistuin tunnusti kuitenkin sektorikirjeessä, että virhe mahdollisesti korjattaisiin seuraavaan menoilmoitukseen. Vastauksessaan aihetta koskevaan komission erityiskysymykseen toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ilmoittivat selkeästi, että virhe oli todella korjattu seuraavaan menoilmoitukseen; perintäkysymys lienee siis perusteeton. 6) Komissio muutti 17 päivänä heinäkuuta 1995 tehdyllä lopullisella päätöksellä C(95) 1719 aiemmin 12 päivänä huhtikuuta 1994 tehtyä ensimmäistä päätöstä ('(94) 672/3. Jäsenvaltion 27 päivänä heinäkuuta 1994 toimittama päätöksen muutospyyntö koski muun muassa töitä ja 572 779 ecun suuruisia menoja, jotka mainittiin 16 päivänä joulukuuta 1994 päivätyssä komission kirjeessä N:o 171845. Menosta tuli tukikelpoinen edellä mainitun päätöksen muutoksella, eikä maksun perintään sen vuoksi ainakaan toistaiseksi ole aihetta. 17 34. Jäsenvaltion ilmoittamat menot, joilla ei ole todistettavaa perustetta Komission vastaus Huomautus koskee 47 547 ecun menoja, joita tilintarkastustuomioistuin ei pitänyt tukikelpoisina, koska niitä ei pystytty näyttämään toteen tilintarkastajan vierailun yhteydessä. Kansalliset viranomaiset pitivät vastineessaan huomautusta perusteettomana ja esittivät jäljennökset merkittävistä asiaa tukevista asiakirjoista; perintäkysymys lienee siis perusteeton. 35. Edunsaajan kirjanpidossa olevia menoja pienemmiksi ilmoitetut menot Komission vastaus 1) Kaksi DASissa esitettyä virhettä koskevat kahta summaa, joiden yhteenlaskettu summa on miljoona ecua ja jotka ilmoitettiin varsinaisten menojen lisäksi. Jäsenvaltion kansalliset viranomaiset hyväksyivät huomautuksen oikeellisuuden ja ilmoittivat itse korjaavansa virheen seuraavaan menoilmoitukseen. On kuitenkin huomattava, että jäsenvaltion ilmoittamien ohjelman menojen määrä on huomattavasti suurempi kuin EAKR:n ennakkomaksujen käynnistämiseen vaadittavien menojen määrä, jolloin marginaali virheiden kattamiseksi on riittävä; sen vuoksi kyseinen DASissa esitetty virhe ei tässä vaiheessa vaikuta komission suorittamien maksujen määrään, ja perintäkysymys lienee perusteeton. 2) Huomautus koskee 21 691 miljoonan ecun "negatiivista" virhettä, mikä merkitsee, että jäsenvaltion tosiasialliset menot olivat suuremmat kuin sen ilmoittamat menot. Perintäkysymys lienee aiheeton (katso myös kohta 36). 36. Ilmoitetut menot ovat pienemmät kuin tosiasialliset tukikelpoiset menot Komission vastaus Huomautus koskee 449 176 ecun "negatiivista" virhettä, mikä merkitsee, että jäsenvaltion tosiasialliset menot olivat suuremmat kuin sen ilmoittamat menot. Perintäkysymys lienee aiheeton (katso myös kohta 35/2). 37. Menoilmoitukseen liitetyt maksamattomat laskut ja/tai varaukset Komission vastaus 1) Huomautus koskee 758 ecun menoja, jotka eivät ole tukikelpoisia. Jos virheen vähäinen arvo suhteutetaan kuitenkin siihen, että kyseistä ohjelmaa lopetettaessa tosiasialliset menot olivat noin 11 miljoonaa ecua suuremmat kuin EAKR:n hyväksymät menot, niin maksun tarkistus ja perintä ovat aiheettomia. 2) Kaksi yhteenlaskettuna 1 060 000 ecun virhettä koskivat menoja, joita ei tilintarkastustuomioistuimen mukaan ollut tosiasiassa aiheutunut siinä vaiheessa, kun niistä oli ilmoitettu komissiolle. Jäsenvaltion viranomaiset selittävät, etteivät menot sisältyneet tilintarkastustuomioistuimen tutkimaan menoilmoitukseen, vaan sitä seuraavaan ilmoitukseen, jolloin kyseiset summat oli todella maksettu. Tilintarkastustuomioistuimen huomautus vaikuttaa siis perusteettomalta, ja perintäkysymys lienee aiheeton. 3) Huomautus koskee edunsaajana olevan yhtiön tapaa käyttää menojensa vahvistamisen perustana kustannuslaskelmaa eikä tosiasiallisia maksuja. Tilintarkastustuomioistuin ilmoitti kuitenkin myöhemmin komissiolle, että saman yhtiön seuraavassa tilintarkastuksessa (vuoden 1995 DAS) yhtiön toimihenkilöt vakuuttivat tilintarkastajille, että menojen vahvistamiskäytäntöä oli muutettu. Ohjelman lopettamista ajatellen komissio esitti asiasta erityiskysymyksiä toimivaltaisille kansallisille viranomaisille varmistaakseen, että komissiolle jätetyt menoilmoitukset koskevat ainoastaan todella aiheutuneita menoja. Kansalliset viranomaiset selvittivät komissiolle menojen olevan tukikelpoisia. Siksi perintäkysymys lienee perusteeton. 38. Menoilmoitukseen liitetty vähennyskelpoinen arvonlisävero Komission vastaus Huomautus koskee noin 304 305 ecun summaa, joka tilintarkastustuomioistuimen mukaan koostui vähennyskelpoisesta arvonlisäverosta. Vastineessaan kansalliset viranomaiset selittivät, että maksettu arvonlisävero ei todellisuudessa ollut vähennyskelpoinen ja kuului sen vuoksi EAKR:n yhteisrahoituksen piiriin. Tilintarkastustuomioistuin hyväksyi seuraavassa komissiolle osoittamassaan kirjeessä jäsenvaltion selityksen. Sen vuoksi perintäkysymys lienee perusteeton. 39. Menot, joista ei ole voitu toimittaa tarvittavia tositteita Komission vastaus 1 ) Huomautus koskee noin 7,6 miljoonan ecun ilmoitettua summaa, josta ei tilintarkastustuomioistuimen mukaan ollut olemassa tarvittavia tositteita. Sama huomautus oli vuoden 1994 DAS-kertomuksessa sellaisten tapausten kohdalla, joissa "tilintarkastusta ei voida suorittaa" (kohta 3. 132 (k), sivu 42) ja joiden määräksi oli laskettu noin 74 miljoonaa ecua. Vastineessaan kansalliset viranomaiset selittävät, että kunnille aiheutuneita menoja koskevat tositteet olivat saatavissa ainoastaan kunnista eikä keskushallinnosta, jossa tilintarkastajat suorittivat tarkastuksensa. Komission tilintarkastajat ovat jo omien tarkastustensa yhteydessä vahvistaneet, että kuntia koskevat tositteet ovat saatavissa ainoastaan kunnista. Sen vuoksi tilintarkastustuomioistuimen huomautus, joka todennäköisesti perustui väärinkäsitykseen, vaikuttaa aiheettomalta, ja perintäkysymys lienee perusteeton. 19 2) Huomautus koskee 39 ecun virheellisiä menoja, jotka eivät ole tukikelpoisia. Kun virheen vähäinen arvo kuitenkin suhteutetaan siihen, että kyseisen ohjelman loppuvaiheessa tosiasialliset menot olivat noin 11 miljoonaa ecua suuremmat kuin EAKR:n hyväksymät menot, maksun tarkistus ja perintä ovat tarpeettomia (katso myös kohta 37/1). 40. Muulloin kuin tukikelpoisuusaikana aiheutuneet menot Komission vastaus 1) Huomautus, joka sisältyy myös vuoden 1994 vuosittaiseen kertomukseen (kohta 4. 16 (a), sivu 105), koskee ilmoitettuja 317 178 ecun menoja, jotka ovat aiheutuneet muulloin kuin tukikelpoisuusaikana. Kansalliset viranomaiset eivät esittäneet huomautukseen täydellistä vastinetta. Ohjelman lopettamista ajatellen komissio esitti asiasta erityiskysymyksiä toimivaltaisille kansallisille viranomaisille. On kuitenkin huomattava, että jäsenvaltion ilmoittamien ohjelman menojen lopullinen määrä on huomattavasti suurempi kuin EAKR:n ennakkomaksujen käynnistämiseen ja lopulliseen maksamiseen vaadittavien menojen määrä, jolloin marginaali virheiden kattamiseksi on riittävä; sen vuoksi kyseinen DASissa esitetty virhe ei vaikuta komission maksujen määrään, ja perintäkysymys lienee perusteeton. 2) Huomautus koski noin 7 170 000 ecun menoja, jotka olivat tilintarkastustuomioistuimen mukaan aiheutuneet muulloin kuin tukikelpoisuusaikana. Asiaa koskevassa sektorikirjeessä tilintarkastustuomioistuin tähdentää kuitenkin, että ainoastaan menoja koskeva lasku toimitettiin ennen tukikelpoisuutta, mutta menot maksettiin tukikelpoisuusaikana; sen vuoksi tilintarkastustuomioistuin pitää huomautusta aiheellisena ainoastaan "laskutuspäiväperustetta" sovellettaessa. Jäsenvaltion selvityksen mukaan tukikelpoisuuden perusteena on ajankohta, jolloin meno on todella aiheutunut (siis maksettu), ei ajankohta, jolloin se on todettu tai siitä on laskutettu. Komissio katsoo huomautuksen perustuvan tilintarkastustuomioistuimen väärinkäsitykseen siten, että asiaa koskevissa määräyksissä menon ilmoittaminen ja tukikelpoisuusaika liitetään varsinaisen maksun suorittamiseen eikä laskun toimittamiseen. Sen vuoksi perintäkysymys lienee perusteeton. 3) Huomautus koskee ilmoitettuja noin 290 000 ecun menoja, jotka olivat aiheutuneet muulloin kuin tukikelpoisuusaikana. Asiaa koskevassa sektorikirjeessä tilintarkastustuomioistuin tunnusti, ettei virhe vaikuta komission maksuihin. Vastineessaan jäsenvaltion viranomaiset myönsivät, että huomautus oli aiheellinen ja että komissiolle toimitettu menoilmoitus sisälsi mainitun virheellisen summan. Koska kyseinen ohjelma oli lopetettu ennen kuin DASissa esitetystä virheestä oli ilmoitettu, komissio tutki huolellisesti, vaikuttiko ongelma EAKR. n maksuihin siten, että perintä olisi perusteltua. Jäsenvaltion ilmoittamat kokonaismenot olivat noin 27,8 miljoonaa ecua ohjelman menorajan ollessa 27 miljoonaa ecua. Sen vuoksi jäsenvaltion EAKR:n talousarvioon hyväksyttyjen menojen lisäksi käyttämät ja ilmoittamat 0,8 miljoonaa ecua riittävät kattamaan DASissa esitetyn 0,3 miljoonan ecun virheen, ja jäsenvaltio on oikeutettu EAKR:n avustukseen kokonaisuudessaan; kyseisessä tilanteessa EAKR:n avustuksen perintä ei ole perusteltua. 20 4) Komissio ei pysty tunnistamaan tapausta käytettävissään olevien tietojen avulla; tapaus koskee 732 516 ecun "tunnettua virhettä", josta ei ole olemassa erityistä DAS- sektorikirjettä. Vuoden 1996 maaliskuussa komissio pyysi tilintarkastustuomioistuimelta tarkempia tietoja tiettyjen DASissa esitettyjen tapausten jäljittämiseksi (mainittu tapaus mukaan lukien), mutta se ei ole vielä saanut vastausta. Kyseisen ohjelman lopettamista ajatellen komissio ryhtyi lisätoimenpiteisiin; se pyysi asianomaisia kansallisia viranomaisia tunnistamaan tapauksen ja selventämään sitä. On kuitenkin huomattava, että jäsenvaltion ilmoittamien ohjelman menojen määrä on huomattavasti suurempi kuin EAKR:n ennakkomaksujen käynnistämiseen vaadittavien menojen määrä, jolloin marginaali virheen kattamiseksi on riittävä; sen vuoksi kyseinen DASissa esitetty virhe ei tässä vaiheessa vaikuta komission suorittamien maksujen määrään, ja perintäkysymys lienee perusteeton (katso myös kohta 33/2). 41. Maksetut ennakkomaksut, jotka ylittävät säännöksissä vahvistetut rajat Komission vastaus Virhe koskee komission maksumenettelyjä, ja siitä on jo annettu selvitys komission vastauksessa vuoden 1994 DAS-kertomukseen (sivu 28, kohta 41). Perintäkysymys lienee perusteeton. 42. Menot, jotka eivät ole tukikelpoisia, koska ne eivät liity kyseessä olevan toiminnallisen ohjelman mukaisesti rahoitettuun hankkeeseen Komission vastaus Huomautus koskee tiettyjen menoilmoitukseen sisältyvien 1 726 ecun menojen tukikelpoisuutta. Vastineessaan jäsenvaltion viranomaiset eivät antaneet tyhjentävää vastausta huomautukseen. Ohjelman lopettamista ajatellen komissio pyysi toimivaltaisilta kansallisilta viranomaisilta lisäselvityksiä. On kuitenkin huomattava, että jäsenvaltion ilmoittamien ohjelman menojen määrä on huomattavasti suurempi kuin EAKR:n ennakkomaksun käynnistämiseen vaadittavien menojen määrä, jolloin marginaali virheen kattamiseksi on riittävä; sen vuoksi kyseinen DASissa esitetty virhe ei tässä vaiheessa vaikuta komission suorittamien maksujen määrään, ja perintäkysymys lienee perusteeton. 21 43. Rakennusta käytetään muihin kuin ilmoitettuihin ja yhteisön tukeen oikeuttaviin tarkoituksiin Komission vastaus Saatuaan tilintarkastustuomioistuimelta riittävät tiedot ja katsoessaan, että jäsenvaltion vastineet eivät olleet tyydyttäviä ja että mainitut kaksi ongelmaa olivat edelleen ratkaisematta, komissio käynnisti asetuksessa N:o 4253/88 olevan 24 artiklan mukaisen tutkinnan, joka jatkuu edelleen. Jäsenvaltion ilmoittamien ohjelman menojen määrä on kuitenkin huomattavasti suurempi kuin EAKR:n ennakkomaksun käynnistämiseen vaadittavien menojen määrä, jolloin marginaali DASissa esitetyn virheen kattamiseksi on riittävä ja jolloin voidaan taata, että komission maksamat ennakkomaksut vastaavat säännöksiä (katso myös kohta 33/3). 22 VUODEN 1994 TARKASTUSLAUSUMASSA (DAS) MAINITUT EAKR:N MAKSUJA KOSKEVAT OLENNAISET VIRHEET (ECU) DAS- kohta DAS- tarkastus JV Ohjelma Maksun ONGELMA (EAKR n:o) DAS- virheen JV:n ilmoittamat menot Maksun aloitustaso Vaikutus EAKR:n maksuun JV:n viranomaisen Pääosasto XVI Jatkot. piteet Selitykset kohta 32 PP4 ES 911110005 Enn. 1,2/93 tukikelvoton hanke 4. 223. 000 58. 727. 128 34. 739. 700 ei ole ei jatkot. piteitä ks. yksityiskohtaiset huomiot KNPP31 kohta 33 kohta 33 KNPP34 ES 921103004 Enn. 2/ohj. ES 921109006 Enn. 2/93 tukikelvottomat toimet tukikelvottomat toimet 4. 235. 431 4. 957. 290 6. 396. 515 55. 339. 345 3. 095. 505 aikaistus ei ole 36. 739. 500 tyydyttävä loppuunkäsitelty kirje til. tark. tuom. ei tunnistettu istuimelle ja JV:lle ks. DAS94, s. 82, kohta33/2 kohta 33 kohta 33 kohta 33 kohta 33 PP194 KNPP36 rKNPP37~" KNPP38 BE 911009003 Enn. 1'93 BE 901010002 Enn. 1/92 ES 9211Ö9006 Enn. 2/93 PO 901210002 Enn. 2/93 tukikelvottomat toimet tukikelvottomat toimet tukikelvottomat toimet tukikelvottomat toimet 20. 613 164. 839: 1. 625. 752 748. 648: 11. 626. 532 7. 054. 191 55. 339. 345 24. 496. 000 10. 334. 946 5. 284. 396* 36. 739. 500 20. 557. 000 ei ole ei ole ei ole ei ole epätyydyttävä 24 artikla epätyydyttävä 24 artikla tarkistus tarkistus loppuunkäsitelty loppuunkäsitelty 10 11 12 13 kohta 34 PP12 UK 910909016 Enn. 193 perusteeton meno 47. 547 3. 438. 960 720. 000 ei ole tyydyttävä loppuunkäsitelty kohta 35 KNPP40 kohta 35 KNPP41 kohta 35 PP15 ES 881109002 Enn. 1,2/93 ES 881109002 Enn. 1,2/93 ES 901109022 Enn. 1,2/93 ilm. summa eri kuin kirjattu ilm. summa eri kuin kirjattu ilm. summa < kirjattu 823. 694 130. 563 -21. 691 54. 821. 133 54. 821. 133 40. 141. 068 39. 423. 700 39. 423. 700 25. 651. 250 ei ole ei ole ei ole tarkistus tarkistus loppuunkäsitelty loppuunkäsitelty ei jatkot. piteitä "negatiivinen virhe" rv kohta 36 PP398 DE 890209002 Lopullinen ilm. summa < todellinen -449. 176 109. 737. 176 109. 550. 000 ei ole ei jatkot. piteitä 'negatiivinen virhe" kohta 37 KNPP389 kohta 37 KNPP496 kohta 37 PP17 kohta 37 PP496 Lopullinen IRL 890409001 GR 900810001 Enn. 2/93 Enn. 2/93 ES 921109007 ~Enn. 2793 GR 900810001 maksamattomat laskut/arvio maksamattomat laskut/arvio maksamattomat laskut/arvio maksamattomat laskut/arvio 758 920. 014. 222 260. 286 106. 275. 665 12. 914. 944 395. 308; 798. 473; 106. 275. 665 909. 684. 000 ei ole 32. 994. 077; ei ole ei ole ei ole 9. 248. 500 32. 994. 077 tyydyttävä tarkistus tyydyttävä ei jatkot. piteitä loppuunkäsitelty loppuunkäsitelty loppuunkäsitelty päättynyt ohjelma kohta 38 PP218 ES 921103003 Enn. 2/ohj. ALV tukikelvoton 304. 305 2. 790. 479 1. 994. 250 ei ole tyydyttävä loppuunkäsitelty kohta 39 PP389 kohta 39 PP397 IRL 890409001 Lopullinen DE 940209004 Enn. 2 94 asiakirjat puuttuvat asiakirjat puuttuvat 39 920. 014. 222 236. 300. 000 7. 596. 257 909. 684. 000 61. 831. 500 ei ole ei ole tyydyttävä ei jatkot. piteitä loppuunkäsitelty päättynyt ohjelma kohta 40 KNPP32 kohta 40 KNPP39 ES 911110005 Enn. 1,2 93 ES 921109006 Enn. 2 93 tukikeipoisuusjakso päättynyt tukikeipoisuusjakso päättynyt 317. 178 732. 516 58. 727. 128 55. 339. 345 34. 739. 700 36. 739. 500 ei ole ei ole kohta 40 |PP384 kohta 40 PP407 PO 941209008 Enn. 2 94 DE 880210001 Lopuii. nen tukikeipoisuusjakso päättynyt tukikeipoisuusjakso päättynyt 7. 170. 255 290. 275 28. 893. 828 27. 784. 953 12. 025. 000 27. 030. 634 ei ole ei ole tyydyttävä tyydyttävä ks. yksityiskohtaiset huomiot ei jatkot. piteitä kirje til. tark. tuom. ei tunnistettu istuimelle ja JV:lle loppuunkäsitelty loppuunkäsitelty kohta 41 PP219 COM 850503048 Välimaksu liian suuret enn. maksut 1. 854. 638 tämä koskee komissiota ei ole ei jatkot. piteitä ks. DAS94, s. 82, kohta 41 kohta 42 PP400 BE 921009002 Enn. 2 93 tukikelvoton meno 1. 726 4. 793. 239 3. 5*827500 ^ ei ole ei jatkot. piteitä ks. yksityiskohtaiset huomiot kohta 43 KNPP26 BE 901010002 T n n. 1 92 ei EAKR:n mukainen 51174*78 7. 054. 19^1 5. 28473*96" * ei ole epätyydyttävä 24 artikla SOSIAALIALA 44. Yleisen valmistavan koulutustoimenpiteen rahoittaminen, vaikka ainoastaan pätevyyden saamiseen johtavat koulutustoimenpiteet olivat tukikelpoisia, jolloin jäsenvaltion on esitettävä aiempien tukeen oikeuttavien menojen tositteet Komission vastaus Pätevyyden saamisen johtavan koulutuksen käsitettä ei ole vanhaa ohjelmaa (1989-94) koskevassa yhteisön asetuksessa. Siinä on tarkennettu ainoastaan, että koulutuksen on johdettava ammatin saamiseen. Komissio on päättänyt pitää valmistavia koulutustoimenpiteitä tukikelpoisina ainoastaan, jos ne sisältyvät ammatin saamiseen johtavaan jatkuvaan koulutukseen. Sen vuoksi esimerkiksi kolmesta vaiheesta (koulutukseen hakeutuminen, valmistava pätevöityminen, lopullinen pätevöityminen) koostuvissa yksilöllisissä koulutussopimuksissa ainoastaan viimeistä vaihetta on pidetty tukikelpoisena ilman eri toimenpiteitä. Ensimmäistä vaihetta ei ole hyväksytty ilman eri toimenpiteitä,, mutta toista vaihetta on voitu pitää tukikelpoisena, jos on pystytty osoittamaan, että seurantaa oli jatkettu harjoittelijan työllistämiseen asti. 45. PRODEP I -ohjelmassa hyväksyttyjen toimintojen rahoittaminen PRODEP II -ohjelman varoilla Komission vastaus Tilintarkastustuomioistuimen mainitseman ongelman havaitsi ensimmäiseksi komissio, minkä vuoksi se jäädytti yhteisön tukikehykseen (YTK) II liittyvät ennakkomaksut. Sen jälkeen jäsenvaltio suostui avaamaan erilliset tilit entisiä varoja (1986-89), YTK:stä I (1990-94), YTK:stä II (1994-99) ja yhteisöaloiteohjelmia varten. Se sitoutui ohjaamaan Euroopan sosiaalirahaston (ESR) varat yhteisön päätösten mukaisesti. Komissiolla on ollut mahdollisuus tarkastaa, että jäsenvaltio on pitänyt kiinni sitoumuksistaan. 46. Tosiasiallisia menoja suuremmiksi ilmoitetut menot Komission vastaus Kreikka: jakson 1990-93 loppusummia ei ole vielä päätetty, sillä komissio tekee parhaillaan tarvittavia korjauksia yhteistoiminnassa jäsenvaltion kanssa. Italia: komissio seuraa tarkkaan meneillään olevia oikeuskäsittelyjä, joissa se toimii usein kantajana. 47. Sellaisten opiskelijoiden koulutukseen käytetty tuki, jotka eivät ole työttöminä eivätkä työnhakijoina Komission vastaus 24 Tällä hetkellä komissiolla ei ole todisteita siitä, olivatko kyseisten kurssien harjoittelijat ennen koulutuksen alkua työnhakijoina vai eivät. Komissio korostaa, että sen on äärimmäisen vaikeaa selvittää tällaisia tapauksia omin keinoin. 48. Muihin kuin tukikelpoisiin uudeUeenkoulutustoimenpiteisiin myönnetyt tuet, jotka alueviranomaiset ovat perineet takaisin, mutta joita ei ole palautettu komissiolle Komission vastaus Toscanan alueelle suoritetut liian suuret maksut, joihin tilintarkastustuomioistuin viittaa, on tarkoitus vähentää vuoden 1993 loppusummasta. Alueen komissiolle 14 päivänä huhtikuuta 1996 esittämää loppusummaa koskevaa maksupyyntöä ei ole kuitenkaan vielä voitu ottaa huomioon, sillä yksi sen käsittelylle olennainen liite oli laadittava uudelleen. Komission lähettämistä kirjeistä huolimatta Toscanan alue ei ole vielä muokannut loppusummaa koskevaa pyyntöään eikä määrättyä vähennystä ole sen vuoksi vielä tehty. Komissio seuraa kuitenkin tapausta tarkkaan. 49. Sellaisten lastentarhan ja ala-asteen opettajille tarkoitettujen koulutustoimenpiteiden rahoittaminen, jotka eivät ole tukikelpoisia Komission vastaus Komission yksiköt ovat tutkineet tilintarkastustuomioistuimen esiin tuoman ongelman ja ovat hiljattain käynnistäneet asetuksessa 2082/93 olevan 24 artiklan mukaisen menettelyn. 50. Ennakkomaksun suorittaminen arvioitujen, ei tosiasiallisten menojen perusteella Komission vastaus Vuoden n ennakkomaksut perustuvat jäsenvaltioiden vuodelta n-1 esittämiin toimien toteuttamista koskeviin todistuksiin lukuun ottamatta ohjelmajakson ensimmäistä vuotta, jonka mukaiset ensimmäiset ennakkomaksut maksetaan ilman eri toimenpiteitä eri tukimuotojen hyväksymisen jälkeen. Koska eräät kurssit ovat monivuotisia ja kouluvuosi jakaantuu kahdelle kalenterivuodelle, jäsenvaltio joutuu toisinaan vuoden lopussa esittämään toimien toteuttamista koskevia todistuksia, jotka perustuvat osittain tosiasiallisiin menoihin, mutta osittain myös tuleviin menoihin. Loppusummaa koskevaa maksupyyntöä esitettäessä, joka on tehtävä seuraavan vuoden kesäkuun 30 päivään mennessä, komissio tekee tarvittavat korjaukset, joissa ainoastaan tosiasialliset menot otetaan huomioon. 25 51. Toiminnallisten ohjelmien väliset varojen siirrot vaihtokursseissa tapahtuneista merkittävistä muutoksista aiheutuneiden lisääntyneiden kustannusten kattamiseksi Komission vastaus Kurssivoittojen käyttöä koskevilla uusilla säännöillä olisi poistettava tulevaisuudessa varojen siirtäminen toiminnallisesta ohjelmasta toiseen. YMPÄRISTÖ 52. Ilmoitetut menot vastaavat maksettua ennakkoa eivätkä lopullisen edunsaajan tosiasiallisia menoja Komission vastaus Vastauksessaan vuoden 1994 DAS-kertomukseen (sivu 83) komissio selitti, ettei ennakkomaksuja lähtökohtaisesti saisi pitää menoina, jotka eivät ole tukikelpoisia, mutta se ei tuntenut tarkkaan asiayhteyttä, johon tilintarkastustuomioistuin viittasi. Siksi komissiolla ei ole riittävän vankkoja perusteita, joiden perusteella se voisi kiistää kyseisten menojen tukikelpoisuuden. Hanke sisältyy komission paikalla tehtävien tarkastusten ohjelmaan, ja ilmoitettujen menojen tukikelpoisuus tutkitaan tarkastuksen yhteydessä. EMOTR-OHJAUSOSASTO 53. Ilmoitetut menot vastaavat suoritettua ennakkomaksua eivätkä lopullisen edunsaajan tosiasiallisia menoja Komission vastaus Puglian alueen viranomaiset vakuuttivat komissiolle 3 päivänä huhtikuuta 1996 päivätyllä kirjeellä valvovansa tulevaisuudessa, ettei edunsaajille makseta enää toiminnallisten ohjelmien mukaisia ennakkomaksuja. Tässä tapauksessa rahojen perintä on tarpeeton, koska yhteisön varojen maksaminen on jäsenvaltion tehtävä ja sitä säädellään vuosien 1992 ja 1993 loppumaksujen maksun yhteydessä, kun lopulliset menoilmoitukset on saatu. 54. Maksajana toimivan toimielimen edunsaajalle maksamasta tuesta pidättämä toimitusmaksu Komission vastaus Italian tapauksessa komissio otti yhteyttä 22 päivänä helmikuuta 1996 päivätyllä kirjeellä Fondo di Rotazione ja MlRAAF-toimielimiin, jotta ne korjaisivat tilanteen ja ilmoittaisivat komissiolle asian osalta toteutetut toimenpiteet. Vastausta ei ole toistaiseksi saatu. 26 Portugalin tapauksessa IFADAP-toimielin on useaan otteeseen vakuuttanut, ettei edunsaajilta pidätettäisi toimitusmaksua vuoden 1994 lokakuun jälkeen, mutta sen on kuitenkin todettu jatkavan käytäntöään epäsuorasti (maksu laskutetaan erikseen). Maksuperusteena ei kuitenkaan enää ole maksetun tuen määrä, vaan sijoituksen määrä. Tässä tapauksessa YTK II -tuen toimenpiteistä 2, 3 ja 5 peritään 0,9 prosentin maksu ja toimenpiteistä 1 ja 4 peritään 0,45 prosentin maksu. Ministeriön laskutusta koskeva päätös on toimitettava komission arvioitavaksi. TUTKIMUS 55. Keinotekoisesti paisutettu menoilmoitus, joka tähtää kaikkien kustannusten rahoittamiseen yhteisön osuudella Komission vastaus Tilintarkastustuomioistuimen alustavan tilintarkastuksen seurauksena komissio (pääosasto XIII ja UCLAF-petostentorjuntayksikkö) suoritti perusteellisen tilintarkastuksen, joka johti yhteisön talousarvioon kohdistuvan petoksen toteamiseen syytettynä olevan yhtiön säännönvastaisten toimien vuoksi. Tämän perusteella komissio toteutti tarvittavat toimenpiteet, joiden myötä kyseinen yhtiö ei enää kuulu tilintarkastusten alaisten sopimusten piiriin, yhtiötä vaaditaan palauttamaan sille sopimusten mukaan suoritetut maksut ja kaikki yhtiön hyväksi suoritettavat maksut pidätetään. Petoksen toteamisen vuoksi komissio päätti myös heinäkuussa 1996 jättää tapauksen sen jäsenvaltion toimivaltaisten oikeusviranomaisten käsiteltäväksi, jossa kyseisen yhtiön toimipaikka sijaitsee. 56. Yhteisön tuen hakeminen menoihin, joita kansallinen tutkimuslaitos on jo rahoittanut Komission vastaus Komissio on vähentänyt 8 532 Englannin puntaa 24 päivänä tammikuuta 1996 suorittamastaan loppumaksusta. 57. Liian suuren vaihtokurssin käyttämisestä aiheutunut ilmoitettujen kustannusten ylimitoittaminen tai jo maksetun ennakkomaksun vähentämättä jättäminen Komission vastaus Tilintarkastustuomioistuimen huomautusten perusteella komissio pyysi sopimuspuolelta kirjallisesti lisätietoja tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista kohdista. DYCAT International -yhtiö ei ole vielä toimittanut kyseisiä tietoja, ja hankkeen yhteensovittaja on jättänyt asiasta huomautuksen yhtiölle saadakseen tarvittavat asiakirjat 15 päivään kesäkuuta 1996 mennessä. Jos DYCAT International -yhtiö ei ole vastannut mainittuun määräpäivään mennessä, komissio vähentää summan lopullisesta maksusta. 27 ITA-EUROOPAN MAIDEN TUKI 58. Erään PHARE-hankkeen arvonlisäveron (alv) rahoittaminen, joka ei oikeuta tukeen Komission vastaus Unkarin veroviranomaiset ovat maksaneet takaisin tapausta koskevat 125 000 Unkarin forinttia (+/-874 ecua) 16 päivänä helmikuuta 1996. TOIMINTAMENOT 59. Komission "Clovis/Wilson" maa-alueesta maksama hankintahinta, vaikkei maksu hankintasopimuksesta puuttuvan notaarin allekirjoituksen vuoksi ollut tukikelpoinen Komission vastaus Komission toimivaltainen yksikkö vahvisti ja korjasi välittömästi tilintarkastustuomioistuimen mainitseman virheen. Se laati perimismääräyksen ja sai kyseisen summan takaisin. Yhtään maksua ei voida määrätä maksettavaksi, jos molemmat sopimuspuolet eivät ole laillisesti allekirjoittaneet maksua koskevaa sopimusta. Tilintarkastustuomioistuimen esiin tuoma virhe perustuu varainhoitovuoden lopulla toteutetun ostomenettelyn eri vaiheiden aikajärjestykseen liittyvään erehdykseen, jonka myötä käyttämättömät määrärahat siirrettiin yhteiskirjauksella toiselle tilille. OMAT VARAT (Euroopan parlamentti) 10. katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden on tehostettava valvontaansa tavaroiden vastaanoton ja tullioikeudellisen aseman osalta unionin ulkorajoilla, ja kehottaa komissiota laatimaan aihetta koskevan kertomuksen; Komission vastaus Komissio on samaa mieltä Euroopan parlamentin kanssa, jonka mukaan tavaroiden vastaanoton ja tullioikeudellisen aseman valvontaan on kiinnitettävä erityistä huomiota. Sen vuoksi kysymykset ovat erottamaton osa sen jäsenmaissa toteuttamaa valvontaohjelmaa ja se aikoo edelleen lisätä toimenpiteitään kyseisellä alalla. Komissio on toimittanut tiedonannon vuosina 1990 - 1993 tehtyjen tarkastusten tuloksista kahdelle budjettivaltaa käyttävälle osastolle 4 päivänä tammikuuta 1996 päivätyn omien varojen valvontajärjestelmän toimintaa koskevan kertomuksen 28 (KOM(93) 691) välityksellä, joka julkaistaan kolmen vuoden välein. Vastaava tiedonanto omien varojen valvonnasta vuosina 1993 - 1995 saaduista tuloksista toimitetaan vuoden 1996 joulukuun lopulla tai viimeistään vuoden 1997 alussa. Jäsenvaltioiden vastuusta yhteisön tullisäännöksissä säädetään, että yhteisön tullialueelle siirretyt tavarat ovat tullivalvonnan alaisia, kunnes jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat voineet varmistua niiden tullioikeudellisesta asemasta. Mitä tulee yhteisön tullialueella meriteitse paikasta toiseen vapaasti liikkuviin tavaroihin, joiden tullioikeudellinen asema herättää epäilyksiä kansallisissa hallintoelimissä, komissio on lisäksi käynnistänyt valmistelutyöt tavaroiden valvonnan lisäämiseen Euroopan parlamentin mainitsemalla tavalla tähtäävän lainmuutosehdotuksen hyväksymistä silmällä pitäen. Valmistelut ovat edenneet hyvin. Muutamia valmisteveron alaisiin tuotteisiin liittyviä ongelmia on kuitenkin vielä ratkaistava, sillä ne voisivat mahdollisesti lykätä hieman alunperin vuodelle 1996 suunniteltua muutosehdotuksen hyväksymistä. (Euroopan parlamentti) 11. kehottaa komissiota esittämään vuosittaisen kertomuksen siitä, miten jäsenvaltiot perivät erilaisia yhteisön talousarviosta puuttuvia varoja; Komission vastaus Perinteisten omien varojen ja erityisesti petoksiin tai säännönvastaisuuksiin liittyvien varojen perinnässä, jäsenvaltioiden toiminnan seuranta on vahvistettu asetuksella 1552/89 ja toteutettu ottamalla käyttöön seurantamenetelmä, jonka avulla vaikeita perintätapauksia seurataan ryhmittäin niiden tilien lopulliseen tarkastamiseen ja hyväksymiseen asti. A-ryhmä koskee omiin varoihin kohdistuneita petostapauksia, joissa on kyse 500 000 ecua suuremmista summista, kun taas B-ryhmään sisältyvät keskinäisen avunannon nimissä tehtyihin ilmoituksiin liittyvät tapaukset, joissa on kyse 1 000 000 ecua suuremmista summista. A-ryhmä sisälsi vuonna 1994 (A/94) noin sata mainitun tyyppistä tapausta, jotka yhteenlaskettuina kattoivat määräytymisperusteiden mukaan laskettuna 70 prosenttia perittävistä. Kansalliset hallintoelimet ilmoittivat pyydettäessä tapausten perintävaiheen. B-ryhmään oli valittu 6 tapausta vuodelle 1994 ja seuraavalla vuodelle 23 tapausta. On huomattava, että tähän ryhmään kuuluvat tapaukset ovat erityisen tärkeitä, koska ne ovat teknisesti monimutkaisia ja käytännössä hankalia. Koska mainittuihin tapauksiin löydetään harvoin nopeita ratkaisuja hallinnollisten ja oikeudellisten menettelyjen hitauden vuoksi, tapaukset ovat suhteellisen vanhoja. Lisäksi vuosittain toteutettuihin uusiin A- ja B-ryhmiin liitetään aiemmista ryhmistä ne tapaukset, joiden tilejä ei ole lopullisesti tarkastettu ja hyväksytty. Komissio osoitti 6 päivänä syyskuuta 1995 Euroopan parlamentille vuoden 1994 A- ryhmää koskevan ensimmäisen kertomuksen. Se toimittaa viipymättä saman vuoden B-ryhmää koskevan kertomuksen. 29 Kansallisella tasolla toteutettavaan perintään sovelletun menettelyn osalta komissio on lisäksi osoittanut syksyllä 1994 jäsenvaltioille asiaan liittyvän kyselylomakkeen, josta saatuja vastauksia käsitellään parhaillaan, jotta komissio voisi sen perusteella ryhtyä tarvittaviin asianmukaisiin toiminnallisiin toimenpiteisiin sekä lainsäädännön että hallinnon osalta. MAATALOUSMENOT (Euroopan parlamentti) 13. panee merkille, että yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä esitellyistä toimenpiteistä huolimatta maatalouden osuus vuoden 1994 talousarviosta kasvoi 1,3 prosentilla edellisvuoteen verrattuna; Komission vastaus Maatalouden menot ovat pienentyneet merkittävästi vuosina 1993 - 1994 vähentyen 35 miljardista ecusta 33 miljardiin ecuun vuodesta 1993 vuoteen 1994. Menojen kehitys vuosina 1993 - 1994 käy ilmi jäljempänä olevasta taulukosta n:o 1, jossa vuoden 1993 menojen nimikkeistö on vertailun vuoksi rinnastettu vuoden 1994 menojen nimikkeistöön. Peltokasvien markkinahintojen laskeminen, josta tehtiin päätös vuonna 1992 hyväksytyn yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä, on toteutunut kolmessa vaiheessa varainhoitovuosina 1994, 1995 ja 1996, kun taas tasaustuen määrä on vastaavasti kasvanut, mikä on johtanut tasaustuista aiheutuvien menojen kasvuun mainittuna ajankohtana. Peltokasvien suoran tuen käyttöönoton ensimmäisestä vaiheesta johtuneen peltokasvialan menojen kasvun (2 miljardia ecua) ja klassisen sikaruton poistamiseksi toteutetuista korvaustoimenpiteistä johtuneen sianliha-alan menojen kasvun (215 miljoonaa ecua) on suurilta osin korvannut menojen pieneneminen useimmilla aloilla. Tärkeimpiin aloihin, joissa menot ovat pienentyneet, kuuluvat: maito- ja maitotuoteala (-960 miljoonaa ecua, joka koostuu tukimenojen pienemisestä 360 miljoonalla eculla erityisesti voin määrän pienentymisen vuoksi, markkinointi- ja myynnin edistämismenojen pienemisestä 230 miljoonalla eculla sekä vuosina 1987 - 1988 ja 1991 - 1992 päätetystä tuotannosta luopumisesta maksettavista korvauksista aiheutuvien kustannusten pienemisestä 220 miljoonalla eculla); oliiviöljyala (-650 miljoonaa ecua, joka koostuu Italian vuotta 1992 - 1993 edeltäviä markkinointivuosia koskevien tuotantotukimaksujen pienemisestä 300 miljoonalla eculla vuonna 1993, neuvoston päättämän kulutustuen pienenemisestä 170 miljoonalla eculla vuonna 1994 ja interventiokustannusten pienemisestä 140 miljoonalla eculla; ne olivat 30 lisääntyneet vuonna 1993 vuodelle 1991 - 1992 kirjatun voimakkaan tuotannon vuoksi); lampaan- ja vuohenliha-ala (-520 miljoonaa ecua, minkä taustalla on markkinointivuoden 1993 vaikea markkinatilanne, jonka vuoksi uuhipalkkioita maksettiin edelleen enemmän vuonna 1994, jolloin tilanne oli kuitenkin palautunut ennalleen); naudanliha-ala (-520 miljoonaa ecua, joka koostuu interventiokustannusten pienemisestä ja vuoden 1994 ostojen pysäyttämisestä sen jälkeen, kun vuoden 1993 ostot olivat 425 000 ' tonnia ja julkisia varastoja tyhjennettiin myynnin kasvaessa 525 000 tonnista 730 000 tonniin vuodesta 1993 vuoteen 1994. Tämä johti menojen pienemiseen lähes 1,6 miljardilla eculla, mutta vuoden 1992 yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen seurauksena päätetty palkkioiden korotus lisäsi vastaavasti menoja lähes 1,1 miljardilla eculla; viiniala (-330 miljoonaa ecua, joka selittyy pöytäviinin tuotannon pienemisellä 107 miljoonasta hehtolitrasta 91 miljoonaan hehtolitraan markkinointivuodesta 1992 - 1993 markkinointivuoteen 1993 - 1994. Maatalousmenojen pieneminen varainhoitovuodesta toiseen osoittaa selvästi, että esiin tuotu maatalousmenojen osuuden kasvu kokonaismenoista ei johdu niiden lisääntymisestä eikä ole seurausta uudistuksen toisen vaiheen toteuttamisesta. 31 TAULUKKO N:0 1: MAATALOUSMENOJEN KEHITYS VUOSINA 1993 JA 1994 1993 1994 Muutokset Varainhoitovuoden määrärahojen yleiset menot Bl-10 Peltokasvit Bl-11 Sokeri Bl-12 Oliiviöljy Bl-13 Kuivarehu ja kuivatut kasvikset Bl-14 Tekstiilikasvit Bl-15 Hedelmät ja vihannekset Bl-16 Viini Bl-17 Tupakka Bl-18 Muut alat OSASTO I Bl-20 Maitotuotteet Bl-21 Naudanliha Bl-22 Lampaan- ja vuohenliha Bl-23 Sianliha Bl-24 Muna- ja siipikarja Bl-25 Muut toimet Bl-26 Kalastus OSASTO II Bl-30 Liitteeseen II kuulumattomat B1 -31 Liittymistasausmaksu Bl-32 Valuutan tasausmaksu Bl-33 Elintarviketuen palauttaminen Bl-34 Korkojen palauttaminen Bl-35 Ilmaisjakelu Bl-36 Vilpillisten menettelyjen vastainen taistelu Bl-37 Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen Bl-38 Maaseudun kehittäminen Bl-39 Muut toimenpiteet OSASTO III Bl-40 Tulotuet Bl-50 Liitännäistoimet EMOTR-TUKI Y H T E E N SÄ 32 (Euroopan parlamentti) 14. pahoittelee jälleen kerran maatalousalan budjettiarvioiden ja todellisten menojen välistä suurta eroa: katsoo, että nämä erot eivät selity yksinomaan odottamattomilla tekijöillä (sääolot, taudit, ja niin edelleen); kehottaa siksi komissiota kiristämään hallintaa erityisesti toistuvasti ylitettyjen lukujen kohdalla ja toimimaan läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jotta talousarvion perustana käytettäviä ennusteita voidaan parantaa; Komission vastaus Komissio toteaa, että talousarvion puutteellinen toteuttaminen johtui suurimmaksi osaksi vuoden 1992 uudistuksen toteuttamiseen vaikuttavien tekijöiden täsmällisen arvioinnin vaikeudesta, erityisesti peltokasvien viljelyyn käytettävien perusviljelyalojen ja naudanliha-alan palkkiokiintiöiden käyttöprosentista jäsenvaltioissa. Koska jäsenvaltioiden yksityiskohtaiset tiedot puuttuivat talousarvion laatimisen yhteydessä ja uudistuksen ensimmäinen täytäntöönpanovuosi oli tuolloin käynnissä, komissio on joutunut käyttämään maanviljelijöiden uudistukseen osallistumisprosentista tilastokeskuksen tietoihin perustuvia oletusarvoja, jotka ovat osoittautuneet liian korkeiksi. Toinen suuri alhaiseen kulutukseen vaikuttanut tekijä on ollut naudanliha. Varainhoitovuodella 1994 markkinoilla tapahtui käänne, jollaista harvat ennusteiden laatijat olisivat uskaltaneet ennustaa, kun hanketta laadittiin noin kahdeksan kuukautta aiemmin. Käänne johti interventio-ostojen lähes täydelliseen katoamiseen ja auttoi tyhjentämään 900 000 tonnin julkisia varastoja varainhoitovuoden loppuun mennessä vähintään 250 000 tonnilla vientiin kohdistuvan tehokkaan myyntipolitiikan avulla. Komissio ei ole jäänyt toimettomaksi niiden lukujen suhteen, joissa ylityksiä on tapahtunut, vaan se on pannut täytäntöön talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta tehdyn päätöksen 6 artiklan määräykset ja ryhtynyt asianmukaisiin toimenpiteisiin sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla (muna- ja siipikarja-alan tiettyjen takaisinmaksujen vähentäminen tai poistaminen) tehden neuvostolle kyseessä olevaa yhteistä markkinajärjestelyä (YMJ) (puuvilla) koskevia uudistusehdotuksia ja asettaen tiukan taloudellisen kehyksen äskettäin hyväksytyille liitännäistoimille. Komission päätehtävänä on EMOTR: n tukiosaston maatalousennusteiden parantaminen sekä sen omissa yksiköissä että kansallisessa hallinnossa. Menneistä virheistä oppiminen, joka auttaa ymmärtämään paremmin tulevaisuutta, on hyvin kuitenkin vaikeaa kyseisellä alalla. Aiempina vuosina saadut kokemukset ovat itse asiassa osoittaneet, että kaavio, jonka mukaan talousarvio laaditaan ja jonka mukaan se toteutuu, on jokaisena varainhoitovuonna erilainen. Komission mukaan talousarvion toteuttamisessa onnistuttaisiin kuitenkin paremmin, jos talousarvion hyväksymismenettelyä muutettaisiin siten, että talousarvioesitystä voitaisiin korjata 33 oikaisukirjelmällä ennen sen toista käsittelyä neuvostossa, jolloin korjaus perustuisi alustavan talousarvioesityksen laadinnassa vähintään kahdeksan kuukautta aiemmin käytettyjen taloutta koskevien oletusten ajan tasalle saattamiseen, tai siten, että talousarviota voitaisiin korjata korjaavalla lisätalousarviolla sen jälkeen, kun parlamentin puheenjohtaja on vahvistanut joustavamman muutosmenettelyn. Muutoksesta olisi muodostuttava talousarviomenettelyn tavanomainen vaihe. Toisaalta komissio katsoo, että yhteisön säännöstön yksinkertaistaminen ja täytäntöönpano jäsenmaissa sekä viimeisten maksupäivien noudattaminen vähentävät epävarmuutta merkittävästi. (Euroopan parlamentti) 15. kehottaa komissiota ennen Irlannin naudanlihan jalostusteollisuudessa esiintyneiden väärinkäytösten johdosta määrättävien rangaistusten lopullista suuruutta koskevan päätöksen tekemistä varmistamaan, että Irlannin viranomaiset panevat täysin täytäntöön asetuksen (ETY) 2456/93, jolla naudanlihan markkinoiden asianmukainen toiminta pyritään takaamaan; Komission vastaus Varainhoitovuoden 1992 tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä komissio päätti Irlannin naudanlihan julkisen varastoinnin osalta, että vuotta 1990 koskevaa 10 prosentin taloudellista tarkistusta oli jatkettava todettujen puutteiden vakavuuden vuoksi. Koska Irlannin viranomaiset ottivat vuonna 1991 käyttöön valvonnan tehokkuuden ja luotettavuuden parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä, tarkistus laskettiin 5 prosenttiin vuodelle 1991. Asetusta (ETY) N:o 2456/93 ei ole voitu panna täysimittaisesti täytäntöön naudanlihan interventio-ostojen niukkuuden vuoksi. Komissio kiinnittää asiaan erityistä huomiota juuri nyt, koska ministerineuvosto on tehnyt päätöksen interventiotoimenpiteistä äskettäin esillä olleen BSE-taudin vuoksi. (Euroopan parlamentti) 16. pyytää komissiota varmistamaan, että Ranskan viranomaiset soveltavat Pohjois-Korsikalla täysimittaisesti asetuksia, jotka koskevat erityistä tukea vuoristoalueille sekä emolehmäpalkkiota, ja pyytää komissiota etsimään tyydyttävän ratkaisun perusteettomasti maksettujen palkkioiden perimiseksi takaisin; toteaa, että parlamentti kiinnittää tähän suurta huomiota tilien tarkastus- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä; Komission vastaus Komissio seuraa tarkkaan Pohjois-Korsikalla tehtyjen tarkastusten tuloksia. Erityisen vuoristotuen vuosien 1988-1994 maksuja esitetään perittäviksi. Emolehmien 34 pitämisestä maksettavien palkkioiden osalta varainhoitovuosille 1991-1994 on esitetty 25 prosentin taloudellista tarkistusta. HEDELMÄ- JA VIHANNESALAN YHTEINEN MARKKINAJÄRJESTELY (Euroopan parlamentti) 20. kehottaa komissiota tarkastamaan tilintarkastustuomioistuimen tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä esiin tuomat tapaukset ja ryhtymään niiden johdosta tarvittaessa aiheellisiin varainhoidollisiin toimenpiteisiin kyseisiä jäsenvaltioita vastaan; Komission vastaus Kyseiselle alalle suunniteltujen tarkastusten yhteydessä komissio ottaa huomioon kaikki tilintarkastustuomioistuimen huomautukset. Jos jäsenvaltiot eivät kiistä esitettyjä tosiasioita ja asetusten tulkinta on yhdenmukainen, komissio ryhtyy tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä kaikkiin tarvittaviin varainhoidollisiin toimenpiteisiin. Komissio syventää tarvittaessa tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomien ja jäsenvaltion kiistämien kysymysten tutkimista. Vuonna 1996 Espanjassa tehtiin pähkinöitä koskevia tarkastuksia (helmikuussa ja huhtikuussa). Kaksi tomaattien jalostukseen liittyvää tarkastusmatkaa tehtiin Italiaan (kesäkuussa ja syyskuussa) ja kolmas tarkastusmatka Alankomaihin (elokuussa). Yksi ilmaisjakelua koskeva tarkastusmatka tehdään vielä Kreikkaan (lokakuussa) ja viimeinen sitrushedelmiä koskeva tarkastusmatka Portugaliin (joulukuussa). (Euroopan parlamentti) 21. kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan täysin tulevan YMJ:n sääntöjä ja pyytää komissiota vähentämään EMOTR-tuen mukaisesti maksettavia kuukausittaisia ennakkoja niille jäsenvaltioille, jotka eivät noudata YMJ:n sääntöjä; Komission vastaus EMOTR-tuen mukaisesti maksettavia kuukausittaisia ennakkoja vähennetään, jos säännöstöä ei noudateta. (Euroopan parlamentti) 22. pyytää komissiota lisäämään YMJ:n soveltamisen valvontaan osoitettuja aineellisia keinoja, laatimaan suunnitelman järjestelmällistä valvontaa varten ja pohtimaan yhteisön ja jäsenvaltioiden tarkastajien välistä laajempaa yhteistyötä; 35 Komission vastaus Valvojien määrää on vähennetty kahteen henkilöön, joiden lisäksi yksi henkilö toimii tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavassa yksikössä. Ryhmä toimii yhdessä jäsenvaltioiden tarkastajien kanssa, sillä se tarvitsee näiden palveluja laadunvalvonnassa. KALASTUSPOLITIIKKA (Euroopan parlamentti) 24. pyytää komissiota tutkimaan voimassa olevat oikeudelliset järjestelmät yhteisön lainsäädännön mukauttamiseksi yhteisön tonnikala-alan todelliseen markkinatilanteeseen ja erityispiirteisiin; Komission vastaus Voimassa olevat oikeudelliset järjestelmät tutkitaan 25 kohdassa mainittujen paikan päälle tehtävien tarkastusmatkojen yhteydessä. Komissio esittää tarkastusten tulokset nähtyään mahdollisesti tarvittavat säännöksiä koskevat ja hallinnolliset parannukset. (Euroopan parlamentti) 25. kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa suorittamaan varainhoitovuonna 1996 tilintarkastustuomioistuimen mainitsemia tarkastuksia ja ilmoittamaan tuloksista parlamentille; Komission vastaus Viime helmikuussa komissio (pääosasto XIV ja pääosasto XX) laati tonnikalantuottajille maksettuja tasaushyvityksiä koskevasta neljästä tarkastusmatkasta - Espanjaan (2), Portugaliin ja Ranskaan - koostuvan ohjelman. Tarkastusten päätarkoitus on saada tietoja tonnikala-alan todellisesta tilanteesta, jotta komissio voi tehdä ehdotuksia mahdollisista muutoksista nykyisin voimassa olevaan säännöstöön. Kaksi tarkastusta on jo tehty, Espanjassa (pääosasto XIV ja pääosasto XX) 22. ja 26. huhtikuuta 1996 välisenä aikana ja Portugalissa (pääosasto XIV) 28. ja 30. toukokuuta 1996 välisenä aikana. Toinen tarkastusmatka Espanjaan tehtiin 17. ja 21. kesäkuuta 1996 välisenä aikana ja viimeinen tehdään Ranskaan ensi lokakuussa. Tarkastusten tulokset selviävät vasta viimeisen lokakuussa tehtävän tarkastuksen jälkeen. (Euroopan parlamentti) 26. kehottaa komissiota tekemään tonnikalan osalta nykyistä tullipolitiikkaa koskevan tutkimuksen, jotta se saataisiin vastaamaan paremmin alan todellisia tarpeita ottaen yhtäläisesti huomioon sekä tuottajien että jalostajien edut; 36 Komission vastaus Tonnikalakauppaa tarkasteltiin kokonaisuudessaan komission 28 päivänä kesäkuuta 1994 päivätystä kertomuksesta (KOM(92)266 lopullinen) käydyn keskustelun yhteydessä. Keskustelun seurauksena neuvosto muutti kalatuotteiden YMJ:stä annettua perusasetusta (asetus 3759/92) asetuksella 3318/94. Muutos, jolla tuen myöntämisjärjestelmää yksinkertaistetaan, mutta korvauksen perusperiaatteet säilytetään ennallaan, parantaa toimenpiteen hallintajärjestelmää. Toistaiseksi lyhyellä aikavälillä ei ole odotettavissa, että keskustelun tulokset asetetaan kyseenalaiseksi. Komissio seuraa kuitenkin tarkkaan markkinoiden kehitystä tehdäkseen mahdollisesti tarvittavia aloitteita. RAKENNERAHASTOT (Euroopan parlamentti) 28. katsoo, että komission on tehtävä tarvittavat muutokset asetukseen ja käytettävä seuraavat näkökohdat sisältävää yhdennettyä lähestymistapaa: - seurantakomiteoiden aseman lujittaminen, jotta ne harjoittaisivat tosiasiallista valvontaa yhteisön määräysten noudattamisen sekä hankkeiden edistymisen ja hallinnon suhteen; muistuttaa tässä yhteydessä jo vuoden 1989 vastuuvapaudesta annetussa päätöslauselmassa esittämistään näkemyksistä, - valintaperusteiden ja muiden menettelyjen luominen, jolloin yhteisön määräysten noudattamista, erityisesti ympäristön ja julkisten hankintojen alalla, sekä hankkeiden edistymistä ja hallintaa voidaan valvoa paremmin, - asetuksessa 2082/93 olevan 24 artiklan (jota on mahdollisesti muutettu) soveltaminen siten, että sääntöjen noudattamatta jättäminen johtaa tosiasiallisesti ja suoranaisesti tuen vähentämiseen, keskeyttämiseen tai lopettamiseen; Komission vastaus Komissio aikoo tarkistaa asetuksia nykyisen vuosien 1994 - 1999 ohjelmajakson päättymistä seuraavien järjestelyjen valmistelun yhteydessä. Komissio katsoo, että olemassa olevan seurantakomitean menettelyt kuvaavat jo enimmäkseen yhdennettyä lähestymistapaa, sillä komiteoiden tehtävät, jotka koskevat yhteisön lainsäädännön noudattamisen varmistamista, hankkeiden valitsemista ja yleiseen edistykseen liittyvää tiedottamista, ovat erottamaton osa jokaista toteutettua kumppanuuteen perustuvaa ohjelmaa. 37 Nykyisten asetusten mukaisesti seurantakomiteat varmistavat seuraavilla toimenpiteillä, että yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan: • • • erityiskysymyksillä (erityisesti ympäristöä ja julkisia hankintoja koskevat vaatimukset), jotka sisältyvät yhteisön tuen mahdollisten edunsaajien täyttämiin hakulomakkeisiin; hankkeiden valinnasta vastaavan seurantakomitean toimielimen tarkastuksilla, jotka ovat osa yksittäisten hankkeiden arviointia; seurantakomitean kokouksiin osallistuvan komission edustajan kyselyillä. Komission yksiköt tekevät lisäksi tarkastuksia paikan päällä ja hankkeen edistymistä koskevien vuosittaisten kertomusten lausuntoihin perustuvia tarkastuksia. Valintaperusteiden ja yhdistettyjen seurantamenettelyiden osalta nykyiset ohjelma- asiakirjat sisältävät hankkeen valintaperusteet, jotka olivat esillä komission hyväksyessä ohjelmat tai jotka (kyseisen jäsenvaltion kanssa tehdyn sopimuksen mukaan) oli liitettävä päätöksiin hyväksymisen jälkeen tai joita täydennettiin asianomaisen seurantakomitean ensimmäisen kokouksen yhteydessä. Kyseisten valintaperusteiden toimivuutta valvotaan säännöllisillä hankkeiden edistymistä koskevilla kertomuksilla, jotka kussakin komiteassa tekee hankkeiden valinnasta vastaava toimielin. Menettelyn tarkoituksena ei ole ainoastaan varmistaa, että valitut hankkeet vastaavat ohjelman yleisiä tavoitteita ja että ne ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia, vaan myös jotta hankkeet, jotka eivät ole edistyneet tyydyttävästi ja joihin on sovellettava parannustoimenpiteitä, tunnistettaisiin. Asetuksessa N:o 4253/88 [ei N:o 2082/93, kuten parlamentin vastauksessa] olevan 24 artiklan täytäntöönpanon mukaisesti kaikilta hankkeilta, joissa on syyllistytty säännönvastaisuuksiin, voidaan nykykäytännön mukaan perua yhteisön rahoitus ja ne voidaan sijoittaa uudelleen osaksi muita soveltuvia hankkeita, niin kauan kuin kyseinen ohjelma on toiminnassa. Todetut menot, jotka eivät ole tukikelpoisia, vähennetään tavallisesti jäsenvaltion seuraavasta menoilmoituksesta. Sen vuoksi 24 artikla on tähän mennessä pantu täytäntöön ainoastaan muodollisesti. Vuosien 1989 - 1993 ohjelmien lopettamisen yhteydessä 24 artiklaa saatetaan useissa tapauksissa joutua soveltamaan. Komissio pyrkii varmistamaan, että mainittu artikla pannaan täysimittaisesti ja asianmukaisesti täytäntöön erityisesti silloin, kun yhteisön lainsäädäntöä on rikottu, esimerkiksi ympäristö- tai tarjouskilpailualalla. (Euroopan parlamentti) 29. uskoo, että komission sisäisiä työtapoja, jotka voivat merkitä yhteisön määräysten tai hallinnon muodollista tai käytäntöön liittyvää heikentymistä, on muutettava; 38 (Komission vastaus) Komission yksikkö on nimitetty pääyksiköksi jokaisen yhteisön tukikehyksen (YTK), yhtenäisen ohjelma-asiakirjan (YOA) ja toiminnallisen ohjelman osalta, ja se vastaa näiden yleisen täytäntöönpanon yhteensovittamisesta. Lisäksi komission rakennerahastoista vastaavat yksiköt ovat luoneet yhteisön tukikehystä ja yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevan seurantakomiteoiden pysyvien jäsenten yhtenäisen järjestelmän (neljä rakennerahastoista vastaavaa yksikköä) ja alakohtaisen edustuksen (muut komission yksiköt, jos niiden osallistuminen on perusteltua ohjelman erityisluonteen vuoksi ja jos osallistumisesta on sovittu yksiköiden välisessä valmistavassa kokouksessa). Lähestymistavalla varmistetaan komission yhteensovitettu osallistuminen seurantakomiteoihin, ja se on toistaiseksi toiminut hyvin. Lisäksi komissiota koskevan SEM 2000 -ohjelman kahdessa ensimmäisessä vaiheessa keskitytään menettelyjen tehostamiseen ja talousyksikköjen vahvistamiseen. Mainittua kahta vaihetta toteutetaan parhaillaan ja niitä täydennetään kolmannella vaiheella, jonka avulla kumppanuutta jäsenvaltioiden kanssa pyritään parantamaan ja lähentämään talousarvio- ja talousasioissa. (Euroopan parlamentti) 30. katsoo, että säännöissä tällä hetkellä olevat aukot, kuten ne, jotka liittyvät korkotuloihin sekä välittävien laitosten toimivaltaan ja velvollisuuksiin, on korjattava; (Komission vastaus) Kun varat ovat siirtyneet rakennerahastoista jäsenvaltioiden julkisen hallinnon kautta ohjautuvan rahoituksen osalta jäsenvaltioille, yhteisö ei ole enää varojen haltija. Komissio huolehtii kuitenkin, että muutetussa yhteensovittamisesta annetussa asetuksessa N:o 4253/88 olevan 21 artiklan 5 kohdan säännöksiä, joissa viitataan varojen siirtämistä lopulliselle edunsaajalle koskevaan yleiseen kolmen kuukauden määräaikaan, noudatetaan. Joka tapauksessa yhteisön ennakkomaksujen korkotuloihin liittyvää kysymystä tutkitaan parhaillaan SEM 2000 -ohjelman kolmannen vaiheen toteuttamisen yhteydessä. Lisäksi komissio katsoo, että asetuksessa 4253/88 olevan 6 artiklan 1 kohdassa esitetään välittäjänä toimivien toimielinten aseman määrittelyä ja niiden toiminnan yksityiskohtaisia sääntöjä koskevat selkeät suuntaviivat. Komissio korostaa, että jäsenvaltio nimittää välittäjänä toimivat toimielimet, kuitenkin yksimielisesti komission kanssa. Tästä syystä ja erityisesti ottaen huomioon sen lisävastuun, joka jäsenvaltioilla on yhteisön avustusten hallinnasta, ne ovat ensisijaisesti vastuussa suuntaviivojen asianmukaisesta noudattamisesta, jotka on yksilöity muun muassa yleisiä tukia koskevassa komission yksiköiden laatimassa ohjekirjassa. 39 (Euroopan parlamentti) 31. katsoo, että yleisiä avustuksia ei saa käyttää lainoihin; Komission vastaus Komissio katsoo, että muutetussa asetuksessa (ETY) N:o 4254/88 oleva 6 artikla ei sulje pois tuen antamista teknisenä rahoituksena ja lainoina, jos "yleissopimuksessa on täsmennetty [. ], millaisiin toimiin voidaan ryhtyä". Toisaalta saman asetuksen 1 artiklan c kohta koskee selkeästi paikallisiin kehittämistoimiin, joihin yleisiä tukia ensisijaisesti myönnetään, tarkoitettua EMOTR- tukea. Toimiin sisältyy mainitun artiklan mukaan "yritysten pääomamarkkinoille pääsyn helpottaminen erityisesti takuu- ja osakkuusjärjestelyin". Kyseisten menojen tukikelpoisuutta tutkitaan SEM 2000 -ohjelman kolmannen vaiheen toteuttamisen yhteydessä. (Euroopan parlamentti) 33. kehottaa komissiota kunnioittamaan sitoumustaan, jonka mukaan se toimittaa parlamentille säännöllisesti rakennerahastojen toimintaa koskevia rahasto-, tavoite- ja tukikehyskohtaisia kertomuksia, joista käy ilmi joka tapauksessa kunkin jäsenvaltion suhteellinen menestys; Komission vastaus Tämä käy ilmi rakennerahastoja koskevista komission vuosittaisista kertomuksista. (Euroopan parlamentti) 34. pyytää komissiota ja erityisesti jäsenvaltioita nopeuttamaan hankkeiden ja ohjelmien esittämistä, jotta vältettäisiin tehtävien kasaantuminen kunkin varainhoitovuoden viimeisille kuukausille, minkä seurauksena voi olla hätiköityjä päätöksiä ja niistä aiheutuvia virheitä; Komission vastaus Asetuksessa (ETY) N:o 4253 olevan 19 artiklan 3 kohdassa vaaditaan, että jäsenvaltiot jättävät maksupyynnöt "tasapainotetulla aikataululla" pitkin vuotta. Komissio ei valvo välittömästi jäsenvaltioiden esittämien pyyntöjen ajankohtaa: ne kuvastavat yleensä kansallisia hallinnollisia käytäntöjä ja tilikausia. Ongelmaan, joka liittyy taloudellisten toimenpiteiden keskittymiseen varainhoitovuoden lopulle, puututaan SEM 2000 -ohjelman kolmannen vaiheen toteuttamisen yhteydessä. On kuitenkin huomattava, että taloudellisten toimenpiteiden 40 keskittyminen vuoden lopulle ei yksistään lisää virheiden mahdollisuutta; kyseisiä ohjelmia on usein tutkittu tarkkaan kuukausien ajan. On myös huomattava, että tilanne parani vuonna 1995 huolimatta siitä, että eräät yhteisöaloiteohjelmista hyväksyttiin myöhään ja että olemassa olevien ohjelmien rahoitussuunnitelmia muutettiin vuoden jälkipuoliskolla. (Euroopan parlamentti) 35. vaatii komissiolta INTERREG-yhteisöaloitteen huomattavasti tehokkaampaa toimeenpanemista ja muistuttaa, että aloitteen tavoite on rajat ylittävän yhteistyön eikä yksinomaan kyseisten alueiden taloudellinen kehittäminen, joka voitaisiin saavuttaa muilla toimilla yhteisön tukikehysten mukaisesti; Komission vastaus INTERREG II -yhteisöaloitteen toiminnallisiin ohjelmiin liittyvien neuvottelujen yhteydessä, jotka käytiin ennen ohjelmien hyväksymistä komissiossa, komissio pyrki erityisesti siihen, että rajat ylittävää yhteistyötä koskevat toimenpiteet ja säännökset olisivat tyydyttäviä. Lisäksi mainitun yhteisöaloitteen asianmukaista toteuttamista on tarkoitus tukea teknistä apua ja rajat ylittävän yhteistyön edistämistä koskevalla liitännäistoimella. EUROOPAN SOSIAALIRAHASTO (Euroopan parlamentti) 38. pyytää komissiota toteuttamaan toimia huomattavien viivytysten välttämiseksi, ennen kuin ESR:n varat jaetaan lopullisille edunsaajille, ja katsoo, että nämä viivytykset johtuvat ennen kaikkea siitä, että välikädet haluavat kerätä suhteettoman suuria korkotuloja; Komission vastaus Komissio valvoo järjestelmällisesti paikan päällä tekemillään tarkastuksilla, että kolmen kuukauden määräaikaa, joka koskee jäsenvaltion määrärahojen saamista sekä ennakkomaksujen ja maksujen maksamista lopullisille edunsaajille, noudatetaan asetuksessa 2082/93 olevan 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Komissio tietää, ettei määräaikaa aina noudateta, mikä johtuu sen mukaan pääasiassa kahdesta syystä. Ensiksi monien ohjelmien hankkeissa sovelletaan hakumenettelyä, jonka mukaan kolmen kuukauden määräaika alkaa vasta, kun kaikkia ennalta määrättyjä vaatimuksia vastaava hanke on valittu. Toiseksi eräissä jäsenvaltioissa yhteisön määrärahojen liittämistä kansalliseen talousarvioon sitovat kansalliset säännöt, jotka aiheuttavat määrärahojen maksamisen siirtämisen varainhoitovuoden loppuun. Näin ollen jäsenvaltion lokakuun jälkeen saamien yhteisön määrärahojen 41 maksamista yleensä siirretään eikä niitä voida antaa lopullisen edunsaajan käyttöön vaaditun 90 päivän aikana. Esimerkki osoittaa, että yhteisön säännökset ja kansalliset säännöt eivät ole yhdenmukaisia, mutta komissio sitoutuu jatkamaan toimintaansa, jotta yhteisön lainsäädäntöä noudatettaisiin. (Euroopan parlamentti) 39. kehottaa komissiota jälleen kerran jatkamaan täydentävyysperiaatteen noudattamisen valvontaa ja tätä varten käyttämään vaikutusvaltaansa jäsenvaltioihin, jotta varmistetaan, että kaikki avoimuuden varmistamiseksi tarvittavat tiedot ovat saatavilla; Komission vastaus Komissio valvoo edelleen täydentävyysperiaatteen noudattamista erityisesti kuluvan varainhoitovuoden talousarvion suhteen. Varainhoitovuoden tarkoituksena on saada luotettavampaa ja täsmällisempää tietoa jäsenvaltioiden suunnittelemista menoista ESR:n yhteisrahoituksen kansallisen osuuden rahoittamiseksi. Sen avulla voidaan siis välillisesti varmistua kansallisten osuuksien olemassaolosta ja suuruudesta, ja näin ollen taata ESR:n yhteisrahoituksen täydentävyys. SISÄPOLITIIKAT (Euroopan parlamentti) 40. toteaa, että rahoitusnäkymien 3 kategorian sisältämien talousarviopolitiikkaan liittyvien maksusitoumusmäärärahojen täytäntöönpanosta ei ole aiheutunut erityisiä ongelmia lukuunottamatta budjettikohtaa (B6-840), joka liittyy vilpillisten menettelyjen vastaisiin toimiin tutkimuksen alalla, ja kehottaa muodollisesti UCLAFia soveltamaan tätä kohtaa tulevina varainhoitovuosina; Komission vastaus Vuonna 1994 budjettikohtaan B6-840 oli varattu 50 000 ecua, jotka oli kirjattu varaukseksi kohtaan BO-40. Budjettikohdan määrärahat maksettiin marraskuun lopulla 1994 budjettivallan käyttäjän päätöksen perusteella. Koska budjettikohdassa olevat vilpillisen toiminnan vastustamiseen tarkoitetut määrärahat annettiin käyttöön myöhään, niitä ei voitu käyttää vuonna 1994. Vuodelle 1995 budjettikohtaan oli varattu 50 000 ecua maksusitoumusmäärärahoja. Täytäntöönpanoaste nousi tuona vuonna 84 prosenttiin (sidotut määrärahat: 42 000 ecua). Vuodelle 1996 budjettikohtaan on myös varattu 50 000 ecua maksusitoumusmäärärahoja. Komissio pyrkii takaamaan kaikkien määrärahojen sitomisen. 42 (Euroopan parlamentti) 49. kehottaa komissiota noudattamaan tilintarkastustuomioistuimen huomautuksia ympäristön ja tutkimuksen alalla ja erityisesti vuosittaisen kertomuksen 6 artiklan 1 2 - 17 kohtien sekä 9 artiklan 1 0 - 15 kohtien sisältämiä huomautuksia; Komission vastaus a) Ympäristö Komissio korostaa, että LIFE-hankkeiden valintamenettelyjä on olennaisesti muutettu ja parannettu LIFE II -ohjelman toteuttamisen yhteydessä. Tiedotuslehteä jaetaan laajalle alueelle joka vuosi: siinä mainitaan kaikki valintamenettelyn yksityiskohdat ja sovellettavat valintaperusteet. Lisäksi jäsenvaltioiden edustajista koostuva hallintokomitea tutkii kaikki hankkeet. Komitea äänestää lausunnosta ennen komission päätösmenettelyä. Uuden asetuksen tarjoamien keinojen ansiosta LIFE II -ohjelman meneillään olevien hankkeiden teknistä ja taloudellista valvontaa lisätään edelleen. Lisäksi tilintarkasmsyksikkö, joka on ollut täysin toimintakykyinen varainhoitovuoden 1996 alusta, vastaa vastedes hankkeiden jälkiarvioinnista. LIFE I -ohjelman ensimmäinen arviointi esitettiin neuvostolle ja parlamentille marraskuussa 1995 asetuksen muuttamisen yhteydessä. Heti kun LIFE I -hankkeet on lopetettu (vuoden 1998 lopulla) tehdään loppuarviointi, ja tulokset jaetaan toimielimille, jäsenvaltioille ja muille, joita asia koskee. b) Tutkimus 9. 11 Periaatteet, jotka koskevat arvioijien kierrätystä ja poissaoloja valintalautakunnasta, on varmistettu täysin "Koulutus ja tutkijoiden liikkuvuus" (KTL) -ohjelmassa (neljäs puiteohjelma), joka seuraa "Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus" (IPL) -ohjelmaa. 9. 12 KTL-ohjelman yhteydessä esitettyjen tutkimushankkeiden arviointilautakunnat koostuvat riippumattomista asiantuntijoista, jotka työskentelevät korkealla tieteellisellä tasolla. Komission yksiköt vastaavat lautakuntien yhteensovittamisesta. "Verkostoja", "suuria laitoksia" ja "liitännäistoimia" koskevien ehdotusten arvioinnin tulokset annetaan ohjelmakomitealla lausuntoa varten. "Apurahat" -toimesta komitean lausuntoa ei tarvita, mutta sille tiedotetaan asiasta. Tiedot toimitetaan sille komission päätöksen jälkeen, jolloin menettely nopeutuu huomattavasti edelliseen ohjelmaan (IPL) verrattuna. 43 9. 13 Mainitut arviointimenettelyt ovat kestäneet koko KTL-ohjelman toteuttamisen ajan vähintään puolitoista kuukautta ja enintään kaksi kuukautta ja kolme viikkoa. Komissio jatkaa toimintaansa määräaikojen lyhentämiseksi. 9. 14 Tiedotuslehdessä, jossa on kuvaus KTL-ohjelman "Verkostof-toimesta, on hyvin yksityiskohtaisia tietoja yhteisön rahoitukseen liittyvistä rajoituksista, ja siinä annetaan tarkka luettelo ehdotuksiin liitettävistä tiedoista. Tietojen avulla rahoitettavaksi valittujen hankkeiden sopimusneuvottelu vaihetta, joka edellisen ohjelman aikana lykkäsi tutkimustoiminnan käynnistämistä, voidaan yksinkertaistaa ja lyhentää huomattavasti. Niinpä ensimmäisistä "Suuret laitokset" -toimen osalta tehdyistä valinnoista syntyneet 84 sopimusta neuvoteltiin kuuden viikon määräajan kuluessa. Eurokonferensseja koskevat sopimusneuvottelut tehtiin hyvin yksinkertaisiksi, ja niiden määräajat ovat noin kymmenen päivää. Samoja ongelmia ei esiinny "Apurahat"-toimen yhteydessä, jossa sopimusneuvotteluja tarvitaan harvoin. 9. 15 "Toimielinten apurahat" -toimi ei enää sisälly "Koulutus ja tutkijoiden liikkuvuus" -ohjelmaan. Toimelle ominaista kaksiosaista valintamenettelyä ei enää sovelleta KTL-ohjelmassa. (Euroopan parlamentti) 50. kehottaa komissiota ehdottamaan oikeudellista perustaa kuluttajansuojajärjestöille tarkoitetuille avustuksille ja suorittamaan omat tutkimuksensa siitä, onko avustuksille saatu rahallista vastinetta; Komission vastaus Pääosasto XXIV viimeistelee ehdotuksensa oikeudellisesta perustasta, ja komissio esittää sen vuoden 1996 alussa. Ehdotuksessaan komissio esittelee tärkeimmät aiheet, joiden osalla unioni ja kulutlajansuojajärjestöt voivat seuraavien vuosien ajan kehittää yhteistä toimintaa. Varojen rajallisuuden ja esiin tulleiden tarpeiden suuren vaihtelevuuden vuoksi on tutkittava kaikki synergiamahdollisuudet tärkeiden hankkeiden kehittämiseksi ja mahdollisimman suuri määrä laajalla maantieteellisellä alueella toimivia järjestöjä, joita nämä yhteistyössä kehitetyt hankkeet yhdistävät. Toimenpiteillä voitaisiin tehostaa merkittävästi yhteisön toimintaa kuluttajien hyväksi. Lisäksi komissio esittää ehdotuksessaan valintaperusteet ja tarkat yksityiskohtaiset säännöt, joiden perusteella Euroopan unioni voi myöntää taloudellista tukea. Varainhoitovuoden 1997 valmistelemiseksi komissio on julkaissut 23 päivä heinäkuuta 1996 päivätyssä EYVL:ssä N:oC213/18 ilmoituksen, jossa pyydetään tekemään 44 esityksiä kuluttajien etujen edistämiseen ja suojelemiseen tähtäävistä hankkeista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta lainsäätäjän päätösten soveltamista. Ilmoituksessa esitetään tietyt ensisijaiset aiheet (tiedoms, koulutus, tietoyhteiskuntaan osallistuminen, kestävä kulutus, palvelualojen avoimuus, oikeusturva, ja niin edelleen), hankkeiden valintaperusteet ja tuen myöntämisedellytykset. Esitettyjen hankkeiden arviointiin, erityisesti rahallisen vastineen ja kustannustehokkuuden arviointiin, kiinnitetään erityistä huomiota. (Euroopan parlamentti) 51. parlamentti pyytää komission pääosaston V kansanterveyden osastoa sekä kuluttajansuojan pääosastoa laatimaan samanlaisia vuosittaisia kertomuksia kuin ympäristön, ydinturvallisuuden ja väestönsuojelun pääosasto; Komission vastaus Kun yksikköjen uudelleenjärjestely on viety päätökseen, pääosastolla XXIV pitäisi olla SEM 2000 -ohjelmassa määrätyt keinot seurata parhaimmalla mahdollisella tavalla meneillään olevia toimia niiden tehokkuuden mittaamiseksi. Arviointimittareita ollaan soveltamassa yleisesti komission johtamiin tai lukemiin toimiin. Ensimmäiseksi, vuoden 1997 lop ussa, esitellään vuoden 1996 toimien toteuttamista koskeva kertomus. Kun yksityiskohtainen arviointi ja vuonna 1997 kehitettyjen toimien arviointimittareiden seuranta on päättynyt, niistä laaditaan yksityiskohtainen kertomus seuraavan varainhoitovuoden lopulla. (Euroopan parlamentti) 52. pyytää komissiota varmistamaan liikenneturvallisuuden (momentti B2-702) ja yhdistettyjen kuljetusten (momentti B2-706) kaltaisten, parlamentin aina tärkeinä pitämien politiikan alueiden maksumäärärahojen paremman hyödyntämisasteen; Komission vastaus Maksumäärärahojen heikko hyödyntämisaste, budjettikohdassa B2-702 (liikenneturvallisuus) -71 prosenttia ja budjettikohdassa B2-706 (yhdistetyt kuljetukset) -64 prosenttia, johtuu siitä, että suuri osa maksusitoumusmäärärahoja käytettiin varainhoitovuoden 1994 viimeisen kolmanneksen aikana. Maksusitoumusten viivästyminen esti vastaavien maksusitoumusmäärärahojen käytön: eräitä vuoden 1994 loppupuolella tehtyjä sopimuksia koskevia ennakkomaksuja ei voitu maksaa riittävän hyvissä ajoin ennen varainhoitovuoden loppua. Tilanne oli korjaantunut vuonna 1995, koska maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli lähes sata prosenttia kaikkien luvun B2-70 "Liikenne" budjettikohtien osalta. 45 OTTO- JA ANTOLAINAUS (Euroopan parlamentti) 54. toistaa vaatimuksensa, jonka mukaan tilintarkastustuomioistuimella on oltava Euroopan investointirahaston toiminnan suhteen täysi tilintarkastusoikeus, jotta se voi raportoida budjettivallan käyttäjälle yhteisön talousarvioon liittyvistä asioista; Komission vastaus Tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan investointirahasto (EIR) jatkavat neuvotteluja päästäkseen mahdollisimman tyydyttävään sopimukseen EIR:n valvontaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja erityisesti tietojen käsittelytavasta EIR:n sijoittajien ja ottolainaajien etujen varmistamiseksi. Komissio tekee aloitteita, jotta kaikkien asianomaisten toimielinten osalta päädytään tyydyttävään tulokseen. (Euroopan parlamentti) 55. panee merkille, että takuurahaston voimavarat eivät riitä täyttämään mahdollista kysyntää, ja että sen rahoitusmekanismi asettaa käytännössä liian alhaisen rajan ulkoisille lainoille, joita yhteisö pystyy myöntämään; tukee siksi seuraavia toimia: takuurahaston rahoitukseen käytettävien budjettivoimavarojen lisääminen ja rahoitusnäkymien tarkistaminen tässä tarkoituksessa, takuurahaston tavoitetason määrittäminen myönnettyjen lainojen jatkuvan riskianalyysin pohjalta sekä sopivan joustava rahoitusjärjestelmä, Keski- ja Itä-Euroopan maille ja Välimeren alueen maille myönnettävien lainojen osalta Euroopan investointipankille (EIP) annettavan takuun määrän alentaminen 100 prosentista 75 prosenttiin: Komission vastaus Varainhoitovuoden 1995 päättyessä takuurahaston käytettävissä olevat varat olivat 300 miljoonaa ecua. Vuoden 1996 aikana erääntyvien maksujen määrä nousee 1081 miljoonaan ecuun. Takuurahasto kattaa erääntyvistä maksuista siis noin 30 prosenttia. Rahaston käytössä pitäisi olla riittävästi varoja, jotta se voi vastata mahdollisiin takuupyyntöihin. Takuurahaston perustamisella haluttiin erityisesti estää, että mahdollisten vajausten aiheuttamat häiriöt talousarvion toteuttamisessa. Tarkoituksena oli myös kehittää 46 laina- ja takaustoimintaa talousarviota koskevan kurinalaisuuden mukaisesti. Tämän vuoksi kehitystä on ollut välttämätöntä rajoittaa. Rahoitusmekanismiin kuuluu myös säännöksiä, joilla määritetään yksinkertaisesti ilman eri toimenpiteitä rahaston kattama vakuuskanta. EIP:n yksiköt ja komissio tutkivat parhaillaan EIP:n myöntämän takuun kattavuutta. Sen pieneneminen lisäisi merkittävästi käytössä olevien lainojen ja lainojen takuiden määrää kasvattamatta kuitenkaan takuurahastoon sidottujen budjettivarojen määrää. (Euroopan parlamentti) 56. pahoittelee sitä, että tilintarkastustuomioistuin edelleen kommentoi kielteisesti tapaa, jolla Italian maanjäristyksen jälkeisen jälleenrakennustyön rahoitusta on hoidettu vuoden 1980 jälkeen; kehottaa komissiota tarkistamaan päätöstään, jonka mukaan maanjäristyksen jälkeiseen jälleenrakennukseen tarkoitetut käyttämättömät varat kohdistettiin kymmenen vuotta aikaisemmin valmistuneeseen hankkeeseen, ja huolehtimaan Italian viranomaisten kanssa siitä, että summa kohdistetaan uudelleen tukikelpoiseen meneillään olevaan hankkeeseen; Komission vastaus Päätös sitoa osa 12 vuoden jälleenrakennusohjelmaan myönnetyistä lainoista toiseen hankkeeseen tehtiin siirtopäätöksen yhteydessä. Menettelystä oli erikseen säädetty komission, EIP:n ja Italian valtion allekirjoittaman sopimuksen pöytäkirjassa; menettelyä on käytetty ainoastaan poikkeustapauksissa ohjelman loppuun viemiseksi. Pöytäkirja allekirjoitettiin 12 vuodeksi (määräaika umpeutui vuoden 1993 lopulla) onnettomuusalueita koskevan Italian puitelain ohjeiden mukaisesti. Tukikelpoista hanketta ei siis nykyään ole meneillään. VILPILLISTEN MENETTELYJEN VASTAISET TOIMET (Euroopan parlamentti) 57. pahoittelee petostenvastaisen taistelun avainnimikkeiden, kuten Bl-360 ja B2-5190 (maatalousala) sekä B6-840 (tutkimus) ja niin edelleen, määrärahojen alhaista käyttöastetta; pyytää komissiota varmistamaan kaikkien vilpillisten menettelyjen vastaisten nimikkeiden täysimittaisen hyödyntämisen ja harkitsemaan tarvittaessa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tarvittavia toimenpiteitä viimeksi mainittujen hyödyntämiskapasiteetin lisäämiseksi; Komission vastaus Komissio pahoittelee myös vilpillisten menettelyjen vastaisiin toimiin asetuksella (ETY) 307/91 annettujen määrärahojen alhaista käyttöastetta (budjettikohta Bl-360), 47 jotka oli tarkoitettu jäsenvaltioiden valvontakeinojen lisäämiseen. Niiden käyttö on ollut vähäistä komission jatkuvista kehotuksista huolimatta asianomaisille kansallisille hallintoelimille. Komission neuvostolle 12 päivänä lokakuuta 1995 esittämässä kertomuksessa (KOM(95)467) esitetään vähäisen käytön syyt ja korjauskeinot. Budjettikohdasta B2-519 komissio huomauttaa, että parlamentti perusti budjettikohdan vuoden 1994 alustavan talousarvioesityksen valmistelun yhteydessä ilman, että se olisi ollut yhteistoiminnassa komission yksiköiden kanssa ja ottanut huomioon muiden budjettikohtien avaamia vastaavia rahoitusmahdollisuuksia. Tästä huolimatta 60 prosenttia käytetyistä määrärahoista ja 19 rahoitusta saaneesta toimesta 18 kuului maatalousvalvonnasta vastaavien yksikköjen alaan. Yleisesti komissio kehottaa parlamenttia ottamaan huomioon, että vaikka varojen antaminen petostenvastaisen taisteluun on tarpeen, se ei yksistään riitä; määrärahojen käyttöaste on samalla tavoin ainoastaan yksi osoitin toteutettujen toimien tehokkuudesta. Alalta saamansa kokemuksen perusteella komissio on tehnyt ehdotuksen uudesta asetuksesta, joka koskee jäsenvaltioiden toimintaohjelmien toteuttamista EMOTR- tukimenojen valvonnan alalla ja josta keskustellaan parhaillaan neuvostossa. Vilpillisten menettelyjen vastaisiin toimiin tarkoitettuja määrärahoja sisältävien budjettikohtien alhainen toteutumisaste rakennepolitiikan alalla, johon tarkoitetut varat oli ensin kirjattu varaukseksi kohtaan BO-40 (kuten myös Tutkimus-budjettikohdan B6-840 (katso kohta 40) ja yhteistyöalaan liittyvän budjettikohdan B7-530 varat), johtuu siitä, että toimintamäärärahat asetettiin käyttöön myöhäisessä vaiheessa. Vuodesta 1996 alkaen rakennepolitiikan (ja muiden sisäpolitiikkojen) toimintamäärärahat on koottu samaan budjettikohtaan (uusi budjettikohta B2-150). Myös maatalousalan määrärahat on merkitty uuteen kohtaan (budjettikohta B5-910), samoin kuin perinteiset omat varat. Mainitun kahden budjettikohdan osalta vuodelle 1996 (ja muille vuosille) laaditaan kestävä menosuunnitelma kenttätoiminnan lisäämistä, teknistä apua ja logistiikkatukea (mukaan lukien kansallisen henkilöstön kouluttaminen) koskevien politiikkojen mukaisesti, joita komissio soveltaa jäsenvaltioiden varojen valvontaan ja hallinnointiin erikoistuneisiin yksiköihin. YHTEISTYÖ VÄLIMEREN MAIDEN. KEHITYSMAIDEN JA MUIDEN KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA (Euroopan parlamentti) 59. kehottaa komissiota välttämään tarpeettomien pakotteiden ja ehtojen soveltamista Välimeren etelä- ja itäosien maiden rakenteellisen sopeuttamisen tukemiseksi myönnettävien määrärahojen käyttöön muun muassa pitämällä mahdollisena tuontiohjelmista luopumista, jos saajavaltioiden kauppa vapautetaan riittävässä määrin ja niiden 48 valuutoista tehdään vapaasti vaihdettavia ja siirrettäviä, sekä korvaamalla nämä ohjelmat suoralla maksut asetu elia; Komission vastaus Komissio vahvistaa huomautukset, joissa se pitää suotavana sopeuttamista tukevan rahoitusvälineen sulattamista suoraan maksutasetukeen tuontiohjelmien sijasta (perusteet: ulkomaankaupan riittävä vapauttaminen, valuutat vapaasti vaihdettavia ja siirrettäviä). Huomautukset ovat samansuuntaisia kuin komission yksiköissä kehitetyt suunnitelmat, jotka on vahvistettu 1 päivänä kesäkuuta 1996 annetussa neuvoston päätöslauselmassa N:o 7566/95. Komissio on toteuttanut menettelyä muun muassa Tunisian ja Jordanian uusissa sopeuttamisohjelmissa. (Euroopan parlamentti) 60. pyytää komissiota lujittamaan seuranta- ja valvontamenettelykään ja suuntaamaan ne paremmin sekä lisäämään sisäisillä siirroilla rakenteelliseen sopeuttamiseen liittyvien ohjelmien parissa työskentelevän henkilöstön määrää, jotta se saisi käyttöönsä henkilöstöä, jolla on tarvittavat taidot ja kokemus suorittaa vaadittavat talousarvio ja rahoitusanalyysit kunkin valtion osalta, ja varmistamaan, että näiden maiden talousarviostrategiat ovat yhteensopivia talousuudistuksia koskevien ohjelmien kanssa. Komission vastaus Tiettyjen SEM 2000 -ohjelman mukaisten vastuualueiden kohdentaminen henkilöstöosastolle mahdollistaa toiminnallisten osastojen vastuualueiden järkeistämisen. Kun erityisesti tekniset yksiköt vapautetaan (mukaan lukien hiljattain perustetut taloudellisen yhteistyön yksiköt, joille osa niiden tehtävistä aiemmin kuului) sopimuksen tekemiseen ja neuvotteluihin liittyvistä taloudellisista ja hallinnollisista tehtävistä, niin ne voivat vastata niiden omaan alaan kuuluvien hankkeiden johtamisesta koko hankkeen keston ajan (myös äskettäin tehty sisäinen tilintarkastus puhui "tehtävähallinta"-menettelyn puolesta). Näin ollen maantieteelliset yksiköt voivat vastaavasti keventää tehokkaammin toimintaperiaatteitaan ja yhteensovittajan asemaansa kumppanuusmaidemme suhteen. Maschreqista vastaavaan yksikköön on perustettava uusi taloustieteilijän virka, samoin Maghrebista vastaavaan yksikköön. Pääosaston II yksiköiden suhteen on pohdittu samoja toimia. Lopuksi on päätetty painottaa yhteensovittamista kansainvälisen valuuttarahaston ja maailmanpankin kanssa. Vuoden 1996 osalta budjettivallan käyttäjä on päättänyt komission pyynnöstä myöntää Välimeren maille enintään 3 prosentin käyttömäärärahat, jotka on tarkoitettu yhteisön näissä maissa rahoittamien hankkeiden ja ohjelmien valmisteluun, seurantaan ja arviointiin. 49 YHTEINEN ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKKA (YUTP) (Euroopan parlamentti) 64. kehottaa komissiota 1 päivään syyskuuta 1996 mennessä esittämään kaikkia YUTP:n rahoituksellisia ja niihin liittyviä institutionaalisia näkökohtia koskevan kertomuksen, jossa mainitaan täydellisen avoimuuden nimissä myös niiden summien merkitys ja tehtävä, joilla jäsenvaltiot ovat rahoittaneet YUTP:a; Komission vastaus YUTP:n toimien täytäntöönpanoa koskevat rahoitukselliset näkökohdat ovat seuraavat: Johdanto: oikeudellinen perusta Jos neuvosto hyväksyy YUTP:a koskevan kannan tai toimen, jolla on taloudellisia vaikutuksia, se voi päättää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen J 11 artiklan 2 kohdan 2 kappaleen mukaisesti, että jäsenvaltiot tai Euroopan yhteisöjen talousarvio vastaavat rahoituksesta kokonaan tai osittain. Ensimmäisessä tapauksessa neuvosto päättää summan ja ehdottaa jakomenetelmän, jonka mukaan määritetään kansalliset rahoitusosuudet. Toisessa tapauksessa sovelletaan tavanomaista budjettimenettelyä ja komissio vastaa toimen talousarvion toteuttamisesta. Jäsenvaltioiden vastuulla oleva rahoitus Neuvoston YUTP:n mukaisesti päättämät kansalliset rahoitusosuudet koskivat humanitaarisen avun kuljetusta Bosnia-Hertsegovinaan. Neuvosto päätti 20 päivänä joulukuuta 1993 (93/729/YUTP) varata hankkeeseen 48,3 miljoonaa ecua, jotka rahoitetaan osittain Euroopan yhteisöjen talousarviosta (katso liite 2) ja joista 24,15 miljoonaa ecua on jäsenvaltioiden vastuulla myöhemmin määritettävän jakomenetelmän mukaan. Mainitusta syystä neuvosto siirsi 7 päivänä maaliskuuta 1994 päätöksentekoa 30 päivään syyskuuta 1994. BKT-menetelmällä määritetyt kansalliset rahoitusosuudet ohjattiin Mostarin kaupungin hallinnointiin ja olivat 16 päivänä toukokuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen (94/308/YUTP) mukaan 17 miljoonaa ecua. Jäljelle jäävistä 7,15 miljoonasta ecusta tehtiin lisäpäätös 27 päivä heinäkuuta 1994 (94/510/YUTP). Myös mainittua kahta päätöstä koskevaa päätöksentekoa siirrettiin (katso liite 1). Euroopan yhteisöjen talousarviosta rahoitettava osuus 50 Maastrichtin sopimuksen voimaantulosta alkaen Euroopan yhteisöjen talousarvioon varatuilla määrärahoilla on rahoitettu vastaavalla tavalla 11 toimenpidettä (katso liite 1), jotka vastaavat sitoumuksina yhteensä 163 360 miljoonan ecua (Mostar 126 150 - muut 37 210 : (katso liite 2: yhteenveto talousarvion toteutumisesta)2. Tästä syystä vuosibudjettia on asteittain sopeutettu. Vuodet 1993 ja 1994: YUTP:a koskevien budjettikohtien käyttöönotto - Vuonna 1993: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen hyväksymistä silmällä pitäen budjettivallan käyttäjä lisäsi talousarvioon yhteistä uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevan erityisluvun B7-01. Momenttiin B7-010 (YUTP:n toiminnalliset menot) on merkitty "p. m. ". Talousarviomenettelyn päättyessä momenttiin B7-010 sidottiin 14,150 miljoonan ecun määrärahakehys3, joista 10 miljoonaa oli varattu Mostariin ja 4,15 miljoonaa humanitaarisen avun kuljetukseen Bosnia-Hertsegovinaan (ilmasilta). Toisen toimenpiteen kustannukset olivat ennakoitua pienemmät ja sitä varten määrärahoista irrotettiin noin 0,75 miljoonaa ecua. - Vuonna 1994: toisessa korjaavassa ja täydentävässä lisätalousarviossa momenttiin B7-010 kirjattiin 20 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoja ja 10 miljoonaa ecua maksumäärärahoja, ja ne sidottiin Mostarin kaupungin hallinnointiin (12 päivä joulukuuta 1994 päivätty YUTP:a koskeva yhteinen toiminta 94/790). Talousarvioesitystä muutettiin parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä, jotta komission toiminnallisiin varauksiin (luku B-040) voitaisiin lisätä miljoonan ecun määrärahakehys, joka mahdollistaisi YUTP:n toiminnallisiin menoihin liittyvät siirrot. Siitä saakka määrärahojen käyttöön asettamisesta kuhunkin yhteisön toimeen on päättänyt budjettivallan käyttäjä. Jos kustannukset eivät ole välttämättömiä, parlamentti tekee lopullisen päätöksen siitä, myöntääkö se määrärahojen siinon vai ei, kuuden viikon määräaikaan mennessä. Vuoden 1995 talousarvion toteuttaminen Vuoden 1995 talousarvioon on luotu uusi YUTP:n alaluokka B-8. Siihen on lisätty eräitä momentteja aiemmin mainittujen toimien toteuttamiseksi: "Euroopan unionin yhteinen toiminta Mostarissa" (B8-100), "Euroopan unionin yhteinen toiminta vakauttamissopimuksen hyväksi" (B8-101), "vuonna 1995 ydinsulkusopimuksesta järjestettyä kokousta koskeva Euroopan unionin yhteinen toiminta" (B8-102). "Muu YUTP:a koskeva Euroopan unionin yhteinen toiminta" (B8-103)4. 2 Poikkeus: 9 päivänä marraskuuta 1993 tehty neuvoston päätös (93/604/YUTP) yhteisestä toiminnasta, joka koskee tarkkailijoiden lähettämistä Venäjän federaation parlamenttivaaleihin, mihin liittyneitä kuluja pidettiin neuvostolle J 11 artiklan 2 kohdasta aiheutuneina "hallinnollisina kuluina". 3 Ne johtuvat määrärahojen siirrosta 25/93. 4 Katso myös 20 päivänä syyskuuta 1993 tehty neuvoston päätös (93/728/YUTP), 14 51 Varaukseen (B8-040) on kirjattu momentin B8-100 määrärahojen (50 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoina ja 35 miljoonaa ecua maksumäärärahoina) lisäksi momentin B8-103 määrärahat (48,5 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoina ja 38,5 miljoonaa ecua maksumäärärahoina). Talousarvion mukaisesti käytettyjen budjettikohdan B8-100 Mostaria koskevien maksusitoumusmäärärahojen määrä nousee 60 miljoonaan ecuun (niistä 10 miljoonaa on kirjattu budjettikohtaan ja 50 miljoonaa on peräisin varauksesta). Hyväksytyistä 65 miljoonaan ecun maksumäärärahoista (5 miljoonaa budjettikohdasta, 35 miljoonaa varauksesta ja 25 miljoonaa korjaavasta ja täydentävästä lisätalousarviosta) 63 250 miljoonaa ecua on käytetty. Budjettikohdasta B8-103 käytettyjen maksusitoumusmäärärahojen määrä nousee 24 660 miljoonaan ecuun ja maksumäärärahojen määrä 12 326 miljoonaan ecuun myönnetyistä 23 660 ecusta. Vuoden 1996 talousarvion toteuttaminen Vuoden 1997 alustavassa talousarvioesityksessä olevassa komission ehdotuksessa maksusitoumusmäärärahojen määrä nousee 92 miljoonaan ecuun (32 miljoonaa Mostaria koskevassa B8-010 -budjettikohdassa ja 60 miljoonaa varauksena muuta YUTP:an kuuluvaa yhteistä toimintaa koskevassa B8-013 budjettikohdassa) ja maksumäärärahojen määrä 91,250 miljoonaan ecuun (36,250 miljoonaa B8-010- budjettikohdassa, 10 miljoonaa B8-013-budjettikohdassa ja yli 45 miljoonaa B8-013- budjettikohdan varauksessa). Budjettivallan käyttäjä päätti puolittaa muihin YUTP:an kuuluviin toimenpiteisiin varatut määrärahat, ja jäljelle jäävät 30 miljoonaa ecua kirjattiin varaukseen BO-40. Kun talousarviota oli toteutettu yhdeksän kuukautta, budjettikohdan B8-010 määrärahat otettiin käyttöön kokonaisuudessaan ja noin 50 prosenttia määrärahoista sijoitettiin budjettikohdan B8-013 varaukseen. Vuoden 1997 alustava talousarvioesitys ia talousarvioesitys Vuoden 1997 alustavassa talousarvioesityksessä komissio ehdotti, että varauksen kehystä YUTP:n osalta lisätään 50 miljoonalla eculla. Mostarin kaupungin hallinnoimiseen oikeuttavan Euroopan unionin valtakirjan umpeutumisen vuoksi maksusitoumusmäärärahoja ei ole varattu vuodelle 1997. Loppupäätelmä : Parannusehdotukset Määräaika, joka koskee määrärahojen siirtoon budjettikohdasta toiseen liittyvää menettelyä, voi vaikuttaa erityisesti kiireellisten ja/tai määräaikaisten YUTP:an kuuluvien toimien toteuttamiseen. Nopeaa toteuttamista edellyttäviin YUTP:an kuuluviin toimiin pitäisi soveltaa nopeutettua menettelyä. päivänä kesäkuuta 1994 tehty neuvoston päätös (94/367/YUTP) ja 25 päivänä heinäkuuta 1994 tehty neuvoston päätös (94/509/YUTP). 52 Koska mainittu määräaika lyhenee ja jotta YUTP:an liittyvien toimien talousarvion toteuttamiseen voitaisiin valmistautua parhaalla mahdollisella tavalla, olisi lisäksi toivottavaa, että komissiolla olisi käytössään taloudellinen toimintamarginaali, joka vastaa neuvoston talousarvioon erikoislähettiläitä varten luotua budjettikohta. PHARE-OHJELMA (Euroopan parlamentti) 66. pyytää komissiota huolehtimaan seuraavista seikoista: kaikkien hallintorakenteen osatekijöiden (erityisesti edustustot) tehtävien ja vastuualueiden täsmällinen määrittely, edustustoihin täysilukuinen ja teknisesti pätevä henkilöstö, joka voidaan hankkia luomalla komission "diplomaattijärjestelmä", joka varmistaa henkilöstön todellisen liikkuvuuden, selkeät määräykset edustustojen paikallista henkilöstöä koskevista ehdoista ja vaadittavista pätevyyksistä, varainkäytön itsenäisyys (paikalliset talousarviot ja käyttörajat) ja edustajien oikeus hyväksyä hankkeita ottaen huomioon edustuston sijainti, edustajan virkavuosien määrä ja kokemus, ja niin edelleen, vakituisen henkilöstön, tilapäisen henkilöstön ja ulkopuolisten konsulttien hallinnollisten vastuualueiden selkeä ja täsmällinen määrittely, PMU:ien (Programme Management Units) järkeistäminen todellisen hallintotarpeen analyysin pohjalta; Komission vastaus Komissio toimitti vuoden 1996 alussa budjettivallan käyttäjälle PHARE- ja TACIS- ohjelmien "pääyksikön ja edustustojen (KIE-maat, IVY) tehtävien jakamista ja virkatietä koskevan muistion". Muistio oli jatkotoimenpide vuoden 1994 vastuuvapautta ja vuoden 1996 talousarvioesitystä koskeville parlamentin päätöslauselmille. Sen tarkoituksena oli edesauttaa Euroopan parlamentin kaavaileman sopimuksen perustan laatimista, ja siinä esitettiin tutkittavaksi: 53 • • Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) ja Itsenäisten valtioiden yhteisön maiden (IVY-maat) edustustoverkostojen tila ja niiden puutteet; edustustoverkostojen uudelleenmäärittely KIE-maiden liittymisen valmistelua ja IVY-maiden kumppanuutta koskevan uuden kehyksen yhteydessä; tehtävien uudelleenmuotoilu pääyksikön, edustustojen ja muiden toimielinten välillä; ja yksityiskohtaiset säännöt, joilla vahvistetaan uuden järjestelmän toteuttamista, joka koskee KIE- ja IVY-maiden edustustojen ja pääyksikön välistä toimivallan jakamista. Komission yksiköt ovat samaan aikaan laatineet uudet ohjeet Phare-ohjelman toteuttamista varten, joiden pohjalta hajauttamista voidaan jatkaa. Komission edustustot saavat näin enemmän toimintamahdollisuuksia henkilöstönsä lisääntymisen avulla, kuten budjettikohdan B7-500 selvitysosasta ilmenee. Uudessa menettelykehyksessä otettiin huomioon myös PMU:ien tilanteen perinpohjainen tarkastelu. Uusissa ohjeissa pyritään järkeistämiseen ja ohjelmien hallintokulujen avoimuuden lisäämiseen. (Euroopan parlamentti) 67. kehottaa komissiota esittämään 30 päivään syyskuuta 1996 mennessä strategian, jossa määritellään, mikä tehtävä Phare-ohjelmalla on Keski- ja Itä-Euroopan maiden Euroopan unioniin liittymistä koskevien valmistelujen kannalta; Komission vastaus Essenin ja Cannesin Eurooppa-neuvostoissa vuosille 1995 - 1999 kehitettiin uusia Phare-ohjelman ohjelmointi- ja seurantavälineitä. Jatkotoimenpiteenä aikataulun hyväksymiselle Madridin Eurooppa-neuvostossa loppuvuodesta 1995 komissio lähetti asianomaisille KIE-maille laajan kyselylomakkeen, jonka avulla ne voivat ilmoittaa mielipiteensä ehdokkaista. Komissio tutkii Phare-ohjelmaan liittymisen valmistelun strategiaa ottaen huomioon muun muassa mainitut uudet välineet ja KIE-maille lähetettyjen kyselylomakkeiden vastaukset. (Euroopan parlamentti) 54 68. kehottaa komissiota aktiivisempaan lähestymistapaan hankkeiden määrittelyssä ja hyväksymisessä, mukaan lukien konkreettisten tulosten varmistamiseksi tarvittavien ehtojen asettaminen, teknisen tiedon levittäminen ja kaikkien alojen Phare-hankkeiden keskipitkän aikavälin kestävyys; Komission vastaus Phare-ohjelman mukaisesti rahoitettavat ohjelmat ja hankkeet valitaan ja määritellään yleensä suunnitteluvaiheessa. Se koostuu neuvotteluista, joissa komissio on avainasemassa, kun pyritään pääsemään sopimukseen kumppanuusmaiden kanssa. Kun suunnitelma esitellään Phare-ohjelman hallintokomitealle, valitut ohjelmat ja hankkeet on arvioitu; näin varmistetaan • • niiden toteuttamisehdot (jolloin sovelletaan erityisesti loogista menetelmää, jolla varmistetaan toimintojen ja niiden tavoitteiden välinen jatkuvuus), keskipitkän aikavälin kestävyys. Komissio on ottanut (vuoden 1996 puolivälissä) ohjelmien seurannassa käyttöön aktiivisemman lähestymistavan ja tarkastaa järjestelmällisesti jokaisen ohjelman. Tarkastuksen tarkoituksena on varmistaa yhdessä edunsaajan kanssa, että hankkeet ja ohjelmat etenevät tavoitteiden mukaisesti, ja ryhtyä tarvittaessa korjaaviin toimenpiteisiin. Tiiviimmän seurannan pitäisi lisätä Phare-ohjelman tehokkuutta. TACIS-OHJELMA (Euroopan parlamentti) 69. kehottaa komissiota määrittelemään yksiselitteisesti: minkä Tacis-hallintoon liittyvien tehtävien olisi oltava yksinomaan julkisten viranomaisten vastuulla, ja mitkä tehtävät olisi annettava vain virkamiesten tehtäväksi, mitä tehtäviä voidaan antaa komission palkkaamien ja virkamiesten valvonnassa olevien muiden kuin virkamiesten hoidettavaksi, mitkä tehtävät voidaan antaa alihankkijoille valvonnan alaisuudessa, kehottaa komissiota lisäksi ilmoittamaan, mitä henkilöstöresursseja kuhunkin toimintamuotoon vaaditaan; Komission vastaus 55 Seuraavat Tacis-ohjelman tehtävät kuuluvat komission virkamiehille ja komission muulle henkilöstölle: virkamiehet ovat vastuussa alojen ja hankkeiden valinnasta indikatiivisten ohjelmien (keskeisten alojen ja alueiden valinta) valmistelun aikana ja toimintaohjelmien (hankkeiden valinta) valmistelun aikana, virkamiehet (80 prosenttia) valmistelevat alakohtaisiin strategioihin liittyvät tekniset näkökohdat yhteistyössä ulkopuolisten asiantuntijoiden (20 prosenttia) kanssa, tehtävänkuvauksien valmistelu; ulkopuoliset asiantuntijat vastaavat teknisten erityisvaatimuksien valmistelusta (50 prosenttia) ja virkamiehet päättävät lopullisista tehtävänkuvauksista (50 prosenttia), tarjouskilpailut ja sopimukset: virkamiehet vastaavat jatkoon selviytyneiden tarjoajien luetteloista, tarjousten arvioinnista, sopimusneuvotteluista (30 prosenttia); ulkopuoliset asiantuntijat vastaavat kaikista tarjouskilpailu- ja sopimusmenettelyyn liittyvistä hallinnollisista tehtävistä (70 prosenttia), virkamiehet valvovat hankkeiden toteuttamista (80 prosenttia) yhdessä ulkopuolisten asiantuntijoiden kanssa (20 prosenttia), ulkopuoliset asiantuntijat vastaavat valvonnasta ja arvioinnista (80 prosenttia) virkamiesten johdolla (20 prosenttia), komissio ja komission muu henkilöstö vastaavat maksuista. Tacis-yksiköissä on pulaa henkilökunnasta ja sen vuoksi ensisijaisena toimena olisi oltava komission edustuksen lisääminen Itsenäisten valtioiden yhteisössä (IVY). (Euroopan parlamentti) 70. kehottaa komissiota avaamaan pysyvät edustustot, joiden toimivalta on selkeästi määritelty, kaikkiin Tacis-tukea saaviin maihin ja varmistamaan, että niissä on pätevyysehdot täyttäviä virkamiehiä täysilukuisesti; uskoo tätä varten, että komission kyseisen pääosaston olisi palkattava siirtymisvelvollista henkilöstöä; kehottaa komissiota ilmoittamaan 31 päivään heinäkuuta 1996 mennessä parlamentille toimenpiteistä, joita se aikoo toteuttaa näiden vaatimusten täyttämiseksi; Komission vastaus Komissio on täysin samaa mieltä siitä, että niihin Tacis-tukea saaviin Itsenäisten valtioiden yhteisön maihin, joissa ei ole komission edustustoa, on avattava uusia 56 edustustoja. Talousarvioon liittyvien syiden vuoksi se ei ole mahdollista tulevana vuonna. Olemassa olevia edustustoja olisi kuitenkin vahvistettava, jotta niissä voitaisiin kiinnittää enemmän huomiota niiden ja yhden tai kahden naapurimaan välisiin suhteisiin. Siirtymis velvollisuudesta on henkilöstön palkkaamisen osalta tehty palkkausehto ulkomaanpalveluja hoitavilla pääosastoilla, mikä on kuitenkin täysin virkamiehiä koskevien henkilöstösääntöjen mukaista. (Euroopan parlamentti) 71. kehottaa komissiota kiinnittämään hankkeiden hyväksymisen yhteydessä enemmän huomiota niiden keskipitkän aikavälin kestävyyteen erityisesti asettamalla tuen saajille suurempia vaatimuksia suoritusten, seurannan ja tulosten levittämisen osalta ja kytkemällä hankkeet muihin tuki- ja apumuotoihin, kuten EIP:n/EBRD:n (Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki) lainoihin, paikallisista luottolaitoksista saataviin luottoihin, osakkuuksiin, ja niin edelleen; Komission vastaus Komissio on jo käsitellyt kysymystä hankkeiden kestävyydestä. Tukea saavan maan sopivan edunsaajan huolellisemman valinnan pitäisi edistää kullekin hankkeelle asetettujen tavoitteiden saavuttamista. EBRD-yhteistyön avulla joitakin hankkeita voidaan rahoittaa sen jälkeen, kun tekninen apu loppuu ja edunsaajat alkavat myöhemmin tehdä sijoituksia. EBRD-yhteistyön mukaisesti EBRD voi "Bangkok"- välineen avulla käyttää komission varoja kestäviin hankkeisiin tehtävien sijoitusten arviointiin ja valmisteluun. Muihin Tacis-ohjelmiin, kuten "Kansainväliseen tiede- ja teknologiakeskukseen" (International Science and Technology Center), etsitään hankkeiden kestävyyden takaamiseksi yhteisrahoitusta yhä useammin kumppaneilta, jotka ovat Euroopan unionin alueen viranomaisia ja teollisuusyrityksiä. (Euroopan parlamentti) 72. kehottaa komissiota esittämään yleisen strategisen arvion Tacis-ohjelman tähänastisista saavutuksista poliittiselta, sosiaaliselta ja taloudelliselta (alakohtaisesti ja makrotalouden tasolla) kannalta sekä ehdottamaan strategisia tavoitteita seuraavaa viittä vuotta varten; kehottaa asettamaan tämän arvion Euroopan parlamentin saataville ennen kuin tämä antaa lausuntonsa uudesta Tacis-asetuksesta; Komission vastaus Komissio valmistautuu parhaillaan esittämään Tacis-ohjelmasta ja sen tähänastista tuloksista kokonaisvaltaisen ja perusteellisen arvion. Koska tutkimus edellyttää käyntiä kaikissa IVY-maissa ja koska riippumattomasta arvioinnista vastaavan pätevän ryhmän valinta vie aikaa, kertomus on valmis vasta vuoden 1997 puolivälissä. Tacis-ohjelma kuuluu "Euroopan unionin kehitysohjelmat ja niiden rahoitusvälineet" -kokonaisuuden 57 (EU Development Instruments and Programmes) yleisarvioinnin piiriin, ja Tacis- ohjelman arviointimenetelmät on yhdenmukaistettu yleisarvioinnin menetelmiin. Tacis-seurantaohjelmasta on jo saatu kokonaisvaltaisia ja perusteellisia tuloksia. Ne valmisteltiin yleiskatsaukseen marraskuussa 1995, ja parlamentti voi halutessaan saada ne arvioitavaksi. Tacis-ohjelman yleisarvioinnin ohella toimivan Tacis-toimien arviointiohjelman merkitys kasvaa jatkuvasti. Ensimmäinen maakohtainen arviointi on saatu päätökseen (Valko-Venäjä), ja ohjelmaa on tarkoitus kehittää maittain ja ohjelmittain. (Euroopan parlamentti) 73. tuo julki huolestuneisuutensa erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden tekemien petosten Tacis-ohjelmalle aiheuttaman uhan johdosta; korostaa, että on tärkeää tarkistaa Tacis-sopimusten hakijoiden tausta ja valvoa miten rahoja sopimuksen aikana käytetään; kehottaa komissiota lisäksi omaksumaan tiukan linjan, jos sen omia virkamiehiä epäillään vilpistä; Komission vastaus Kaikki Tacis-ohjelman mukaisesti tuetut hankkeet valitaan Brysselissä sijaitsevissa pääosaston IA yksiköissä Itsenäisten valtioiden yhteisön viranomaisten toimittamien ehdotusten perusteella. Myös tarjouskilpailu- ja sopimusmenettelyt on keskitetty Brysseliin. Pääosaston IA yksiköt vastaavat jatkoon selvinneiden tarjoajien luettelojen laatimisesta, tarjouskilpailuasiakirjojen valmistelusta, tarjousten arvioinnista ja sopimusten hyväksymisestä. Sopimuskumppanin saamien maksujen suhteen on korostettava, että Tacis-pääyksikkö tarkastaa kaikki laskut ja suorittaa kaikki maksut. Komissio on Euroopan parlamentin tavoin huolissaan petosten Tacis-ohjelmalle aiheuttaman uhan johdosta. Se on tehnyt aloitteen useiden aihetta koskevien tutkimusten käynnistämiseksi. Komissio vakuuttaa myös haluavansa tutkia tarkkaan kaikki tapaukset, joissa sen virkamiehet tai muu henkilöstö ovat epäiltyinä, ja ryhtyvänsä päättäväisesti tarvittaessa kaikkiin käytössään oleviin asianmukaisiin rangaistustoimenpiteisiin vilpillisten ja petollisten toimien osalta. Yritysten taloudellinen tilanne otetaan huomioon, kun Tacis-yksiköt valitsevat sopimusosapuolia. HALLINTOMENOT (Euroopan parlamentti) 74. kehottaa komissiota esittämään parlamentille ennen vuoden 1997 talousarvion ensimmäistä käsittelyä kertomuksen kaikista toimenpiteistä, 58 jotka on toteutettu, jotta varmistetaan komission a) edustustojen ja b) varojen (lukuun ottamatta tutkimusta) asianmukainen taloudellinen ja hallinnollinen hoito; Komission vastaus a) Edustustojen hallinnointi - Paikallisen henkilöstön työsuhde-ehtoja koskevat säännökset Vuoden 1996 elokuun alussa 100 edustustolla oli käytössään paikalliset säännökset. Poikkeuksen muodostivat kuitenkin eräät Keski-Euroopan ja entisen Neuvostoliiton edustustot (Albania, Tsekinmaa, Georgia, ja niin edelleen) ja edustustot, joihin liittyy joko toiminnallisia (Algeria) tai oikeudellisia (Kiina, Kanada, Japani, ja niin edelleen) erityisongelmia. Lisäksi paikalliset säännökset sellaisten toimistojen osalta, joissa on vähän henkilöstöä (Belize, Tonga, ja niin edelleen), on vielä vahvistettava. - Eräiden edustustojen hallinnollista ia teknistä henkilöstöä koskevat erityisjärjestelyt Komissio jatkaa tutkimustaan pannakseen täytäntöön hallinnolliseen ja tekniseen henkilöstöön sopeutettavia yhteisön säännöksiä tilintarkastustuomioistuimen esittämien suuntaviivojen mukaisesti. Komissio ottaa tutkimuksessa huomioon 11 päivänä maaliskuuta vastuuvapauden myöntämisen yhteydessä annetun neuvoston huomautuksen, jossa vaadittiin hallintohenkilöstön järkeistämistä. - Paikallisen henkilöstön palkkatason määrittäminen alkuluokituksen ia uuden luokituksen yhteydessä Luokittelun valvonnassa käytetään vastedes tilintarkastustuomioistuimen huomautusten perusteella täytäntöön pantua menettelyä (katso komission vastaus 13. 16 alakohta). Sen mukaan paikallista johtoa vaaditaan olemaan tarkempi palkkatasosta päätettäessä. - Jatkuvasti ylläpidettävät irtaimistoluettelot • • • Kaikki edustustot ovat toimittaneet irtaimistoluettelot pääyksikköön tietokoneen avulla. Tiedot tarkastetaan ennen niiden siirtämistä taseeseen. Tietokoneohjelmien avulla voidaan nykyään erottaa irtaimiston ne osat, jotka eivät arvoltaan ylitä säännösten mukaista 350 ecun rajaa. Irtaimiston siirtoja alempiin luokkiin esiintyy säännöllisesti, ja ne tarkastetaan paikan päällä edustustoissa. Komissio ilmoittaa sitä vastoin, ettei se aio ryhtyä jatkotoimenpiteisiin tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen johdosta, joka koski irtaimiston sijaintia 59 edustustoissa. Jotta irtaimistoluetteloiden jatkuva ajan tasalle saattaminen vältettäisiin, ne toimitetaan pääyksikölle edustuston kiiriteistöittäin (eikä huoneistoittain) eriteltyinä. - Virka-autot • • Uudet säännökset, jotka koskevat virka-autojen käyttöä ja henkilökohtaisten ajoneuvojen käyttöä virkatehtävissä, tulivat voimaan 15 päivänä heinäkuuta 1996. Autonkuljettajien ylityötuntien seurannan valvontaa tehostetaan. Vaihtoehtoisia ratkaisuja (esimerkiksi "lentokenttäbussin" käyttöä lentokenttämatkoihin) kannatetaan. - Vuosilomien hallinnointi • Varainhoitovuodesta toiseen siirrettyjen lomapäivien vähentämiseen tähtäävästä toimesta on saatu myönteisiä kokemuksia: - siirrot vuodelta 1993 vuoteen 1994: 240 virkamiestä - siirrot vuodelta 1994 vuoteen 1995: 275 - siirrot vuodelta 1995 vuoteen 1996: 204 Kasvava suuntaus on hidastunut. Kun suunnitelmien sitovuus on lisääntynyt ja siirron perustelut käydään läpi yhä perusteellisemmin, komissiolla on toimen myötä käytössään enemmän hallinnollisia keinoja, joilla se voi parantaa lomien hallinnointia. • Sen sijaan tietokoneavusteisen lomien seurantajärjestelmän käyttöönotto on myöhässä. Järjestelmää ollaan muokkaamassa uudelleen. - Asuminen Suurimmassa osassa sopimuksista, jotka on tehty komission vuokraamassa tai omistamassa asunnossa asuvien virkamiesten kanssa, on vastedes allekirjoitus. Muissa tapauksissa käytäntö liittyy paikallisiin erikoispiirteisiin. - Säännönvastaisuudet Komission päättämistä jatkotoimista on ilmoitettu suoraan parlamentin budjettivalvonnasta vastaavan valiokunnan esittelijälle. b) Omaisuuden hallinnointi (lukuun ottamatta tutkimusta) Komissio käynnisti vuoden 1995 alussa irtaimiston hallinnointia koskevan uudistusohjelman. Ohjelma keskittyy toisaalta kaiken irtaimiston fyysiseen 60 tarkastukseen ja toisaalta uusien sääntöjen ja hallinnointia koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen laatimiseen, joilla irtaimiston hallinnointia tulevaisuudessa parannettaisiin. 1. Irtaimiston fyysiseen tarkastukseen, joka päättyi kesäkuussa 1996, sisältyi kaikki toimielimen irtain omaisuus Brysselin ja Luxemburgin toimipaikoissa. Toimenpiteeseen sisältyi 68 rakennusta Brysselissä ja 31 rakennusta Luxemburgissa, joista ensimmäisissä luetteloitiin 314 238 esinettä ja jälkimmäisissä 81 482 esinettä. Toimenpiteen yhteydessä otettiin käyttöön uusi viivakooditarrojen ja optisten lukijoiden käyttöön perustuva merkintämenetelmä, jotta tarkastus tapahtuu tietokoneessa olevien tarkastustietojen avulla tulevaisuudessa nopeammin ja luotettavammin. Perusteellisen fyysisen tarkastuksen paljastama tilastollinen virhekerroin oli vähemmän kuin yksi promille ja on näin ollen hyväksyttävissä. SYSBIEN-tietokantaa ollaan parhaillaan saattamassa ajan tasalle tarkastustoimenpiteen tulosten perusteella. Tietojen yhteensovittamisen pitäisi päättyä 31 päivään marraskuuta 1996 mennessä. Yhteensovittamista täydennetään rajoitetummilla toimenpiteillä, jotka kohdistuvat seuraaviin aloihin ja alueisiin: • • • Liikenne-yksikkö virastot unionin alueella komission Strasbourgin toimistot Jos suunniteltu noin 100 000 asiakirjan käsittely toteutetaan 31 päivään joulukuuta 1996 mennessä, valvontaviranomaiselle voidaan tarkastustilanteen ansioista toimittaa omaisuudesta täsmällisiä ja luotettavia lukuja. 2. Toimenpiteen toinen vaihe on tarkastuksen hallinnointi. Fyysisellä tarkastustoimenpiteellä saatujen tietojen luotettavuuden takaamiseksi komissio on päättänyt, että se: • • antaa uuden tarkastusta koskevan asetuksen muuttaa tarkastuksen periaatteita ja hallintaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä. Komissio on antanut uuden tarkastusta koskevan asetuksen 21 päivänä joulukuuta 1995. Asetuksen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä laaditaan parhaillaan ja niiden avulla olisi erityisesti pystyttävä 1 päivästä tammikuuta 1997 alkaen hajauttamaan irtaimen omaisuuden tarkastus. 61 Tarkastustietojen luotettavuuden valvonta varmistetaan ajoittaisilla fyysisillä tarkastuksilla, joissa noudatetaan erityisesti rahoitusasetuksen määräyksiä, joiden mukaan fyysinen tarkastus on tehtävä kolmen vuoden välein. Käytännössä fyysinen tarkastus jakautuu siten, että joka kuukausi tehdään yksi tai useampi tarkastus. (Euroopan parlamentti) 76. pyytää toimielinten välistä tietojenkäsittelykomiteaa suorittamaan vertailevan tutkimuksen Euroopan unionin tietokannoissa saatavilla olevista unionin toimielimiä koskevista tiedoista, jotta voidaan tunnistaa alat, joilla on päällekkäisyyksiä tai kaksinkertaista toimintaa; Komission vastaus Toimielinten välinen tietojenkäsittelykomitea on saanut parlamentilta pyynnön, jossa sitä pyydetään suorittamaan Euroopan unionin tietokantojen vertaileva tutkimus. Tutkimuksen tässä vaiheessa kyseisistä yhteisön tietokannoista kerätään tietoja. 62 EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN VASTUUVAPAUTTA KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN LIITTEENÄ OLEVAN EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMAN HUOMAUTUSTEN JATKOTOIMENPITEET 63 2. PÄÄTÖSLAUSELMA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN 31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1994 VAHVISTETTUA EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN TILINPÄÄTÖSTÄ KOSKEVASTA KERTOMUKSESTA JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN TILINHOITOA JA VARAINHOITOA KOSKEVASTA KERTOMUKSESTA TOIMEN KOHDENTAMINEN (Euroopan parlamentti) 1. katsoo, että EHTY:n toimet vaikuttavat myönteisesti hiili- ja teräsalaan EHTY:n perustamissopimuksen umpeutumiseen asti; ottaen huomioon toimien rahoittamiseksi käytössä olevien varojen vähenemisen komission on keskitettävä varat sellaisiin tukimuotoihin, joita ei voida tukea Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti ja joita ovat erityisesti sosiaaliset toimenpiteet ja mukautustuki, ja komission on siirrettävä välittömästi muut toimet Euroopan yhteisölle; Komission vastaus Vuosien 1995, 1996 ja 1997 talousarvioissa oli täysin varauduttu mukautustuesta aiheutuviin menoihin. Lisäksi komissio ehdottaa vuoden 1997 talousarvioesityksessä, että hiilialan täydentävän ohjelman kokonaisrahoitusta lisätään ajanjaksona 1994-1997 alunperin suunnitellusta 110 miljoonasta ecusta 132 miljoonaan ecuun, jotta toimenpiteiden odotettua suurempaan kysyntään voitaisiin vastata. Näin varmistettaisiin, että kaikki tukipyynnöt otetaan kokonaisuudessaan huomioon, ja osoitettaisiin, että komissio on sitoutunut EHTY:n sosiaalisiin toimenpiteisiin. Ainoat sosiaaliset toimenpiteet, joihin EHTY:n tukea ei enää myönnetä, ovat koulutus ja itsensä työllistäminen. Näitä toimenpiteitä tuetaan Euroopan sosiaalirahastosta. Komissio on vahvistanut niiden taloudellisten toimien osalta, joita EHTY on lainajärjestelmällään johtanut, EHTY:n perustamissopimuksen umpeutumista koskevat määräaikaiset sopeuttamistoimenpiteet tiedonannossa, joka julkaistiin 28 päivänä kesäkuuta 1994 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä n:o C 175/5. Toimenpiteiden täytäntöönpano vaikutti vuonna 1995 myönnettyjen EHTY-lainojen määrään, joiden kokonaissumma väheni 402,8 miljoonaan ecuun (verrattuna vuoden 1994 lainojen 673,4 miljoonaan ecuun). On huomattava, että 64,6 prosentilla vuoden 1995 EHTY-lainoista pyrittiin järjestämään halpakorkoista rahoitusta tuotantoalan vaihto-ohjelmille, jotka synnyttäisivät uusia työpaikkoja ja joiden mukaisia toimia EHTY ei enää vuoden 1997 jälkeen rahoita. 64 VUODEN 1994 TILINPÄÄTÖS (Euroopan parlamentti) 3. huomauttaa, että EHTY:n antamat lainat aiheuttavat sille eräiden velallisten osalta suuria riskejä, jotka ylittävät neuvoston direktiivissä 92/121/ETY luottolaitoksille asetetut rajat; katsoo, että vaikka direktiivi ei koske EHTY:ä ja vaikka tilanne ei olisi vielä huolestuttava, seikka saattaa vaarantaa EHTY:n talouden vakauden erityisesti, jos on kyse merkittävistä lainasummista, joita ei ole katettu niitä suuremmilla takuilla; kehottaa komissiota olemaan vastedes mahdollisimman valpas suurten riskien suhteen ja ottamaan niiden varalta käyttöön tarvittavat erityissäännökset, ja tarkistamaan nykytilanteen mukaisesti varauksien ja lainojen suhdetta koskevat tavoitteet; Komission vastaus Komissio ottaa huomioon parlamentin suositukset, jotka on laadittu tilintarkastustuomioistuimen huomautusten perusteella. Komissio piti eräiden lisätietojen hankkimista välttämättömänä, jotta se olisi pystynyt arvioimaan paremmin suuriin riskeihin käytettävää lähestymistapaa. Kansainvälisen asiantuntijaryhmän tekemän tutkimuksen tulokset toimitettiin komissiolle huhtikuussa 1996 ja otettiin huomioon jo vuoden 1995 varainhoitoa koskevaa EHTY:n tilinpäätöstä laadittaessa. Tutkimuksessa esitettyihin suosituksiin nojautuen komissio päätti vastata riskien keskittymiseen tiettyihin lainoihin siten, että se teki suuria riskejä varten oman varauksen. Uusi varaus koskee lainoja, joilta puuttuu ensisijainen takuu ja jotka ovat suurempia kuin 25 prosenttia EHTY:n omista varoista. Varaus, joka on laskettu hyvin riskisten lainojen perusteella 31 päivänä joulukuuta 1995 ja kansainvälisen asiantuntijaryhmän suositteleman menetelmän mukaisesti, on suuruudeltaan 55 miljoonaa ecua. Uusi varaus saatiin siinettyä kokonaisuudessaan 31 päivänä joulukuuta 1995 päättyvän varainhoitovuoden tuloslaskelmaan. Uuden varauksen käyttöönotto ei vaikuttanut EHTY:n vakavaraisuutta kuvaavaan suhdelukuun. (Euroopan parlamentti) 5. kiinnittää uudelleen huomiota puutteisiin sellaisten yksityiskohtaisten sääntöjen avoimuudessa, joiden mukaisesti EHTY:n hankkimat rakennukset siirtyvät Euroopan yhteisölle "vuokran" maksua vastaan; katsoo, että tällaiset järjestelyt, joiden tarkoituksena on tukea EHTY:ä yhteisön yleisestä talousarviosta, 65 olisi esitettävä selkeämmin molempien yhteisöjen tileissä ja erityisesti Euroopan yhteisön tileissä; Komission vastaus EHTY:n edelleen omistamista eri kiinteistöistä on sovittu, että ne siinetaän Euroopan yhteisön hallintaan vuokran maksua vastaan, joka on korvaus EHTY:n sijoittamista varoista. Siirtämistä koskevien sopimusten mukaisesti loput EHTY:He suoritettavasta pääomasta korvattiin kokonaan yleisessä talousarviossa (EY) vuosina 1994 ja 1995, jotta kiinteistöjen siirto EHTY:Itä Euroopan yhteisölle oli oikeudellisesti mahdollista. Ainoastaan Harenin kiinteistön juridinen siirto oli suoritettu 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä. Koska siirron juridisia muodollisuuksia koskevaa päätöstä ei ollut vielä tehty, Euroopan yhteisöltä saadut ennakkomaksut on muiden kiinteistöjen osalta merkitty EHTY:n 31 päivänä joulukuuta 1995 päivättyyn taseeseen vastattavien kohdalle 7 288 355 ecun kokonaissummana. SOSIAALINEN JA MUKAUTUSTUKI (Euroopan parlamentti) 7. on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen toteamukseen, jonka mukaan komissio ja jäsenvaltiot ovat hallinneet hyvin EHTY:n myöntämää mukautustukea, mutta vaatii komissiota tehostamaan toimiaan, jotta jäsenvaltioiden hallinnoissa oltaisiin täysin selvillä siitä, millaisiin tukiin hiili- ja terästeollisuuden työntekijät ovat toiminnallisen talousarvion mukaan oikeutettuja ja miten tukia voi saada; Komission vastaus Komission yksiköt järjestävät vuosittain Brysselissä kokouksen, johon jäsenvaltioiden hallinnon edustajat on kutsuttu keskustelemaan kaikista mukautustukea koskevista merkittävistä näkökohdista, ja niiden edustajat matkustavat myös säännöllisesti jäsenvaltioihin. Sen vuoksi kansalliset viranomaiset tuntevat tukimallin hyvin. Mukautustuki on lisäksi ollut käytössä useita vuosia, ja hiili- ja terästeollisuuden työmarkkinaosapuolet tuntevat sen erittäin hyvin. Parlamentti voi olla varma, että vaikka kansallisissa hallinnoissa mallia ei jostain syystä tunnettaisi, työmarkkinaosapuolet ilmoittaisivat niille siitä nopeasti, jos teollisuuden työpaikat vähenisivät ja tarvittaisiin EHTY:n apua. LAINANANTO 66 (Euroopan parlamentti) 8. myöntää, ettei EHTY-lainoja ole aina mahdollista eikä toivottavaa jakaa tasan jäsenvaltioiden kesken tietyn varainhoitovuoden aikana; vaatii komissiota kuitenkin valvomaan, että rahoituskeinot ovat yhtäläisesti kunkin jäsenvaltion käytössä ja ettei yksikään niistä tunne joutuvansa kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti; Komission vastaus Hankkeiden tukikelpoisuus määritellään kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavien puolueettomien teknisten sääntöjen perusteella. Komissio pyrkii jatkossakin varmistamaan mahdollisuuksien mukaan ja puolueettomia sääntöjä noudattaen, että EHTY:n lainat ovat todella yhtäläisesti kaikkien jäsenvaltion saatavissa. YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN KIVIHIILIKAIVOSTEN SULKEMINEN (Euroopan parlamentti) 11. myöntää, ettei EHTY pysty saamaan takaisin oikeusteitse sellaisten sijoitusten rahoittamiseen myönnettyjen lainojen korkotukia, jotka oli tarkoitettu tuotantokapasiteetin lisäämiseen kahdessa brittiläisessä hiilikaivoksessa, jotka suljettiin vähän aikaa tukien myöntämisen jälkeen; pitää kuitenkin hyvin valitettavana, että jäsenvaltiota, jonka politiikka on johtanut välittömästi EHTY:n varojen tuhlaamiseen, ei vaadita korvaamaan näin tuhlattuja varoja; vaatii komissiota tekemään Britannian hallitukselle huomautuksen asiasta; Komission vastaus Parlamentin huomautus koskee EHTY:n kolmea viimeisintä lainaa British Coal Corporation -yritykselle vuosina 1989 - 1991. Komissio muistuttaa parlamentille, että kolme viimeisintä lainaa oli tarkoitettu sijoitusten rahoittamiseen 15 eri hiilikaivoksessa, joista vain kaksi suljettiin (Lea Hall ja Frickley). EHTY:n lainoja hakeneen 15 eri kaivoksen hankkeisiin myönnettyjen lainojen korkotukien 12 177 078 ecun kokonaissummasta British Coal Corporationin kolmelle lainalle maksettujen korkotukien todellinen osuus oli vain 7 454 428 ecua. Komissio päätti siis jättää maksamatta alunperin myönnetystä korkotukisummasta 4 722 650 ecua. On huomattava, että pidätetty summa koskee yksityistämistoimien lopettamista ja siihen sisältyivät korkotuet, jotka oli tarkoitettu kahteen sittemmin suljettuun kaivokseen tehtäviin sijoituksiin. British Coal Corporationille on valtionyhtiönä virallisesti ilmoitettu toimenpiteestä. 67 Ottaen huomioon tuloksen ja British Coal Corporationin kanssa tehdyn sopimuksen komissio katsoo toteuttaneensa tarvittavat toimenpiteet EHTY:n yleisen edun suojelemiseksi. Sen vuoksi komission mielestä asiasta ei ole sopivaa keskustella myöhemmin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusviranomaisten kanssa. 68 EUROOPAN ELIN- JA TYÖOLOJEN KEHITTÄMISSÄÄTIÖN VARAINHOITOVUOTTA 1994 KOSKEVAN VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN LIITTEENÄ OLEVAN EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMAN HUOMAUTUSTEN JATKOTOIMENPITEET 69 3. EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS EUROOPAN ELIN- JA TYÖOLOJEN KEHITTÄMISSÄÄTIÖN (DUBLIN) VARAINHOITOVUODEN 1994 TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVAN VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISESTÄ SÄÄTIÖN HALLINTONEUVOSTOLLE (Euroopan parlamentti) 2. suosittelee toistamiseen osa-aikaisen säätiön varainhoidon valvojan nimittämistä, joka toimisi komission varainhoidon valvojan alaisuudessa, jotta liiallista turvautumista ennakkomaksujärjestelmään rajoitettaisiin; katsoo, että uudistus voitaisiin yleistää sellaisten varainhoitoasetusten yleisen tarkistuksen yhteydessä, joita voidaan soveltaa kaikissa Euroopan yhteisön ulkopuolisissa toimistoissa; Säätiön vastaus Periaatteessa säätiö kannattaa parlamentin ehdotuksia. Niiden täytäntöönpano voi kuitenkin osoittautua vaikeaksi, koska työtä olisi keskimäärin ainoastaan muutama tunti viikossa. Vaihtoehtoinen keino ongelman ratkaisemiseksi olisi säätiön hallintoneuvoston mielestä varainhoidon valvojan nimittäminen. Menettelyyn tarvittaisiin komission toimia säätiön varainhoitoasetuksen (1 päivänä kesäkuuta 1976 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1417/76, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 30 päivänä kesäkuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1949/93) 19 artiklan muuttamiseksi. Toisena vaihtoehtona olisi säätiön varainhoitoasetuksen 43 artiklan muuttaminen, joka mahdollistaisi sen, että ennakkomaksutilin käyttämiseen voitaisiin turvautua silloin, kun se on tehokkainta, ja varainhoidon valvojan säännöllisten käyntien yhteydessä. Käytännössä ennakkomaksutiliä käytetään menoihin, jotka katetaan alustavilla varauksilla, ja 54 artiklan soveltamissääntöjen mukaan varauksia voidaan käyttää ainoastaan juokseviin menoihin. Uudenaikaisten kirjanpito- ja tilintarkastusmenetelmien avulla toimielimiä voidaan kuitenkin valvoa tehokkaasti. Erityisesti kaikkien komission varainhoidon valvojaan suorassa yhteydessä olevien eri paikoissa sijaitsevien toimistojen ja toimielinten yhteisen tietokoneavusteisen kirjanpitojärjestelmän käyttöönotto lähiaikoina mahdollistaa sitoumusten ja maksujen ennakkovalvonnan reaaliajassa ilman, että pääosaston XX henkilöstöä on sijoitettava eri paikkoihin. Näiden toimien avulla asiakirjojen lähetyskulut saadaan pidettyä mahdollisimman alhaisina ja ennakkomaksujärjestelmään turvautumista voidaan merkittävästi vähentää. (Euroopan parlamentti) 70 3. kehottaa säätiön hallintoneuvostoa noudattamaan oman varainhoitoasetuksensa säännöksiä määrärahojen siirrosta; Säätiön vastaus Määrärahojen siirtoihin liittyvä ongelma johtuu säätiön varainhoitoasetuksessa esiintyvästä epäjohdonmukaisuudesta, koska sen 15 artiklan mukaan varaus tehdään säätiön talousarvioon, joka jaetaan osastoihin, lukuihin, momentteihin ja alamomentteihin, kun taas 21 artiklan 1 kohdassa kerrotaan, että talousarvio jaetaan ainoastaan lukuihin ja momentteihin ja että siirrot luvusta toiseen ovat mahdollisia. Ennen vuotta 1994 epäjohdonmukaisuus ei aiheuttanut ongelmia, koska talousarvio oli luokiteltu ainoastaan osastoittain. Vuodesta 1994 alkaen talousarvio luokiteltiin tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti uudelleen siten, että entisistä "luvuista" tuli "osastoja". Säätiön käsitys on, ettei ole olemassa varsinaista syytä, jonka perusteella siinot säätiön talousarvion luvusta toiseen olisi kielletty, ja mainitut siirrot ovat itse asiassa välttämättömiä terveen varainhoidon kannalta. Komissio harkitsee ryhtyvänsä asianmukaisiin toimenpiteisiin, joilla säätiön varainhoitoasetusta muutetaan riittävän yhdenmukaiseksi. (Euroopan parlamentti) 4. kehottaa säätiötä tarkistamaan toimintaperiaatettaan, joka liittyy merkittävien käteisvarojen hallussapitoon, ja pyytämään komissiolta tulevaisuudessa vähemmän tukea, jotta tuen määrä vastaa paremmin säätiön tosiasiallisia menoja; Säätiön vastaus Tilintarkastustuomioistuimen viimeisimpien suositusten mukaisesti säätiö on viime vuosina pyytänyt tukea pikemminkin varausten kattamiseksi kuin varainhoitovuoden käteistarpeisiin. Tämän vuoksi käteisvarojen määrä on noussut aina vuoden lopulla, ja ne ovat tuoneet ylimääräisen lisän toiminnallisiin vaatimuksiin. Menettelyä aiotaan tarkistaa sen varmistamiseksi, että tukipyynnöt perustuvat tosiasiallisiin käteistarpeisiin. (Euroopan parlamentti) 5. on vakaasti sitä mieltä, että kaikkien säätiön toimien sekä läheisillä aloilla toimivaltaa käyttävien komission ja muiden yhteisön toimielinten välisten toimien päällekkäisyyksiä on ehdottomasti vältettävä; toteaa, että komission on määrä laatia Euroopan parlamentille kertomus unionin toimien yhdentämisestä ja järjestämisestä kyseisillä aloilla, johon on liitetty mahdolliset ehdotukset, joilla pyritään varmistamaan, että toimet täydentävät 71 paremmin toisiaan ja että niiden kustannustehokkuus on suurempi; kehottaa toimimaan tavoitteen mukaisesti; Säätiön vastaus Mainittua kertomusta valmistellaan parhaillaan. On huomattava, että hallintoneuvosto laatii yhdessä komission kanssa säätiön työohjelmat. Toimien keskinäisen täydentävyyden varmistamiseksi ja päällekkäisen työn välttämiseksi komission yksiköt tutkivat ehdotukset työohjelmia valmisteltaessa. (Euroopan parlamentti) 6. on tyytyväinen, että pitkäaikaiset ongelmat, jotka liittyvät sen maa- alueen omistukseen, jolla säätiö sijaitsee, on lopullisesti ratkaistu; kehottaa säätiötä ilmoittamaan Euroopan parlamentille heti, kun pitkäaikaisella vuokrasopimuksella vuokratun maa-alueen hankintaan liittyvistä oikeudellisista muodollisuuksista on päätetty; Säätiön vastaus Parlamentille ilmoitetaan heti, kun hankkimiseen liittyvistä oikeudellisista muodollisuuksista on päätetty. 72 EUROOPAN AMMATILLISEN KOULUTUKSEN KEHITTÄMISKESKUKSEN (CEDEFOP) VASTUUVAPAUDEN SIIRTÄMISTÄ KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN LIITTEENÄ OLEVAN EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMAN HUOMAUTUSTEN JATKOTOIMENPITEET 73 4. EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA, JOLLA EUROOPAN AMMATILLISEN KOULUTUKSEN KEHITTÄMISKESKUKSEN HALLINTONEUVOSTOLLE ILMOITETAAN SYYT, JOIDEN VUOKSI SILLE EI VOIDA MYÖNTÄÄ VARAINHOITOVUODEN 1994 TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVAA VASTUUVAPAUTTA (Euroopan parlamentti) A. katsoo, että CEDEFOP-keskus on yhteisön politiikan väline ja että sen toimien on tuettava politiikan toteuttamista mahdollisimman hyvin, B. katsoo, että CEDEFOP-keskus muutti Berliinistä Salonikiin ilman, että yhtään muutosta aiheutuneista henkilökuntaan liittyvistä ongelmista olisi tähän mennessä ratkaistu; Komission vastaus Olemassa olevien säädösten säännöksien mukaan CEDEFOP-keskuksen johdon ja henkilöstön välillä on tehty puitesopimus "CEDEFOP-keskuksen Salonikiin muuttoon liittyvistä sosiaalisista menettelyistä". Sopimus teki muutosta sosiaalisesti hyväksyttävän ja CEDEFOP-keskuksen hallintoneuvosto hyväksyi sopimuksen 27 päivänä tanimikuuta 1995. Keskuksen 17 työntekijää (jotka olivat yli 55-vuotiaita ja joilla oli 10 vuoden työkokemus, tai jotka olivat yli 50-vuotiaita ja joilla oli 15 vuoden työkokemus) koskeva vapaaehtoisjärjestely ei kuulu puitesopimuksen piiriin, mutta sitä pidettiin hyvin suotavana. Ehdotusta on tarkasteltava 17 päivänä marraskuuta 1995 tehdyn Euroopan unionin neuvoston päätöksen mukaisesti, joka koskee henkilöstön vähentämistä koskevien menettelyjen rajoittamista ainoastaan Euroopan parlamenttiin. CEDEFOP-keskuksen henkilöstöön sovelletaan 1 päivästä maaliskuuta 1995 alkaen Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia asetuksia ja säännöksiä (henkilöstösäännöt ja muihin toimenhaltijoihin sovellettavat palvelussuhteen ehdot). CEDEFOP-keskuksen hallintoneuvosto päätti, että henkilöstöön (lukuun ottamatta johtoa ja uutta henkilöstöä) sovelletaan yhteisön virkamiesten henkilöstösääntöjä, joiden mukaan virkaan nimittäminen tapahtuu virasta käytävän kilpailun ja sitä seuraavan säännösten mukaisen harjoittelujakson perusteella. Muuhun henkilöstöön kuuluvista henkilöistä on tullut virkamiehiä. (Euroopan parlamentti) 1. toteaa, että CEDEFOP-keskuksen tämänhetkinen organisaatiokaavio vaarantaa selkeästi keskuksen tehtävän tehokkaan suorittamisen, mutta toisaalta ongelmaan ei ole vielä löydetty tyydyttävää ratkaisua; 74 Komission vastaus CEDEFOP-keskuksen hallintoneuvosto antoi keskuksen johtajan tehtäväksi antaa työkomennuksia ja työllistämistä koskevia säännöksiä kansallisissa, kansainvälisissä ja yhteisön toimielimissä ja yksiköissä niille keskuksen henkilöstöön kuuluville, jotka eivät perustellun syyn vuoksi voi muuttaa keskuksen mukana Salonikiin. Virkamiehet, jotka eivät voi muuttaa Berliinistä, voivat näin ollen jatkaa työtään vähintään puoli vuotta tai yhden kuukauden jokaista palveluvuotta tai palveluvuoden osaa kohden. CEDEFOP-keskus maksaa heidän palkkansa. Keskus ja komissio ovat tehneet parhaansa, jotta CEDEFOP-keskuksen henkilöstön ongelmiin löydettäisiin oikeudelliset ja käytännölliset ratkaisut. Toimielimet ovat jopa aikaistaneet sääntömuutosta, joka sallii liikkuvuuden 29 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. (Euroopan parlamentti) 3. lykkää päätöstään vastuuvapaudesta siihen asti, kunnes Euroopan parlamentti on vakuuttunut siitä, että CEDEFOP-keskuksen hallinnointistrategiat, työsuhteita koskevat ehdot ja toimet takaavat: a) CEDEFOP-keskuksen hyväksyttyjen menojen kannattavuuden; b) inhimillisten ja muiden voimavarojen tehokkaan käytön; c) CEDEFOP-keskuksen asiakkaiden tarpeita vastaavan tuotteiden laadun; d) keskuksen selkeän ja johdonmukaisen roolin osana ammatilliseen koulutukseen keskittyneitä yhteisön politiikkoja; Komission vastaus Tilintarkastustuomioistuimen vuoden 1993 perusteellisen tilintarkastuksen seurauksena varainhoitovuotta 1994 koskeva kertomus on lyhyempi ja myönteisempi. Keskuksen muutettua Salonikiin (siirrosta vastasi pääasiassa uusi johto) CEDEFOP-keskus on jatkanut toimintaansa Kreikassa. Vuoden 1995 vuosittaisessa kertomuksessa esitetään sen tuotanto ja sen tarjoamat palvelut. Tulokset ovat olleet itse asiassa myönteisiä, ja joissakin tapauksissa (esimerkiksi keskuksen lehden kääntämisessä) viivästyksiä on kurottu umpeen. Yli 540 osanottajaa koskeva opintovierailuohjelma (LEONARDO DA VINCI -ohjelmaan kuuluva tehtävä) toimi tehokkaasti. Sosiaalisten toimenpiteiden (jotka olivat siirron vuoksi välttämättömiä ja joita rahoitettiin keskuksen talousarviosta) lisäksi maaliskuusta 1996 alkaen jokaisessa hallintoneuvoston kokouksessa on tehty päätöksiä keskuksen kannattavuuden 75 parantamiseksi, ja se onkin jo parantunut Salonikin henkilöstön vähäisyydestä huolimatta. Keskuksen toiminnan elvyttämistä, keskipitkän aikavälin ensisijaisten toimien laatimista ja palveluiden laadun parantamista koskevien päätösten pitäisi pian tuottaa tuloksia. CEDEFOP-keskuksen tehtävät ja asema eivät muutu: se tarjoaa teknistä ja tieteellistä tukea Euroopan unionin ammatillisen koulutuksen kehittämiseen. Ammatillisen koulutuksen merkitys on sitä vastoin kasvanut, kuten aihetta koskevien asiayhteyksien määrän kasvaminen osoittaa; niitä ovat Maastrichtin sopimus, LEAONARDO DA VINCI -ohjelma, muutokset teollisuudessa, valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä ja valkoinen kirja kognitiivisesta yhteiskunnasta sekä Essenin kokouksesta alkaen tehdyt lukuisat Eurooppa-neuvoston päätökset. CEDEFOP-keskus kehittää itseään voidakseen vastata tehokkaasti edessään oleviin haasteisiin. 76 II. VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISTÄ VARAINHOITOVUODELLE 1994 KOSKEVAN NEUVOSTON SUOSITUKSEN LIITTEENÄ OLEVIEN HUOMAUTUSTEN JATKOTOIMENPITEET 77 LUKU I OMAT VARAT (NEUVOSTO) 1. TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN JA VARAINHOITO Erityisesti todennettujen maksujen tulouttamisessa osaksi yhteisön talousarviota neuvosto kehottaa komissiota jatkamaan edelleen toimintaansa kansallisten hallintoviranomaisten toimien yhteensovittamiseksi. Se yhtyy tilintarkastustuomioistuimen mielipiteeseen siitä, että on välttämätöntä lisätä valvontaohjelmien ja riskianalyysijärjestelmien käyttöä komission laatimien suuntaviivojen pohjalta. Komission vastaus Tullipolitiikkaa käsittelevässä komiteassa kokoontuneet jäsenvaltioiden edustajat hyväksyivät 9. ja 10. päivänä helmikuuta 1995 suuntaviivat, jotka komissio laati tullivalvonnan riskianalyysiohjeistossa. Jäsenvaltioiden kanssa on viime aikoina toteutettu menettelyjä mainittujen suuntaviivojen muuttamiseksi tietyillä erityisen merkittävinä pidetyillä tullivalvonnan osa-alueilla. Lisäksi komissio käyttää riskianalyysimenetelmiä valitessaan omien varojen vuosittaisen tarkastusohjelman yhteydessä tarkastettavia aiheita. (NEUVOSTO) 2. KESKINÄINEN AVUNANTO TULLIPETOSTEN TORJUNNASSA "Perinnän seurannan", "tullisäännöstön mukauttamisen" ja komission kansallisia perintävälineitä koskevan valvonnan osalta neuvosto uskoo, että kansallisten hallintoviranomaisten ja komission välinen yhteistyö tehostuu erityisesti muutetun asetuksen 1552/89 täytäntöönpanon ansiosta; säännöstön varainhoidollisten vaikutusten osalta neuvosto yhtyy tilintarkastustuomioistuimen ja komission mielipiteeseen sekä toivoo komissiolta ehdotusta säädösten tarkistamisesta. Komission vastaus Jäsenvaltioiden toiminnan seuranta, joka on vahvistettu asetuksella 1552/89 ja joka koskee perinteisten omien varojen ja erityisesti petoksiin tai säännönvastaisuuksiin liittyvien varojen perintää, on toteutunut siten, että on otettu käyttöön seurantamenetelmä, jolla seurataan ryhmittäin vaikeita perintätapauksia niiden tilien lopulliseen tarkastamiseen ja hyväksymiseen asti. A-ryhmä koskee omiin varoihin kohdistuneita petostapauksia, joissa on kyse 500 000 ecua suuremmista summista, kun taas B-ryhmään sisältyvät keskinäisen avunannon nimissä tehtyihin ilmoituksiin liittyvät tapaukset, joissa on kyse 1 000 000 ecua suuremmista summista. 78 A-ryhmä sisälsi vuonna 1994 (A/94) noin sata mainitun tyyppistä tapausta, joiden yhteen koottu summa kattoi määräytymisperusteiden mukaan laskettuna 70 prosenttia perittävistä. Kun kansallisilta hallintoelimiltä tiedusteltiin tapauksista, ne ilmoittivat perintävaiheen. Komissio esitteli mainitun valikoivan seurantamenetelmän 6 päivänä syyskuuta 1995 neuvostolle ja parlamentille toimitetussa ryhmää A94 koskevassa ensimmäisessä kertomuksessaan5. Terveen ja tehokkaan talousjohtamisen järjestelmän (SEM 2000) kolmannessa vaiheessa pyritään luomaan suotuisat olosuhteet jäsenvaltioiden ja komission tiiviimmälle yhteistyölle kansallisten perintävälineiden valvonnassa sekä laadullisesti että määrällisesti. Neuvosto hyväksyi 8 päivänä heinäkuuta 1996 asiaa koskevan asetuksen 1355/96 (EYVL n:o L 175, 13. 7. 1996), jolla muutettiin asetusta 1552/89. Asetus, jossa säädetään muun muassa, että komission on lisättävä tietoja petostapauksista ja säännönvastaisuuksista, tuli voimaan 14 päivä heinäkuuta 1996. Kuten komissio ilmoitti vastauksessaan tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin, se tutkii yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa näiden tullisäännöstöä rikkoneille taloudellisille toimijoille määrättyjen rangaistusten täytäntöönpanon tehokkuutta ja tekee tarvittaessa asianmukaisia säädösehdotuksia. SEM 2000 -ohjelman kolmannen vaiheen toteuttamisen osalta komissio tutkii lisäksi parhaillaan jäsenvaltioiden kanssa, voitaisiinko näiden taloudellista vastuuta lisätä, jos asiaankuuluvien taloudellisten sääntöjen noudattamatta jättämisestä määrättäisiin tiettyjä taloudellisia rangaistuksia. (NEUVOSTO) 3. YHTEISÖN PASSITUSJÄRJESTELMÄ Neuvosto merkitsee tiedoksi myös tilintarkastustuomioistuimen huomautukset passitusjärjestelmän soveltamisesta jäsenvaltioissa; se katsoo, että huomautukset kuvastavat hyvin tarvetta tehostaa järjestelmää kiireellisesti, ja esittää tyytyväisyytensä komission asiaa koskevan tiedonannon johdosta; neuvosto on myös vastaanottanut komission ja jäsenvaltioiden selvitykset siitä, mihin menettelyihin tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa mainituissa tapauksissa on ryhdytty; se kehottaa komissiota ottamaan tulevissa säädösehdotuksissaan huomioon nämä havainnot sekä tilapäisen työryhmän työn tulokset. Komission vastaus Passitukseen liittyvää petosten vastaista taistelua koskevassa 21 päivä helmikuuta 1996 hyväksytyssä komission tiedonannossa, joka toimitettiin virallisesti neuvostolle 8 päivänä toukokuuta 1996, on luettelo eräistä komission välttämättöminä pitämistä toimista, joilla tehostetaan petosten vastaista taistelua ja taataan, että suurempi määrä KOM(95)398. 79 yhteisön ja kansallisten toimielinten saatavista onnistutaan perimään takaisin. Osa esitetyistä toimenpiteistä pantiin täytäntöön vuoden 1996 huhtikuun alussa. Myös muita toimia ehdotettiin, mutta niiden toteuttaminen aiheuttaa ongelmia jäsenvaltioissa. Näin ollen: Säännösehdotuksesta, jolla kokonaisvakuudeksi vahvistetaan 100 prosenttia tullien ja maksujen määrästä, ei ole saatu yhtenäistä lausuntoa tullikoodeksikomitean passitusosastolta. Komissio toimitti kuitenkin 15 päivänä heinäkuuta 1996 neuvostolle tullikoodeksin 249 artiklan 3 kohdan mukaisesti mainittuun toimenpiteeseen liittyvän ehdotuksen. Lisäksi ehdotuksista, jotka koskevat vakuuksien osalta yhteisössä toteutettuja toimenpiteitä vastaavien passitusta koskevien toimenpiteiden hyväksymistä, ei ole saatu yhtenäistä lausuntoa EY-EFTA-työryhmältä. Kahden passitusjärjestelmän johdonmukaiseen jäsentämiseen tarvittavista asianmukaisista toimenpiteistä tehdään siis ehdotuksia vuoden 1996 joulukuun alkuun suunnitellussa sekakomitean kokouksessa. Komission yhteyteen perustettu ja kaiken passitusta koskevan sääntelyn arvioinnista vastaava passitusta käsittelevä työryhmä tutkii parhaillaan muita tiedonannossa esitettyjä toimenpiteitä. Kun työryhmän laatima välikertomus on hyväksytty komissiossa, se toimitetaan välittömästi tarkasteltavaksi muille toimielimille, jotka voivat ilmoittaa huomautuksensa ja mahdolliset ehdotuksensa lopullisen kertomuksen osalta, jonka komissio hyväksyy helmikuussa 1997 ja josta ilmenevät sen ehdottamat toimenpiteet passitusjärjestelmän muuttamiseksi. Mitä tulee tilintarkastustuomioistuimen ulkoisesta passitusjärjestelmästä esittämiin huomautuksiin, komissio järjestää niiden johdosta taloutta ja sääntelyä koskevan asianmukaisen seurannan. (NEUVOSTO) 4. ALV YHTEISÖN SISÄISESSÄ KAUPASSA Neuvosto yhtyy tilintarkastustuomioistuimen ja komission näkemykseen ja kehottaa tilintarkastustuomioistuimen tavoin komissiota valvomaan tarkasti arvonlisäverosta kertyvien tulojen kehitystä sellaisten ongelmien toteamiseksi, joita siirtyminen nykyisestä järjestelmästä lopulliseen järjestelmään voi aiheuttaa. Komissio vastaus Komissio on tehnyt aloitteen jäsenvaltioiden arvonlisäverosta kertyviä tuloja ja valmisteveroja koskevien tietojen siirron parantamisesta, jolloin komissio voisi paremmin valvoa jäsenvaltioiden tulojen kehitystä. Välillisen verotuksen pääosaston varapääjohtajien 12 päivänä joulukuuta 1995 pidetyn kokouksen yhteydessä komissio 80 vaati jäsenvaltioita ottamaan käyttöön automaattisen tiedonsiirtojärjestelmän näitä tietoja varten. Sen vuoksi komissio aikoo aloittaa kahdenkeskiset neuvottelut jäsenvaltioiden kanssa ja tutkia yksityiskohtaisesti käytettävissä olevat tiedot. (NEUVOSTO) 5. BRUTTOKANSANTULO (BKTL) Neuvosto on tutustunut tilintarkastustuomioistuimen päätelmiin ja kehottaa komissiota jatkamaan toimintaansa tilastoinnin alalla varmistaakseen kansallisten bruttokansantulojen kattavuuden ja vertailukelpoisuuden, koska tämän rahoituslähteen suhteellinen painoarvo yhteisön talousarvion rahoituksessa on yhä suurempi. Lisäksi neuvosto pitää edelleen tärkeänä, että bruttokansantulon omia varoja koskevaa ennakkoarviojärjestelmää parannetaan, samoin kuin sitä, että komissio soveltaa kyseistä järjestelmää. Komission vastaus Komissio hyväksyi 27 päivänä maaliskuuta 1996 kansallisten bruttokansantulojen todellista yhdenmukaistamisastetta koskevan kertomuksen KOM(96)124, joka toimitettiin neuvostolle ja parlamentille 28 päivänä maaliskuuta 1996. Kertomuksesta ilmenee, että asiassa on edistytty merkittävästi. Suurimmat puutteet, joita jäsenvaltioiden bruttokansantulojen arvioinnissa havaittiin, on jo korjattu tai korjataan pian. Arviot jäsenvaltioiden bruttokansantuloista ovat siis selvästi kattavampia, luotettavampia ja vertailukelpoisempia kuin aikaisemmin. Jos jäljelle jäävät ongelmat otetaan huomioon, merkittävää edistystä on kuitenkin vielä tapahduttava. Suurin ongelma on bruttokansatulon arviointien kattavuus. Muita ongelmia ovat: • • monialaiset ongelmat eli sellaisiin kohtiin liittyvät ongelmat, jotka kaikkien jäsenvaltioiden on tarkistettava tai parannettava, esimerkiksi siirtyminen bruttokansantuotteesta bruttokansantuloon, asutuspalvelujen kirjanpidollinen kohtelu, rahoitustoimielinten kirjanpidollinen kohtelu ja niin edelleen, eri maiden erityisongelmat, esimerkiksi eräät Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT) sääntöjen noudattamiseen liittyvät ongelmat, aluekohtaisten sääntöjen noudattaminen, ja niin edelleen. Useimmat työt päättynevät vuoden 1997 lokakuuhun mennessä ja kokonaisuudessaan työt, kattavuutta koskevat työt mukaan lukien, päättynevät viimeistään vuoden 1998 lokakuussa. LUKU 2 EUROOPAN MAATALOUDEN OHJAUS- JA TUKIRAHASTO, 81 TUKIOSASTO (EMOTR-TUKI) Yhteinen markkinajärjestely (hedelmien ja vihannesten YMJ) (NEUVOSTO) Neuvosto on täysin samaa mieltä sutä, että hallinto- ja valvontajärjestelmän sekä tuottajajärjestöjen toimintaa on tehostettava, jotta järjestöt voisivat suorittaa tehokkaasti alan markkinoiden hallinnointitehtävänsä. Se korostaa, että suurimpien tuottajajäsenvaltioiden rakenteellisia ylijäämiä on tärkeätä valvoa ja vähentää, ja toivoo uuden asetuksen täytäntöönpanoa mahdollisimman pian. Se pyytää komissiota arvioimaan yhteisen markkinajärjestelyn interventiojärjestelmän toimintaa siinä vaiheessa, kun uudistusta sovelletaan täysimääräisesti, ja vaatii markkinoilta poistettujen tuotteiden tehokkaampaa käyttöä. Neuvosto katsoo, että soveltamalla EMOTR-tukea koskevaa asetusta 729/70 sellaisena, kuin se on viimeksi muutettu asetuksella 1287/95, olisi tarvittaessa mahdollista periä takaisin aiheetta suoritetut maksut. Komission vastaus Komission yksiköt pitävät huolen siitä, että hallinto- ja valvontajärjestelmän sekä tuottajajärjestöjen toiminta tutkitaan hedelmien ja vihannesten YMJ:n alalle suunniteltujen tarkastusten yhteydessä. YMJ:n interventiojärjestelmä arvioidaan tutkimusten päätyttyä. Arvioinnin yhteydessä tilit tarkastetaan ja hyväksytään, ja näin ollen säädösten noudattamatta jättämistä koskevat maksut voidaan periä takaisin. Neuvoston vuoden 1996 heinäkuussa hyväksymässä uudessa "hedelmien ja vihannesten" YMJ:ssä tälle määrätään perustettavaksi oma erityinen tarkastajakunta. LUKU 3 YHTEINEN KALASTUSPOLITIIKKA (NEUVOSTO) Neuvosto katsoo, että komission on jatkettava aloitteitaan kyseisen tuen hallinnon parantamiseksi erityisesti lisäämällä jäsenvaltioissa suoritettavia tarkastuksia, joista se tekee selkoa suosituksen seurannan yhteydessä. Lisäksi komission olisi tutkittava yhteistyössä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa tähän järjestelmään tehtäviä muutoksia erityisesti niissä tonnikalan jalostuslaitoksissa suoritettavien 82 tarkastusten osalta, jotka sijaitsevat muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa hyvitys on maksettu tuottajille. Komission vastaus Kuten keskusteluissa on käynyt ilmi, "komissio jakaa (. ) tilintarkastustuomioistuimen huolen, joka koskee sekä tonnikalan yhteisöalkuperän valvonnan tehostamista, jonka vuoksi otetaan käyttöön äskettäin hyväksytyn muutoksen pohjalta laadittu uusi tarkistusasiakirja, että tämän säännöstön soveltamisessa ja valvonnassa tarvittavien parannusten tutkimista kyseisten jäsenvaltioiden kanssa". Uusi tarkistusasiakirja otettiin käyttöön 19 päivänä maaliskuuta 1996 annetulla komission asetuksella 482/96 (EYVL L 70, 20. 3. 1996, s. 4). Lisäksi komission suunnitelmat sisältävät paikan päälle sellaisiin jäsenvaltioihin tehtäviä tarkastusmatkoja, joita hyvitysten maksaminen koskee välittömästi (vuoden 1996 huhti- ja kesäkuussa Espanjaan, vuoden 1996 toukokuussa Portugaliin ja vuoden 1996 lokakuussa Ranskaan). Voimassa olevat oikeudelliset järjestelmät tutkitaan tarkastusten yhteydessä. Komissio esittää tarkastusten tulokset nähtyään mahdollisesti tarvittavat säännöksiä koskevat ja hallinnolliset parannukset. Mitä tulee sellaisissa tonnikalan jalostuslaitoksissa suoritettaviin tarkastuksiin, jotka sijaitsevat muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa hyvitys on maksettu tuottajille, asia käsitellään paikan päälle tehtävän käynnin yhteydessä. Tarkastukset on suunniteltu siten, että niihin sisältyvät kaikkein tärkeimmät kalan purkamis- ja käyttöpaikat (Galicia, Azorit, Bretagne). Yhteydenpito mahdollisen tarkastusmatkan järjestämiseksi Italiaan on aloitettu. LUKU 4 ALUEELLISET TOIMET (NEUVOSTO) 1. TALOUSARVIOTA JA RAHOITUSTA KOSKEVAT TIEDOT Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa erityisesti rakennerahastojen lopulliseen yleiseen talousarvioon sisältyvien maksumäärärahojen käyttöönottoasteesta, jota se pitää jokseenkin alhaisena; lisäksi maksusitoumusten ja maksujen liiallinen keskittyminen varainhoitovuoden loppuun on lisääntynyt. Neuvosto korostaa, että ongelma toistuu jatkuvasti tällä alalla ja että siihen olisi löydettävä ratkaisu. Se katsoo, että rakennerahastojen uudet säännöt muodostavat sopivat puitteet menojen paremmalle suunnittelulle; tämän pitäisi osaltaan vähentää merkittävästi maksujen nykyistä huomattavaa keskittymistä varainhoitovuoden loppuun. 83 Komission vastaus Komission rahoitustoimien ajoitus määräytyy pääasiassa sen mukaan, miten kenttätoiminnat ovat edistyneet jäsenvaltioissa ja milloin jäsenvaltioiden menoilmoitukset ovat saapuneet. Asetuksessa (ETY) N:o 4253/88 olevan 19 artiklan 3 kohdassa vaaditaan, että jäsenvaltiot jättävät maksupyynnöt "tasapainotetulla aikataululla" pitkin vuotta. Komissio ei valvo välittömästi jäsenvaltioiden esittämien pyyntöjen ajankohtaa: ne kuvastavat yleensä kansallisia hallinnollisia käytäntöjä ja tilikausia. Ongelmaan, joka liittyy taloudellisten toimenpiteiden keskittymiseen varainhoitovuoden lopulle, puututaan SEM 2000 -ohjelman kolmannen vaiheen toteuttamisen yhteydessä. On huomattava, että tilanne parani vuonna 1995 huolimatta siitä, että eräät yhteisöaloiteohjelmat hyväksyttiin myöhään ja että olemassa olevien ohjelmien rahoitussuunnitelmia muutettiin vuoden jälkipuoliskolla. (NEUVOSTO) 2. UUDISTUKSEN TARKISTUS Neuvosto korostaa toimivaltaisten kansallisten viranomaisten ja komission asianomaisten osastojen välisen tiiviimmän yhteistyön merkitystä; on todellakin syytä välttää kaikin tavoin sekaannuksia tehtävien ja vastuualueiden jakaantumisessa kansallisten ja yhteisön toimijoiden kesken. Komission vastaus Yleisesti vastuualueiden jakaantuminen on melko selvää: jäsenvaltiot vastaavat hankkeiden johtamisesta ja varmistavat, että yhteisön lakia noudatetaan ja että taloudellisia virheitä ja säännönvastaisuuksia ilmenee mahdollisimman vähän. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (205 artikla) mukaan komissiolla on päävastuu talousarvion toteuttamisesta. Käytännön toimeenpanon osalta komissio tietää, että epäselvyydet ovat mahdollisia tietyillä aloilla. Venetsiassa vuoden 1996 toukokuussa pidetyssä aluepolitiikasta vastaavien ministereiden epävirallisessa kokouksessa ministerit olivat yksimielisiä siitä, että ongelmaa on käsiteltävä "tehokkuus, valvonta ja yksinkertaistaminen" - toimenpiteen yhteydessä sekä toissijaisuusperiaatteen ja komission ja jäsenvaltioiden välisen tehtäväjaon kannalta. (NEUVOSTO) 4. JULKISET HANKINNAT 84 Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole saattaneet tyydyttävällä tavalla kaikkia julkisten hankintojen seurattavuutta ja avoimuutta koskevia direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöään ja että käytännön soveltaminen on vähäistä. Komissio on vasta myöhäisessä vaiheessa ryhtynyt tutkimaan julkisiin hankintoihin liittyvien sääntöjen noudattamista koskevan valvontajärjestelmän toimintaa. Neuvosto kehottaa komissiota osoittamaan kaikkea tilanteen vaatimaa huolellisuutta varmistaakseen, että kaikki asianomaiset toimijat saavat tarpeelliset tiedot ja että yhteisön direktiivien soveltamista valvotaan tiukasti kutakin toiminnallista ohjelmaa toteutettaessa. Komission vastaus Yhteisön lainsäädännön noudattamisesta julkisissa hankinnoissa vastaavat pääasiassa jäsenvaltiot. Suunnitteluasiakirjoissa, joiden perusteella rakennerahaston tukea on myönnetty ajanjaksolle 1994 - 1999, on annettu seuraavat määräykset, joilla julkisille hankinnoille asetettujen vaatimusten noudattamisen valvontaa tehostetaan: 1. 2. Asetuksessa (ETY) N:o 4258/88 olevan 25 artiklan 6 kohdan mukaan Euroopan yhteisöjen viralliseen lehteen julkaistavaksi lähetetyissä mainittuja direktiivejä koskevissa ilmoituksissa on eriteltävä hankkeet, joihin yhteisön tukea on haettu tai myönnetty. Asetuksessa (ETY) N:o 4253/88 olevan 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja suuria hankkeita koskevissa tukihakemuksissa on oltava täydellinen luettelo jo tehdyistä sopimuksista ja asiaankuuluvat kirjalliset kertomukset, jos julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä sitä edellytetään. Ajan tasalle saatetut tiedot on lähetettävä komissiolle yhdessä maksupyynnön kanssa, joka koskee siihen mennessä tehtyjen sopimusten loppumaksua. Muissa merkittävissä hankkeissa (erityisesti sellaisissa, jotka kuuluvat toiminnallisiin ohjelmiin ja jotka ovat osana rakenteita, joiden kokonaisarvo ylittää suurille hankkeille asetetut rajat) kutakin tehtyä sopimusta koskevan kirjallisen kertomuksen on oltava seurantakomitean käytettävissä ja se on pyydettäessä lähetettävä komissiolle, jos julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä sitä edellytetään. (NEUVOSTO) 5. YMPÄRISTÖ Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisön ympäristödirektiivien hidas ja epätäydellinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden puutteellinen soveltaminen on erittäin vahingollista. Se korostaa, että ympäristövaikutusten tutkimista on edellytettävä aina, kun tehdään 85 ennakkoarvioita, jotka koskevat EAKR:n yhteisrahoittamien ohjelmien toteuttamista. Neuvosto toistaa kehotuksensa komissiolle ja jäsenvaltioille, että ne soveltaisivat asiaa koskevaa säännöstöä, joka nyt on entistä selkeämpi ja tehokkaampi, ja valvoisivat sen noudattamista tiukasti ja keskeytyksettä rakennerahastoista rahoitettujen toimenpiteiden kaikissa toteutusvaiheissa. Komission vastaus Jäsenvaltiot vastaavat pääasiassa siitä, että rakennerahastoista yhteisrahoitetuissa toimenpiteissä noudatetaan yhteisön ympäristölainsäädäntöä. Komissio tehostaa toimintaansa seurantakomiteoissa kehittääkseen ja käyttääkseen hankkeiden tukikelpoisuuden ja valinnan valintaperusteita, jotka heijastavat kestävää kehitystä. Koska rakennerahastot toimivat kuitenkin kansallisen lainsäädännön mukaan, komissio ei voi vaatia erityisten ympäristöä koskevien arviomtimittareiden tai valintaperusteiden käyttöä. Komissio pyrkii vahvistamaan asemaansa ympäristöä koskevien sääntöjen rikkomisen ehkäisemisessä ja se vaatii tarvittaessa asetuksessa 4253/88 olevan 24 artiklan mukaisten yhteisön varojen takaisinmaksua. On tärkeää, että komissio saa nopeasti kaikki tarvittavat tiedot alueellisilta ja kansallisilta viranomaisilta sekä muilta kuin valtiollisilta järjestöiltä. Lisäksi alueellisten tai kansallisten viranomaisten aktiivinen osallistuminen seurantakomiteoissa ympäristön kannalta "merkittävien" ohjelmien hallintaan edistää ympäristölainsäädännön noudattamista rakennerahastoista rahoitetuissa toimenpiteissä. (NEUVOSTO) 6. YLEISKATTAVA TUKI PAIKALLISEN KEHITYKSEN VÄLINEENÄ Neuvosto katsoo, että komission on entisestään selkeytettävä välittäjinä olevien toimielinten tehtäviä ja yksityiskohtaisia toimintasääntöjä rakennerahastoista myönnettyjen yleiskattavien tukien hallinnoinnissa. Komission olisi lisäksi tehostettava niiden valvontaa ja seurantaa. Tämän välineen käyttöä voidaan pitää tyydyttävänä vain, jos toimintojen tiukalla varainkäytön valvonnalla voidaan parantaa kustannustehokkuutta ja pienentää mahdollisuutta säännönvastaisiin toimiin siitä, mihin tilintarkastustuomioistuin kertomuksessaan puuttunut. Komission vastaus Komissio katsoo, että asetuksessa 4254/88 olevan 6 artiklan 1 alakohdassa annetaan selkeät suuntaviivat välittäjinä olevien toimielinten tehtävien ja yksityiskohtaisten toimintasääntöjen määrittelemisestä. Komissio korostaa, että jäsenvaltiot nimittävät välittäjänä olevat toimielimet, jos komissio on antanut hyväksyntänsä. Tämän vuoksi, ja erityisesti jäsenvaltioiden yhteisön tukien hallinnointiin liittyvän taloudellisen 86 lisävastuun vuoksi, jäsenvaltiot vastaavat pääasiassa siitä, että mainittuja suuntaviivoja, jotka on lisäksi eritelty komission yksikköjen laatimassa yleiskattavia tukia koskevassa ohjeistossa, noudatetaan asianmukaisesti. Yleiskattavien tukien valvonta ja seuranta on yhtä tiukkaa kuin muidenkin tukien. Komissio huomauttaa, että tilintarkastusmomioistuin ei ole havainnut alalla merkittäviä säännönvastaisuuksia. (NEUVOSTO) 7. ALUEIDEN VÄLISTÄ JA RAJAT YLITTÄVÄÄ YHTEISTYÖTÄ KOSKEVA YHTEISÖN ALOITE (INTERREG) Tilmtarkastustuomioistuin toteaa, että kyseinen aloite on suurelta osin toteutettu toiminnallisten ohjelmien muodossa, jotka eivät aina vastaa niiden rajoja ylittävää luonnetta. Niiden hallinnoinnissa ilmenneiden vaikeuksien vuoksi on mahdotonta tehdä yhteenvetoarviota rahoitettujen ohjelmien vaikutuksista sekä tarkistaa, miten ne täydentävät muita toimia. Komissio myöntää hallinnon monimutkaisuuden ja ongelmat, joita se on kohdannut. Se on kuitenkin hyödyntänyt saamiaan kokemuksia varmistaakseen Interreg II -aloitteen tehokkaamman toiminnan uuden suunnittelujakson aikana. Se on toteuttanut tarpeelliset toimenpiteet laajentaakseen soveltamisalaa sekä selventääkseen asianomaisille jäsenvaltioille toimintojen rajat ylittävää luonnetta. Neuvosto kehottaa komissiota jatkamaan toimintaansa näiden aloitteiden tehostamiseksi. Komission vastaus INTERREG IIA -aloitteen toiminnallisiin ohjelmiin liittyvien neuvottelujen aikana, jotka käytiin ennen kuin komissio oli hyväksynyt ohjelmat, komissio viittasi tietyillä raja-alueilla noudatettavaan hyvään toimintatapaan ja korosti todellisen yhteisen rajat ylittävän lähestymistavan poliittista merkitystä, millä se pyrki erityisesti siihen, että rajat ylittävää yhteistyötä koskevat toimenpiteet ja säännökset olisivat tyydyttäviä. Tukeakseen lisäksi mainitun yhteisön aloitteen toteuttamista, raja-alueiden välistä kokemusten vaihtoa sekä hyvien toimintatapojen arviointia ja levittämistä komissio myönsi Euroopan raja-alueiden liitolle EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaista rahoitustukea yhteisön INTERREG II -aloitteeseen liittyvän teknisen avun antamiseen ja rajat ylittävän yhteistyön edistämiseen kokonaisuudessaan. (NEUVOSTO) 8. SEURANTA, VALVONTA JA ARVIOINTI Tilintarkastustuomioistuin on tosin pannut merkille saavutetut tulokset erityisesti tähän liittyvien tekstien selkeyttämisessä, mutta kehottaa silti edelleen 87 painokkaasti parantamaan ja tehostamaan arviointia kaikissa vaiheissa, erityisesti valmisteluvaiheessa sekä toteuttamista koskevissa kertomuksissa. Neuvosto korostaa alussa tehtävän arvioinnin keskeistä merkitystä rakennerahastojen varojen tehokkaan toteuttamisen varmistamiseksi ja kehottaa komissiota ottamaan tilintarkastustuomioistuimen huomautukset kaikilta osin huomioon toteuttaessaan ohjelmaansa. Komission vastaus Rakennerahastojen osalta komissio on lisännyt arviointitoimiinsa kolme merkittävää ensisijaista toimea: 1. 2. 3. Arviointimenettelyn rajaaminen paremmin arvioinnin laadun varmistamiseksi ja parantamiseksi. Tätä varten on laadittu neljä arviointia koskevaa ohjevihkosta, joita on jaettu laajalti eri toimielimille sekä hallintojen sisällä että niiden ulkopuolella (eri asiantuntijoille ja konsulttitoimistoille). Parhaillaan tehtävällä työllä pyritään laatimaan viitekehys ennakko- ja jälkiarviointia varten, standardoimaan arviointimittarit ja parantamaan työllisyysvaikutusten arviointia. Arviointitapojen edistäminen. Komissio järjesti vuoden 1995 marraskuussa rakennepolitiikkojen arviointia koskevan konferenssin, johon osallistui noin 250 välittömästi tai välillisesti rakennepolitiikkojen arviointiin osallistuvaa kansallista ja alueellista kumppania. Etupäässä teknisiä kysymyksiä käsittelevä konferenssi järjestettiin joulukuussa 1996. Toiminnallisella tasolla komissio on tehnyt yleisarvion taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta, jonka peruspilareita rakennepolitiikat ovat. Se on julkaistu ensimmäisessä Euroopan unionin perustamissopimuksen 130 b artiklassa määrätyssä koheesiota koskevassa kertomuksessa. Komissio laatii yhdessä kansallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa järjestelmän, jotta jakson 1994 - 1999 aikana toteutettavien toimien väliarvioinnista voidaan laatia kertomus. Ottaen huomioon tavoitteen 2 mukaisesta uudesta suunnitelmasta tehtävät päätökset komissio on tehnyt tavoitteen 2 mukaisesti yhteisrahoitettujen toimien ja jakson 1989 - 1993 jälkiarviointia koskevan aloitteen. S8 Komissio korostaa arvioinnin tärkeyttä ja rajoituksia, joita alueellisella ja kansallisella tasolla saatujen tietojen määrä ja laatu aiheuttavat toimille. LUKU 5 SOSIAALIALAN TOIMET, PK-YRITYKSIÄ EDISTÄVÄT TOIMET, (NEUVOSTO) KOULUTUS 1. EUROOPAN SOSIAALIRAHASTON (ESR) HALLINTO Neuvosto toteaa, että Euroopan sosiaalirahaston liian suurista sitoumuksista on tulossa pysyvä ongelma; se kehottaa komissiota soveltamaan tiukasti voimassa olevaa varainhoitosäännöstöä varmistaakseen sen, että talousarviota toteutetaan suunnitelmien ja käytettävissä olevien määrärahojen mukaisesti. Yhteisön aloitteiden osalta neuvosto katsoo, että komissiossa on varmistettava hallinta- ja valvontatoimintojen ja -tehtävien toiminnallinen eriyttäminen huolehtimalla kuitenkin sutä, että ne sovitetaan yhteen täysimittaisesti ja tehokkaasti kaikilla tasoilla. Sisäiset toimenpiteet rahaston hallinnoinnin parantamiseksi olisi suoritettava johdonmukaisesti ja ennaltamäärätyn aikataulun mukaisesti. Komission vastaus Komissio myöntää, että hallinta- ja valvontatoimintojen eriyttämisen varmistaminen sen yksiköissä on tärkeää. Pääosaston V organisaatiokaaviota muutettiin 17 päivänä heinäkuuta 1996 SEM 2000 -ohjelman toteuttamisen yhteydessä. Muutoksen myötä perustettiin "voimavarat"-osasto, johon sisältyvät inhimillisten ja taloudellisten voimavarojen tuki- ja hallintatoiminnot, tilintarkastus, valvonta ja arviointi. Uusi toimielin aloitti toimintansa 1 päivänä syyskuuta 1996. Sen uudella "tilintarkastus ja valvonta" -yksiköllä, joka on erotettu rahoitusyksiköstä, on vastedes kaikkeen pääosasto V toimintaan liittyviä laaja-alaisia valvontatoimia (ESR:n ulkopuolinen toiminta mukaan lukien). (NEUVOSTO) 2. PIENET JA KESKISUURET YRITYKSET (PK-YRITYKSET) Neuvosto katsoo, että todellisuutta mahdollisimman tarkoin vastaavaa määritelmää on sovellettava yhdenmukaisesti käyttämällä täsmällisiä perusteita. Pk-yrityksiä suosivia toimia olisi suunnattava uudella tavalla niiden todellisten tarpeiden huomioon ottamiseksi. Näiden yritysten pääsyä nykyisiin välineisiin olisi helpotettava. Tällä alalla olisi aiheellista lisätä toimintaa yhteisön keinojen ja tulosten arvioimiseksi luotettavammalla tavalla. 89 Komission vastaus Komissio on neuvoston kanssa samaa mieltä pk-yritysten selkeän määritelmän tärkeydestä, ja tämän vuoksi se on hyväksynyt jäsenvaltioita koskevan suosituksen (EYVL L 107, 30. 4. 1996), jonka mukaan samat pk-yritysten, pienyritysten ja erittäin pienten yritysten määritystä koskevat säännöt pätevät vastedes kaikkiin yhteisön ohjelmiin ja rahoitusvälineisiin. Suosituksessa esitetään tarkat henkilöstön määrää, rahoitusperustaa ja yrityksen riippumattomuutta koskevat perusteet, joiden avulla pk- yrityksiä suosivia toimia voidaan keskittää yrityksiin, jotka kokonsa vuoksi todella tarvitsevat erityistoimia. Suosituksen pitäisi lisätä tämän tyyppisiä yrityksiä suosivien ohjelmien ja toimien johdonmukaisuutta ja julkisuutta, mikä helpottaa ohjelmiin osallistumista ja siis tehostaa ohjelmia. Komissio on neuvoston kanssa samaa mieltä myös siitä, että Euroopan sosiaalirahaston on kohdennettava tarkemmin pk-yrityksiä suosivia toimia, mutta se muistuttaa samalla jäsenvaltioiden merkittävästä asemasta toimien määrittelemisessä. Komissio pitää kuitenkin erittäin tärkeänä, että pk-yritysten pääsyä nykyisiin välineisiin helpotetaan, ja tämän vuoksi se on pk-yrityksiä koskevasta politiikasta vastaavan pääosaston uudelleenjärjestelyn yhteydessä perustanut uuteen pääosastoon yksikön, joka vastaa muun muassa näistä tehtävistä. Mainitussa suosituksessa säädetään, että jäsenvaltiot ja komission yksiköt toteuttavat tarvittavat toimenpiteet sellaisten tilastojen mukauttamiseksi, jotka perustuvat yhdenmukaistettuihin luokkiin, joista ilmenevät pk-yrityksen, pienyrityksen ja erittäin pienen yrityksen määrittelemisessä käytetyt rajat. Kaikki pääosastot ovat kiinnittäneet huomiota siihen, että niiden on yhdenmukaistettava tilastotietokantojaan, jolloin pk- yrityksiä koskevien välineiden ja ohjelmien yhteensovittamista kokonaisuudessaan voidaan tehostaa ja edistymistä voidaan arvioida komission seuraavassa pk-yrityksiä ja käsiteollisuusyrityksiä suosivien toimien yhteensovittamista koskevassa kertomuksessa. (NEUVOSTO) 3. SOSIAALINEN VUOROPUHELU Neuvosto katsoo, että sosiaalisen vuoropuhelun edistämiseen tähtäävät toimet on kohdistettava paremmin, ja korostaa, että yhteisön rahoittamia myönteisiä aloitteita on valvottava tiukasti. Komission vastaus Toimien kohdentamisen tarkentamiseksi komissio lisäsi kustannustehokkuuden ja eurooppalaisen arvonlisäveron valintaperusteisiin, jotka koskevat sosiaaliseen vuoropuheluun liittyvistä budjettikohdista myönnettäviä tukia. Valvonnan osalta komissio on tehnyt useita tarkastuksia paikan päällä tukien lopullisten edunsaajien keskuudessa ja se pyrkii edelleen kehittämään tarkastusmatkoja. 90 LUKU 6 YMPÄRISTÖALAN RAHOITUSVÄLINEET: LIFE-OHJELMA JA SITÄ EDELTÄVÄT OHJELMAT (NEUVOSTO) Neuvosto toteaa, että ohjelman ensimmäiselle vaiheelle oli ominaista leväperäisyys tiettyjen hankkeiden valinnassa ja hallinnoinnissa; rahoituksen toteutumisessa oli tiettyä viivettä ja taloudellinen tarkastustoiminta on samoin ollut riittämätöntä. Se katsoo, että komission olisi käytettävä tiukempia ja valikoivampia perusteita sekä painotettava toteutettujen hankkeiden valvontaa ja seurantaa. Neuvosto panee merkille uuden LIFE II -ohjelman tarpeellisia parannuksia koskevan komission toiminnan; se edellyttää lisäksi, että saatuja tuloksia levitetään soveltuvin osin asianomaisille viranomaisille kaikilla jäsenvaltioiden hallinnon tasoilla. Komission vastaus Komissio korostaa, että LIFE-ohjelman hankkeiden valintamenettelyjä on muutettu ja parannettu merkittävästi LIFE II -ohjelman toteuttamisen yhteydessä. Joka vuosi jaetaan laajalti tiedotuslehtisiä; niissä esitetään yksityiskohtaisesti sekä valintamenettely että siinä käytettävät perustelut. Lisäksi jäsenvaltioiden edustajista koostuva hallintokomitea tutkii kaikki hankkeet. Komitea äänestää lausunnosta ennen komission päätösmenettelyä. Uuteen asetukseen sisältyvien keinojen ansiosta olemassa olevien hankkeiden teknistä ja taloudellista seurantaa voidaan vahvistaa LIFE II -ohjelmassa entisestään. Varainhoitovuoden 1996 alusta alkaen täysipainoisesti toiminut tilintarkastusyksikkö vastaa vastedes hankkeiden jälkiarvioinnista. Se esitti ensimmäisen LIFE I -ohjelmaa koskevan arvion neuvostolle ja parlamentille vuoden 1995 marraskuussa asetuksen muuttamisen yhteydessä. Välittömästi LIFE I -ohjelman hankkeiden lopettamisen jälkeen (vuoden 1998 lopulla) suoritetaan loppuarviointi, jonka tulokset toimitetaan toimielimille, jäsenvaltioille ja muille, joita asia koskee. LUKU 8 RAHOITUSVÄLINEET JA PANKKITOIMINTA (NEUVOSTO) 91 1. ITALIAN MAANJÄRISTYSALUEIDEN NIC-LAINAT (YHTEISÖN UUSI RAHOITUSVÄLINE) JA KORKOTUET Tilintarkastustuomioistuin on tutkinut erityisesti kahta hanketta ("teollisuusalueet" ja "koulut") ja katsoo, että näiden hankkeiden tavoitteita, erityisesti työpaikkojen luomiseen liittyviä tavoitteita, ei ole täysin saavutettu. Neuvosto käsittelee ainoastaan vastuuvapautta koskevia kohtia ja kehottaa komissiota tulevaisuudessa yhteensovittamaan toimintansa paremmin paikallisten viranomaisten kanssa. Komission vastaus Kuten komission ennalta antamat vastaukset osoittavat, työpaikkojen lisääminen ei ollut lainan myöntämisen edellytys vaan tavoite. Sitä ei ole kuitenkaan täysin saavutettu, mikä johtuu useista hallitsemattomista syistä, kuten suhdannekehityksestä. Komissio on kuitenkin neuvoston kanssa samaa mieltä, että sen on tulevaisuudessa yhteensovitettava toimintansa paremmin paikallisten viranomaisten kanssa. (NEUVOSTO) 2. EUROOPAN INVESTOINTIRAHASTO Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan investointirahaston (EIR) tilien tarkastaminen on sen tehtävä. Komissio tekee aloitteita, jotta päästäisiin kaikkia asianomaisia toimielimiä tyydyttävään ratkaisuun. Neuvosto merkitsee tiedoksi nämä täsmennykset ja vaatii, että kysymys ratkaistaan nopeasti. Komission vastaus Asianomaisten toimielinten ja yhteisöjen näkemystenvaihto yhteisön osuutta EIR:ssa koskevan tilintarkastustuomioistuimen valvonnan yksityiskohtaisista säännöistä ei ole vielä päättynyt. Komissio tekee kuitenkin parhaansa sopimukseen pääsemiseksi mahdollisimman nopeasti. LUKU 9 TUTKIMUS: "Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus" -ohjelma (NEUVOSTO) Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että ohjelman tiettyjen kohtien toteutuksessa on ollut huomattavia viiveitä. Ohjelman eri osien toteutuksesta 92 vastaavia pääosastoja ei ole yhteensovitettu riittävästi, jotta tarpeellinen tuki kokonaisuuden kannalta ansiokkaimmille ohjelmille olisi taattu. Tilmtarkastustuomioistuin toteaa myös, että huomattavan moni apurahan saaja on saanut ohjelman mukaista tukea oloissa, joissa liikkuvuuden tehostuminen ei ollut mitenkään varmaa. Teollista tutkimusta harjoittavien laboratorioiden osallistuminen osoittautui riittämättömäksi; ei ole myöskään voitu osoittaa, että ohjelmalla olisi edistetty sille asetettua yhteenkuuluvuuden tavoitetta. Neuvosto jakaa tilintarkastustuomioistuimen huolen. Neuvosto panee kuitenkin merkille, että komissio on hyödyntänyt saatuja kokemuksia tekemällä oleellisia parannuksia. Se korostaa, että on tärkeää varmistaa, että ohjelmaa hallinnoidaan johdonmukaisesti ja täysimittaisesti komission omin keinoin ja että asianomaisten yksiköiden välinen toiminta yhteensovitetaan parhaimmalla mahdollisella tavalla. Komission vastaus Komissio muistuttaa, että se vastasi vuoden 1994 vuosittaista kertomusta koskevan menettelyn yhteydessä kohta kohdalta neuvoston mainitsemiin tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin. Se on, kuten neuvosto korostaa, hyödyntänyt "Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus" -erityisohjelman toteuttamisesta saatuja kokemuksia tekemällä merkittäviä parannuksia ohjelmaan kuuluvilla aloilla. Mainittujen parannusten toteuttaminen tehostui "Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus" - ohjelmaa seuranneen "Koulutus ja tutkijoiden liikkuvuus" -erityisohjelman hyväksymisen ja toteuttamisen aikana. Ohjelmassa toteutetuista toimenpiteistä korostetaan erityisesti seuraavia: - liikkuvuusperusteen soveltamissääntöjä on tiukennettu. Seikat, joiden avulla on tarkoitus helpottaa apurahan saajan siirtymistä vastaanottavaan laboratorioon, on kuitenkin otettu huomioon samalla tavalla kuin "Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus" - ohjelman yhteydessä, - tietojen vaihtoa komission muiden koulutustoimista vastaavien yksiköiden kanssa on merkittävästi lisätty varsinkin, kun tutkimusapurahoja koskevat säännöt pätevät yhtäläisesti kaikkiin mainittuja apurahoja myöntäviin komission pääosastoihin, - teollisuus on tullut voimakkaammin mukaan ohjelman toteuttamiseen (teollisuuden tutkijoiden määrä erilaisissa hankkeiden arviointiryhmissä on lisääntynyt, koska jo hankkeiden valintavaiheessa "teollisuus" on otettu huomioon yhtenä osatekijänä ja koska on perustettu työryhmä tutkimaan teollisuuden osuutta ohjelmassa), - yhteenkuuluvuusperiaatteen soveltamista on parannettu, koska sen lisäksi, että toimenpiteitä on vahvistettu ja ne on menestyksekkäästi toteutettu "Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus" -ohjelmassa, on perustettu työryhmä tutkimaan heikoimmassa taloudellisessa asemassa olevien alueiden osallistumista ohjelmaan. Työryhmän 93 ensimmäinen kertomus ja suositukset esitettiin ohjelman komitealle jo 23 päivänä helmikuuta 1996. LUKU 10 TOIMET KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAIDEN, UUSIEN ITSENÄISTEN VALTIOIDEN (ENTINEN SNTL) JA MONGOLIAN HYVÄKSI (NEUVOSTO) Tilintarkastustuomioistuin keskittyy kertomuksessaan tarkastelemaan PHARE- ja TACIS-ohjelmien talousarvioiden toteuttamista. Neuvosto yhtyy tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin ja kehottaa komissiota jatkamaan toimintaansa molempien ohjelmien tehostamiseksi Eurooppa-neuvostojen päätelmien mukaisesti samalla tietoisena siitä, että komission on toimittava erityisen vaikeissa oloissa. Se haluaa erityisesti korostaa seuraavia kohtia: tarjouskilpailumenettelyjä on ehdottomasti noudatettava näitä kahta ohjelmaa koskevia sopimuksia tehtäessä on vaadittava selvitys ohjelmien toteutumisesta ja järjestelmällisestä etukäteisarvioinnista, ennen kuin ohjelman jatkamisesta päätetään on tehostettava kuhunkin toimintaan osallistuvien osapuolten välistä yhteensovittamista on varmistettava, että konkreettisia toimia toteutetaan sen jälkeen, kun erityisesti TACIS-ohjelmaa koskevat tutkimukset on suoritettu. Lopuksi neuvosto edellyttää, että komissio esittää parannusehdotuksia molempien ohjelmien toteuttamisesta sekä antaa kertomuksen kolmansissa maissa olevien yhteisön edustustojen henkilöstöhallinnosta. Komission vastaus a) TACIS 1. Komissio noudattaa tiukasti Tacis-ohjelmassa ja varainhoitoasetuksessa säädettyjä tarjouskilpailumenettelyjä. Säännöt ovat seuraavat: - Palveluhankintoja koskevat sopimukset: • suora sopimus 150 000 ecuun asti 94 • suora sopimus epämuodollisen kyselyn jälkeen 50 000 etuun asti avoin tarjouskilpailu sopimuksista, joiden arvo on enemmän kuin 50 000 ecua. 2. Komissio valmistautuu parhaillaan esittämään Tacis-ohjelmasta ja sen tähänastista tuloksista kokonaisvaltaisen ja perusteellisen arvion, jonka perusteella päätetään ohjelman jatkamisesta. 3. Kaikkien ohjelman toteuttamisessa mukana olevien osapuolten yhteensovittamista on jatkuvasti parannettu. Nykyään Tacis-ohjelma toimii jäsenvaltioiden, EBRD. n, kansainvälisten rahoitusjärjestöjen ja muiden varojen lahjoittajien aktiivisena yhteensovittajana useilla sekä vakiintuneilla että epävirallisilla foorumeilla. 4. Ohjelman alkuaikoina Tacis-maiden tilanteen perusteellinen tutkiminen oli todella tarpeen. Nykyisin Tacis-ohjelmassa voidaan nojata alkuaikoina saatuihin tietoihin ja keskittyä paremmin sen varsinaiseen alaan eli teknisen avun tarjoamiseen ja eurooppalaisen tietotaidon siirtämiseen kumppanuusvaltioille. Ainoastaan erityisvälineisiin Tacis-ohjelmasta haetaan johdonmukaisesti tutkimusrahoitusta (alkuinvestointi), esimerkiksi "Bangkok"-välineen alaisen EBRD-yhteistyön yhteydessä. Mainitun tapauksen osalta on huomattava, että vuonna 1995 Tacis-ohjelmasta rahoitetuista tutkimuksista 74 prosenttia liittyi rahoitushankkeeseen. b) PHARE Pyrkiessään rajoittamaan sopimusten määrää ja hallinnollista taakkaa niin sopimusmaassa kuin omassa piirissään komissio on ottanut käyttöön 13 alakohtaista puitesopimusta, joiden yläraja on periaatteessa 300 000 ecua. Jos näitä puitesopimuksia ei voida käyttää, on mahdollista tehdä suoria sopimuksia, yleensä epämuodollisen kyselyn jälkeen, aina 50 000 etuun saakka. Kaikissa muissa tarjouskilpailuissa on noudatettava 118 artiklaa ja ne on julkistettava internetissä, niissä on oltava virallinen esivalinta ja sen perusteella laadittu luettelo. Uusi Phare-ohjelman seuranta- ja arviointiohjeisto on laadittu. Se sisältää erityisesti kunkin alakohtaisen ohjelman vuosikatsauksen, jonka perusteella päätökset kyseisen alan jatkorahoituksesta tehdään. Phare-ohjelman hallintokomitea ottaa katsaukset huomioon, ennen kuin se antaa lausuntonsa komission rahoitusesityksistä. c) Kolmansissa maissa olevien yhteisön edustustojen henkilöstöhallinto Kertomus on esitetty jäljempänä osassa, joka liittyy "Huomautuksiin Euroopan yhteisöjen toimielinten ja yhteisöjen toimintamäärärahoista". 95 LUKU 11 YHTEISTYÖ KEHITYSMAIDEN JA KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA (LUKUUN OTTAMATTA KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAITA) (NEUVOSTO) Tilintarkastustuomioistuin käsittelee tässä luvussa suurimmaksi osaksi Välimeren alueen maiden rakennesopeutusta tukeviin ohjelmiin liittyvien menojen laillisuuden, säännönmukaisuuden ja moitteettoman varainhoidon tarkastuksesta tekemiään johtopäätöksiä. Neuvosto: pyytää komissiota noudattamaan tilintarkastustuomioistuimen suositusta tutkia talousarvio tarkoin kunkin maan osalta varmistuakseen siitä, että noudatettu talousarviostrategia on yhdenmukainen toteutettavan sopeutusohjelman kanssa kehottaa komissiota pohtimaan henkilöstö varojensa parempaa kohdentamista parantaakseen näiden tukiohjelmien toteuttamisen ja seurannan järjestämisen edellytyksiä. Komission vastaus 96 Kohdentamalla tietyt SEM 2000 -ohjelman mukaiset vastuualueet uudelleen voidaan toiminnallisten osastojen vastuuta järkeistää. Kun erityisesti tekniset yksiköt (mukaan lukien hiljattain perustetut taloudellisen yhteistyön yksiköt, joille osa niiden tehtävistä aiemmin kuului) vapautetaan sopimuksen tekemiseen ja neuvotteluihin liittyvistä hallinnollisista tehtävistä, niin yksiköt voivat vastata niiden omaan alaan kuuluvien hankkeiden johtamisesta koko hankkeen keston ajan (myös äskettäin tehty sisäinen tilintarkastus puhui "tehtävänhallinta"-menettelyn puolesta). Näin ollen maantieteelliset yksiköt voivat vastaavasti keventää tehokkaammin toimintaperiaatteitaan ja yhteensovittajan asemaansa kumppanuusmaidemme suhteen. Maschreqista vastaavaan yksikköön on perustettava uusi taloustieteilijän virka, samoin Maghrebista vastaavaan yksikköön. Pääosaston II yksiköiden suhteen on pohdittu samoja toimia. Yhteensovittamista on päätetty painottaa kansainvälisen valuuttarahaston ja maailmanpankin kanssa. Vuoden 1996 osalta budjettivallan käyttäjä on päättänyt komission pyynnöstä myöntää Välimeren maille 3 prosentin käyttömäärärahat, jotka on tarkoitettu yhteisön näissä maissa rahoittamien hankkeiden ja ohjelmien valmisteluun, * seurantaan ja arviointiin. LUKU 13 KOMISSIO (EUROOPAN KOMISSION EDUSTUSTOJEN HENKILÖSTÖ- JA TOIMINTAMENOT) OMAISUUTTA KOSKEVA VARAINHOITO JA HALLINNOINTI (LUKUUN OTTAMATTA TUTKIMUSALAA) (NEUVOSTO) Tilmtarkastustuomioistuin huomauttaa siitä, miten eri tavalla edustustoissa sovelletaan henkilöstösääntöjen ja asemamaan määräyksiä, jotka liittyvät erityisesti paikalta palkatun henkilöstön käyttöön ja hallinnollista ja teknistä henkilöstöä koskevaan erityissäännöstöön. Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa tietyistä hajautetun hallinnon paikallistasolla havaituista heikkouksista tai puutteellisuuksista, jotka liittyvät erityisesti varainhoitoasetuksen hajauttamista koskeviin uusiin säädöksiin. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että myös edustustojen jatkuvasti ylläpidettävien irtaimistoluetteloiden rakennetta on aiheellista muuttaa. Neuvosto toteaa, että komissio on jo ryhtynyt toimenpiteisiin tilintarkastustuomioistuimen suositusten johdosta ja kehottaa sitä jatkamaan edelleen tätä toimintaansa. Neuvosto korostaa pitävänsä tärkeänä, että komission edustustoissa noudatetaan tiukasti virkamiehiä koskevia henkilöstösääntöjä ja paikalliseen henkilöstöön sovellettavia sääntöjä. Neuvosto edellyttää henkilöstöhallinnon järkeistämistä. 97 Komission vastaus a) Edustustojen hallinnointi - Paikallisen henkilöstön työsuhde-ehtoia koskevat säännökset Vuoden 1996 elokuun alussa 100 edustustolla oli käytössään paikalliset säännökset. Poikkeuksen muodostivat kuitenkin eräät Keski-Euroopan ja entisen Neuvostoliiton edustustot (Albania, Tsekinmaa, Georgia, ja niin edelleen) ja edustustot, joihin liittyy joko toiminnallisia (Algeria) tai oikeudellisia (Kiina, Kanada, Japani, ja niin edelleen) erityisongelmia. Lisäksi paikalliset säännökset sellaisten toimistojen osalta, joissa on vähän henkilöstöä (Belize, Tonga, ja niin edelleen), on vielä vahvistettava. - Eräiden edustustojen hallinnollista ia teknistä henkilöstöä koskevat erityisjärjestelyt Komissio jatkaa tutkimustaan pannakseen täytäntöön hallinnolliseen ja tekniseen henkilöstöön sopeutettavia yhteisön säännöksiä tilintarkastustuomioistuimen esittämien suuntaviivojen mukaisesti. Komissio ottaa tutkimuksessa huomioon 11 päivänä maaliskuuta vastuuvapauden myöntämisen yhteydessä annetun neuvoston huomautuksen, jossa vaadittiin hallintohenkilöstön järkeistämistä. - Paikallisen henkilöstön palkkaustason määrittäminen alkuluokituksen ia uuden luokituksen yhteydessä Luokituksen valvonnassa käytetään vastedes tilintarkastustuomioistuimen huomautusten perusteella täytäntöön pantua menettelyä (katso komission vastaus 13. 16 alakohta). Sen mukaan paikallista johtoa vaaditaan olemaan tarkempi palkkaustasosta päättäessään. - Jatkuvasti ylläpidettävät irtaimistoluettelot • • • Kaikki edustustot ovat toimittaneet irtaimistoluettelot pääyksikköön tietokoneen avulla. Tiedot tarkastetaan ennen niiden siirtämistä taseeseen. Tietokoneohjelmien avulla voidaan nykyään erottaa irtaimiston ne osat, jotka eivät arvoltaan ylitä säännösten mukaista 350 ecun rajaa. Irtaimiston siirtoja alempiin luokkiin esiintyy säännöllisesti, ja ne tarkastetaan paikan päällä edustustoissa. Komissio ilmoittaa sitä vastoin, ettei se aio ryhtyä jatkotoimenpiteisiin tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen johdosta, joka koski irtaimiston sijaintia edustustoissa. Jotta irtaimistoluetteloiden jatkuva ajan tasalle saattaminen vältettäisiin, ne toimitetaan pääyksikölle edustuston kiinteistöittäin (eikä huoneistoittain) eriteltyinä. - Virka-autot 98 Uudet säännökset, jotka koskevat virka-autojen käyttöä ja henkilökohtaisten ajoneuvojen käyttöä virkatehtävissä, tulivat voimaan 15 päivänä heinäkuuta 1996 1Ç n ä i v ä nä h^inäLninta 1QOA Autonkuljettajien ylityötuntien seurannan valvontaa tehostetaan. Vaihtoehtoisia ratkaisuja (esimerkiksi "lentokenttäbussin" käyttöä lentokenttämatkoihin) kannatetaan. - Vuosilomien hallinnointi • Varainhoitovuodesta toiseen siirrettyjen lomapäivien vähentämiseen tähtäävästä toimesta on saatu myönteisiä kokemuksia: - siirrot vuodelta 1993 vuoteen 1994: 240 virkamiestä - siirrot vuodelta 1994 vuoteen 1995: 275 - siirrot vuodelta 1995 vuoteen 1996: 204 Kasvava suuntaus on hidastunut. Kun suunnitelmien sitovuus on lisääntynyt ja siirron perustelut käydään läpi yhä perusteellisemmin, komissiolla on toimen myötä käytössään enemmän hallinnollisia keinoja, joilla se voi parantaa lomien hallinnointia. • Sen sijaan tietokoneavusteisen lomien seurantajärjestelmän käyttöönotto on myöhässä. Järjestelmää ollaan muokkaamassa uudelleen. - Asuminen Suurimmassa osassa sellaisten virkamiesten kanssa tehdyistä sopimuksista, jotka asuvat komission vuokraamassa tai omistamassa asunnossa, on vastedes allekirjoitus. Muissa tapauksissa käytäntö liittyy paikallisiin erikoispiirteisiin. b) Omaisuuden hallinnointi (lukuun ottamatta tutkimusta) Komissio käynnisti vuoden 1995 alussa irtaimiston hallinnointia koskevan uudistusohjelman. Ohjelma keskittyy toisaalta kaiken irtaimiston fyysiseen tarkastukseen ja toisaalta uusien sääntöjen ja yksilyiskohtaisten hallinnointia koskevien sääntöjen laatimiseen, joilla irtaimiston hallinnointia tulevaisuudessa parannettaisiin. hl Omaisuuden fyysiseen tarkastukseen, joka päättyi kesäkuussa 1996, sisältyi kaikki toimielimen irtain omaisuus Brysselin ja Luxemburgin toimipaikoissa. 99 Toimenpiteeseen sisältyi 68 rakennusta Brysselissä ja 31 rakennusta Luxemburgissa, joista ensimmäisissä luetteloitiin 314 238 esinettä ja jälkimmäisissä 81 482 esinettä. Toimenpiteen yhteydessä otettiin käyttöön uusi viivakooditanojen ja optisten lukijoiden käyttöön perustuva merkintämenetelmä, jotta tarkastus tapahtuu tietokoneessa olevien tarkastustietojen avulla tulevaisuudessa nopeammin ja luotettavammin. Perusteellisen fyysisen tarkastuksen paljastama tilastollinen virhekenoin oli vähemmän kuin yksi promille ja on näin ollen hyväksyttävissä. SYSBIEN-tietokantaa ollaan parhaillaan saattamassa ajan tasalle tarkastustoimenpiteen tulosten perusteella. Tietojen yhteensovittamisen pitäisi päättyä 31 päivään marraskuuta 1996 mennessä. Yhteensovittamista täydennetään rajoitetummilla toimenpiteillä, jotka kohdistuvat seuraaviin aloihin ja alueisiin: • • • Liikenne-yksikkö virastot unionin alueella komission Strasbourgin toimistot Jos suunniteltu noin 100 000 asiakirjan käsittely toteutetaan 31 päivään joulukuuta 1996 mennessä, valvontaviranomaiselle voidaan tarkastustilanteen ansiosta toimittaa omaisuudesta täsmällisiä ja luotettavia lukuja. B/ Toimenpiteen toinen vaihe on tarkastuksen hallinta. Fyysisellä tarkastustoimenpiteellä saatujen tietojen luotettavuuden takaamiseksi komissio on päättänyt, että se: • • antaa uuden tarkastusta koskevan asetuksen, muuttaa tarkastuksen periaatteita ja hallintaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä. Komissio on antanut uuden tarkastusta koskevan asetuksen 21 päivänä joulukuuta 1995. Asetuksen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä laaditaan parhaillaan ja niiden avulla olisi erityisesti pystyttävä 1 päivästä tammikuuta 1997 alkaen hajauttamaan irtaimen omaisuuden tarkastus. Tarkastustietojen luotettavuuden valvonta varmistetaan ajoittaisilla fyysisillä tarkastuksilla, joissa noudatetaan erityisesti rahoitusasetuksen määräyksiä, joiden mukaan fyysinen tarkastus on tehtävä kolmen vuoden välein. Käytännössä fyysinen tarkastus jakautuu siten, että joka kuukausi tehdään yksi tai useampi tarkastus. 100 ASIAAN LHTTYVAT ERITYISKERTOMUKSET Erityiskertomus n:o 3/94 naudanliha-alan yhteisen markkinajärjestelyn mukaisten interventiotoimenpiteiden toteuttamisesta (NEUVOSTO) Neuvosto on todennut, että se toivoo komission laativan arvioinnin alan YMJ:n interventiojärjestelmästä uudistusta täysimääräisesti sovellettaessa. Se on myös kehottanut komissiota tutkimaan, mitä toimenpiteitä varastojen hallintaan olisi vielä toteutettava sekä esittämään tätä koskevia ehdotuksia. Komission vastaus Julkisen vallan interventiota ei pantu toimeen naudanliha-alalla vuoden 1993 joulukuusta ja vuoden 1996 maaliskuuhun. Ajanjaksoa on hyödynnetty järjestelmän toimintaa koskevien sääntöjen parantamiseksi erityisesti tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessaan n:o 3/94 tekemien huomautusten osalta. Sen jälkeen julkiset ostot oli avattava uudelleen naudanliha-alalla puhjenneen kriisin vuoksi, jonka aiheuttivat tiedot BSE-taudin vaarasta tarttua ihmiseen. Vielä on liian varhaista arvioida, miten interventiojärjestelmä on toiminut huhtikuussa 1996 aloitetuista ostoista eteenpäin (ostoa ja myyntiä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, varastojen hallinta). On huomattava, että mainittuna ajankohtana (31. 3. 1996) myymättömiä varastoja oli noin 8 000 tonnia (ruhojen paino), jotka sijaitsivat pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa (katso varastotilanne liitteenä olevasta taulukosta). 101 NAUDANLIHA ASETUKSESSA (ETY) N:0 859/89 OLEVAN 27 ARTIKLAN MUKAISET TIEDOT INTERVENTIO-OSTOT JA -MYYNNIT TILANNE VUODEN 1996 MAALISKUUN LOPULLA LIITI MYYMÄTTÖMÄT VARASTOT 31. 12. 1995 OSTOT 1. 1. 1996 ALKAEN MYYNNIT 1. 1. 1996 ALKAEN MYYMÄTTÖMÄT VARASTOT 31. 3. 1996 LUULLI- NEN LIHA LUUTON LIHA YHTEEN -SÄ YHTEEN -SÄ LUUTTO -MAKSI LEIKAT TAVA LIHA LUULLI- NEN LIHA LUUTON LIHA LUULLI- NEN LIHA LUUTON LIHA YHTEEN -SÄ BELGIA TANSKA * SAKSA KREIKKA ESPANJA RANSKA IRLANTI ITALIA LUXEMBURG - 3 - - - - - - - - 68 - - - - 36 345 - - 71 - - - - 36 345 - - - - - - - - - - - - - - - -: - - - - - - - - - - - - - 102 - - 10 - - - - 30 - - - 3 - - - - - - - - 58 - - - 6 - 345 - - 61 - - - 6 - 345 - ALANKO MAAT YHDISTYNYT KUNINGAS KUNTA YHTEENSÄ RUHOJEN PAINO - - D »i * Muutettu - - 5. 072 5. 072 5. 521 8. 119 5. 524 8. 122 - - - - - - - - - 65 105 154 - - 3 3 - - 5. 007 5. 007 5. 416 7. 965 5. 419 7. 968 - - - - 154 - 103 - Erityiskertomus n:o 4/94 kaupunkiympäristöstä (NEUVOSTO) Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa erityisesti, että tämän alan toimien on sisällyttävä pidemmän aikavälin kaupunkisuunnitteluohjelmaan, että hankkeiden mukaisesti toteutettavissa toimissa on epäselvyyksiä ja että yksikköjen välisiä neuvotteluja on tehostettava liiallisen hajanaisuuden välttämiseksi. Se suosittelee, että toimet yhteensovitetaan tehokkaasti sekä yhteisön tasolla että paikallisesti ja että komissio valvoo jokaista toimea täsmällisesti ja järjestelmällisesti. Neuvosto pyytää komissiota ottamaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset. Komission vastaus Komissio myöntää, että kaupunkiulottuvuus on yhä tärkeämmällä sijalla useissa yhteisön ohjelmissa ja aloitteissa. Sen vuoksi vuoden 1995 alussa perustettu yksiköiden välinen kaupunkiasioista vastaava ryhmä kokoontuu säännöllisesti yhteisön toimien yhteensovittamisen parantamiseksi. Mitä tulee yhteensovittamiseen paikallisella tasolla, on mainittava esimerkiksi uusiin kaupunkipilottihankkeisiin liittyvistä ehdotuksista 30 päivänä marraskuuta 1995 EYVL:ssä n:o 95/C 319/06 julkaistuun ilmoitukseen liitetty varaus: "Ehdotukset voivat liittyä mihin tahansa osallistuvien paikallisviranomaisten vastuualaan kuuluvaan toimintaan sillä edellytyksellä, että ehdotetut toimet ovat paikallisten kumppanien hyväksymiä, yhdennetyn innovatiivisen sosiaalistaloudellisen strategian tarpeellisia osatekijöitä ja että ne tähtäävät kaupunkien tunnettujen erityisongelmien ratkaisemiseen tai tulevien ongelmien pysyvään ennaltaehkäisemiseen". Erityiskertomus n:o 3/95 lampaan- ja vuohenliha-alan yhteisen markkinajärjestelyn mukaisten interventiotoimenpiteiden toteuttamisesta (NEUVOSTO) Tilintarkastustuomioistuin suosittaa erityisesti tilastointiin tarvittavien tietojen laadun parantamista ja niiden toimitusajan lyhentämistä, hintailmoitusjärjestelmän luotettavuuden parantamista, palkkioiden valvonnan tehostamista, jäsenvaltioiden yksityisiin varastoihin kohdistuvan valvonnan tehostamista, komission tutkimusta nykyisten säädösten muuttamiseksi, jolla pyritään erityisesti siihen, että tukea suunnataan enemmän epäsuotuisten alueiden tuottajille ja että samanaikaisesti tarkistetaan epäsuotuisan alueen käsitettä niiltä osin, kuin tämä on vaikuttaa palkkioihin, sekä että komissio tutkii mahdollisuutta poistaa painaviksi ruhoiksi lihottamista koskeva järjestelmä. 104 Neuvoston toimivaltaiset elimet ovat tutkineet tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen; neuvosto kehottaa komissiota ottamaan huomioon kyseisen työryhmän kertomuksessa esitetyt johtopäätökset. Komission vastaus Komissio merkitsee tiedoksi jäsenvaltioille annetut suositukset, jotka koskevat tilastoinnin edellyttämien tietojen laadun parantamista ja niiden toimitusajan lyhentämistä sekä yksityisen varastoinnin valvonnan tehostamista. Komissio ei sen sijaan aio ehdottaa neuvostolle painaviksi ruhoiksi lihottamista koskevan järjestelmän poistamista, jonka osalta kompromissin löytäminen oli neuvostossa vaikeaa* komissio pyrkii kuitenkin seuraavan markkinointivuoden alkuun mennessä parantamaan mainitun järjestelmän hallinnointia valvonnan tehostamiseen tähtäävillä muutoksilla. Mitä tulee suositukseen, joka tähtää palkkiojärjestelmän muuttamiseen siten, että tukea suunnataan enemmän epäsuotuisten alueiden tuottajille, komissio on yhtä mieltä jäsenvaltioiden enemmistön kanssa, jotka eivät hyväksy suosituksia. Erityiskertomus n:o 4/95 EMOTR/ohjausosaston vuosina 1988-1993 Portugalissa aiheutuneiden menojen hallinnasta. (NEUVOSTO) Neuvosto merkitsee tiedoksi Portugalin toimivaltaisten viranomaisten aikomuksen parantaa yhteistyössä komission kanssa tällä alalla rahoitettujen ohjelmien sisäisiä hallinta-, valvonta- ja seurantamenettelyjä. Komission vastaus 1. 2. 3. Kertomus on syntynyt tilintarkastustuomioistuimen erikoistarkastuksessa kesä- marraskuussa 1994 Euroopan parlamentin puhemiehen helmikuussa 1994 esittämän pyynnön johdosta tehdyn erityistarkastuksen tuloksena. Hallinta- ja valvontajärjestelmässä on osoitettu heikkouksia ja sellaisia yksittäisiä tapauksia, jotka tuomioistuin on todennut sääntöjenvastaisiksi. Vastauksessaan komissio ei ole hyväksynyt eräitä tilintarkastustuomioistuimen väitteitä. Muissa tapauksissa komissio on sitoutunut tunnistamaan ne, selvittämään ne jäsenvaltioille ja tarvittaessa ryhtymään rangaistustoimiin. Tämän sitoutumisen jatkotoimena komissio on käynyt kirjeenvaihtoa Portugalin viranomaisten kanssa ja Lissabonissa on pidetty kokous, jossa EMOTR-menoista vastaavat elimet olivat läsnä. 4. Loppupäätelmät ovat seuraavat: 105 4. 1. Eri elinten tehtävienjakoon hallinta- ja valvontatoimessa liittyviin ongelmiin tarjoavat ratkaisun hallituksen päätökset "Despacho 32/96 ja Despacho 33/96 3. 4. 1996 sekä Portaria 130/96 24. 4. 1996, koska niissä määritellään selkeästi kunkin toimivalta. Komissio seuraa tarkkaan näiden määräysten täytäntöönpanoa ja tehokkuutta. 4. 2. Tuomioistuin katsoi useamman ohjelman osalta, ettei hankkeita valittaessa ollut otettu riittävästi huomioon tuotteiden todellisia markkinointimahdollisuuksia. Vaikka Portugalin vaatimustaso on samanlainen kuin muissa maissa, sitä on vielä nostettu uusilla tiukoilla vaatimuksilla sekä edellyttämällä merkittävimpien maa-ja metsätaloustuotteiden jalostamista ja markkinointia koskevia markkinatutkimuksia. Tuomioistuimen esittämistä ongelmista osa johtui Portugalin markkinoiden ennakoimattomasta kehityksestä maan liityttyä Euroopan unioniin ja sen markkinoiden avautumisen nopeuduttua yhteisten sisämarkkinoiden puitteissa. Tämän kysymyksen osalta on syytä olla erittäin tarkkana uusien laajentumisten yhteydessä. 4. 3. Mitä valintaperusteisiin tulee, asetuksen (ETY) N:o 866/90 mukaisen tuotantokapasiteetin osalta Portugalin viranomaiset ovat kyenneet osoittamaan, että kutakin yhteisrahoituksen piirissä olevaa teurastamoa kohti on vastaava teurastuskapasiteetti poistettu. Joka tapauksessa tuomioistuimen tarkoittamat hankkeet on hyväksytty asetuksen (ETY) N:o 355/77 nojalla, ennen asetuksen (ETY) N:o 866/90 tai valinperusteet vahvistaneen komission 7. 6. 1990 tekemän päätöksen 90/342/ETY voimaantuloa. Mitään väärinkäytöstä ei ole siis tapahtunut. 4. 4. Kertomuksen kohta 3. 2. 7 käsittelee kohtuuttomia viivästyksiä, joita on tapahtunut välittäjäyksiköiden suorituksissa edunsaajille. Tuomioistuimen mainitsemat kolme tapausta ovat tosia, mutta ne liittyvät poikkeustilanteisiin. Kyseisen osuustoimintajärjestön osalta on otettava huomioon ennakkohakemuksen muodollisen oikeellisuuden ja laillisen pätevyyden tarkistamiseen tarvittava aika. Toiseen tapaukseen liittyvät Madeiran autonomisen alueen budjettivaikeudet. Ammatillisen koulutuskeskuksen osalta viivästymiset eivät johdu kustannusten tarkistamislomakkeiden käytöstä, vaan kaupunginhallituksesta, joka keskeytti rakennustyön teknisten seikkojen nojalla. 4. 5. Kertomuksen kohta 3. 3. 3 Tuomioistuimen mukaan jäsenvaltio oli PEDAP-ohjelman puitteissa rahoittanut 85% terveydenhoitomenoista kuudentena vuonna. Kun edunsaajien rahoitusosuuden tulee olla 20% kuudentena vuonna, arvostelu tuntuu aiheelliselta. Tutkittu tapaus, joka syntyy vertailuvuoden mukauttamisesta eri hankkeiden kalenterivuoteen, on määräysten mukainen, sillä ylimääräiset 106 julkiset menot on vähennetty lopullisista maksuhakemuksista. Jäsenvaltio on ne maksanut kokonaisuudessaan. 4. 6. Kertomuksen kohta 3. 3. 4 Terveydenhuoltoalan järjestöjen osalta tuomioistuin totesi, että arvonlisäverovelvollisuudesta vallitsevan epäselvyyden vuoksi vähennettävissä oleva alv oli otettu tukikelpoiseksi menoksi. Komission pyytämän perusteellisen tarkastuksen pohjalta Portugalin viranomaiset vahvistivat, että kaikki tukikelpoinen arvonlisävero oli sellaista, jota edunsaaja ei voinut vähentää. 4. 7. Kertomuksen kohdat 8. 2. 2 ja 8. 2. 3 Nuorille viljelijöille tarkoitettujen erikoistukien osalta vakuutetaan maatalouden hakijoiden pääelinelinkeinoksi vahvistavilla viranomaisilta puuttuneen luotettavaa tietoa. Sama koskee vaatimusta riittävästä koulutuksesta ja kokemuksesta. Tilanne herättää arvostelua, mutta Portugalin viranomaiset ovat pyrkineet voimakkaasti parantamaan järjestelmää vaatimuksia tiukentamalla, laatimalla uuden sääntelykehyksen ja etenkin tiukentamalla jälkikäteistarkastuksia toisen yhteisön tukikehyksen puitteissa. 4. 8. Kertomuksen kohta 8. 2. 4 Tuomioistuin on todennut Portugalin tukeneen kansallisella rahoituksella enemmänkin kuin kahta hanketta samalle edunsaajalle kuuden vuoden jaksoina. Kansallisen lainsäädännön mukaan hakijalle voi esittää useampia kuin kaksi hanketta saman kauden aikana, jos kyse on eri tilasta. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3887/92 mukaisen yhtenäisen tarkastusjärjestelmän käyttöönotto parantaa korvausten perusteeksi ilmoitettujen pinta-alojen tarkastamisen laatua. 4. 9. Kertomuksen kohta 8. 2. 6 Neljän yhteisön tukihankkeen osalta yhteisön maksama tukea on ruvettu * perimään takaisin kelpoisuusedellytysten noudattamatta jättämisen takia. Eräässä hankkeessa jäsenvaltio on takaisinperinnän sijasta muuttanut yhteisön tuen kansalliseksi, koska sen edellytykset täyttyvät. Muissa tapauksissa tarvitaan vielä Portugalin viranomaisten lisäselvityksiä ennen kuin ne voidaan ratkaista. 4. 10. Kertomuksen kohdat 9. 2. 8, 9. 2. 9 ja 9. 2. 10 107 Komission arvion mukaan menot eivät ole tukikelpoisia ja ne on vähennettävä ohjelman jäännöserien suorittamisen yhteydessä. 4. 11. Kertomuksen kohta 9. 2. 11 Muran maaseudun kehittämisen toimintaohjelman kaksi suurta hanketta, jotka ovat vieneet 60% tuesta, ovat ajautuneet vararikkoon. Välittäjäyhteisö on ryhtynyt oikeustoimiin maksetun tuen perimiseksi. takaisin ja ilmoittaa komissiolle asian kehittymisestä. 4. 12. Kertomuksen kohta 9. 2. 12 ja 9. 2. 16 Metsätalouden kehittämisohjelmassa Institute Forestal on julkisen istutusohjelmansa kautta joutunut petosyrityksen kohteeksi. Petosta yrittänyt yksityisyrittäjä on saanut apua instituutin virkailijalta. Yrittäjän tavoitteena oli vaarin ilmoituksin nostaa korvaukset tekemättä mitään. Instituutti selvittää itse tilanteen ja palauttaa rahat välittäjäyhteisöUe. Komissio valvoo, että palautus näkyy EMOTR-rahoituksen tämän ohjelman lopputilityksessä. Tällä alalla välittäjäyhteisöt ja toisen asteen yhteisöt ovat tiukentaneet valvontaa. - 108 - MAALISKUUN 11 PAIVANA 1996 ANNETUSSA NEUVOSTON SUOSITUKSESSA LIITTEENÄ OLEVIEN, EUROOPAN ELIN- JA TYÖOLOJEN KEHITTÄMISSÄÄTIÖN VARAINHOITOVUODEN 1994 VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVIEN HUOMAUTUSTEN JATKOTOIMENPITEET - 109 (NEUVOSTO) Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, kuten edellisissäkin kertomuksissaan, että säätiön on edelleen jatkettava varainhoitoasetuksen mukaisten menettelyjen luomista erityisesti ennakkomaksujen osalta, joihin turvaudutaan lähes järjestelmällisesti ennen kuin varainhoidon valvoja on antanut hyväksymismerkintänsä; määrärahojen siirtojen osalta talousarvion osastojen välillä; tilintarkastajan ja tulojen ja menojen hyväksyjien tehtävien eriyttämisen osalta; määrärahojen siirtojen kasvamisen osalta varainhoitovuodelta toiselle ja erityisesti 3 osaston osalta, mikä asettaa kyseenalaiseksi vuosiperiaatteen noudattamisen sekä samojen siirtojen osittaisen käyttämättä jättämisen seuraavana vuonna. Neuvosto on pannut merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautukset sekä säätiön vastaukset ja toteaa, että säätiö on jo toteuttanut tietyn määrän tuomioistuimen toivomista toimenpiteistä. Neuvosto suosittelee, että säätiö ottaa vuoden 1996 aikana huomioon tilintarkastustuomioistuimen muut huomautukset. Toisaalta on huomattava, että tuomioistuimen esiin tuomia määrärahojen siirtoja ei ole kielletty voimassa olevissa säädöksissä. Säätiön vastaus Tilintarkastajan ia tulojen ia menojen hyväksyjien tehtävien eriyttäminen Tilintarkastajan ja tulojen ja menojen hyväksyjien tehtävien eriyttäminen on mahdollista uuden tietokonevälitteisen kirjanpitojärjestelmän hankkimisen jälkeen; sen käyttö aloitettaneen vuonna 1997. Siirrot On huomattava, että siirrot suoritetaan täysin säätiön varainhoitoasetuksen 6 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti. Ennakkomaksutiliä koskevat maksut Katso säätiön vastaus parlamentin huomautuksiin. Siirtojen laillinen perusta Katso säätiön vastaus parlamentin huomautuksiin. - 110 - MAALISKUUN 11 PÄIVÄNÄ 1996 ANNETUSSA NEUVOSTON SUOSITUKSESSA LIITTEENÄ OLEVIEN, EUROOPAN AMMATILLISEN KOULUTUKSEN KEHITTÄMISKESKUKSEN (CEDEFOP) VARAINHOITOVUODEN 1994 VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVIEN HUOMAUTUSTEN JATKOTOIMENPITEET - 111 - (NEUVOSTO) Keskus korostaa, että se on tiukemman tilinhoidon ansiosta pystynyt vähentämään niiden käytettävissään olevien määrärahojen osuutta, jotka peruuntuvat varainhoitovuoden lopussa tai jotka siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle; vuoden 1994 lopullisten määrärahojen käyttöaste vuoden aikana parani tästä syystä. Neuvosto muistuttaa komission sitoumuksista tässä asiassa, koska se ilmoitti keskustelujen aikana olevansa "valmis tukemaan keskusta tilintarkastustuomioistuimen huomautuksien noudattamisessa", ja kehottaa komissiota ja keskusta tekemään parhaansa varmistaakseen mahdollisimman nopeasti täydelliset puitteet ja sen, että keskus olisi täysin toimintakykyinen sille määrättyjen tehtävien suorittamiseksi, sekä keskuksen tehokkaan varainhoidon. Neuvoston mielestä keskukseen sovellettava varainhoitoa koskeva sääntely ei estä niitä eri osastojen välillä tehtyjä siirtoja, joista tilintarkastustuomioistuin huomautti. Keskuksen vastaus Komissaari Cresson osallistui vuoden 1996 maaliskuussa hallintoneuvoston kanssa seminaariin, jossa hän keskittyi toiminnan suuntaviivoihin, joita CEDEFOP-keskuksen on seurattava. Vuoden 1996 maaliskuusta alkaen jokaisessa hallintoneuvoston kokouksessa on tehty päätöksiä keskuksen kannattavuuden parantamiseksi, ja se on jo parantunut Salonikin henkilöstön vähäisyydestä huolimatta. Keskuksen toiminnan elvyttämistä, keskipitkän aikavälin ensisijaisten toimien laatimista ja palveluiden laadun parantamista koskevat päätökset johtanevat pian tuloksiin. - 112 - ISSN 1024-4492 KOM(97) 48 lopullinen ASÏAKTR. TAT FI 01 Luettelonumero : CB-CO-97-046-FI-C ISBN 92-78-15636-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg