title: COMUNICAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO E AL PARLAMENTO EUROPEO - ESAME E VALUTAZIONE DEL VERTICE MONDIALE PER LO SVILUPPO SOCIALE DA PARTE DELL'UNIONE EUROPEA

eurovoc_concepts:
employment policy
international cooperation
poverty
social development
summit meeting

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 14. 02. 1997 COM(96) 724 def COMUNICAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO E AL PARLAMENTO EUROPEO ESAME E VALUTAZIONE DEL VERTICE MONDIALE PER LO SVILUPPO SOCULE DA PARTE DELL'UNIONE EUROPEA Sintesi Nel marzo 1995, a Copenaghen, durante il vertice mondiale per lo sviluppo sociale, i capi di Stato e di governo hanno adottato una dichiarazione e un programma d'azione basati su tre tematiche principali: l'eliminazione della povertà, lo sviluppo dell'occupazione produttiva e la riduzione della disoccupazione, l'integrazione sociale. Le politiche attuate dall'Unione europea, a livello nazionale e comunitario, rispondono già in larga misura agli impegni sottoscritti a Copenaghen. L'obiettivo della presente comunicazione è dunque quello di definire, secondo le priorità sottoscritte dall'Unione europea durante la preparazione e lo svolgimento del vertice, un numero ristretto di tematiche che potranno formare oggetto di un approfondimento a livello dell'Unione. Non si intende tuttavia ridurre la necessità di intensificare l'impegno in vista di presentare posizioni comuni dell'UE sulle diverse questioni che saranno affrontate nell'ambito del seguito dato al vertice, nel quadro delle Nazioni Unite. Si propone inoltre di prevedere riunioni di esperti per controllare e valutare l'attuazione da parte dell'Unione europea degli impegni adottati a Copenaghen. ESAME E VALUTAZIONE DEL VERTICE MONDIALE PER LO SVILUPPO SOCIALE DA PARTE DELL'UNIONE EUROPEA Introduzione 1 CINQUE SETTORI D'AZIONE 1. 1. 1. 2. 1. 3. Inserire la dimensione sociale nel quadro istituzionale internazionale. Introdurre il rispetto dei diritti sociali fondamentali e promuovere lo sviluppo sociale ed umano nel quadro degli accordi bilaterali Integrare la lotta contro la povertà nell'ambito delle azioni di sviluppo ed estendere le iniziative contro l'esclusione sociale all'interno della Comunità. 1. 4. Continuare a considerare l'occupazione l'elemento prioritario delle politiche economiche e sociali. 1. 5. Garantire il rispetto e la tutela degli immigrati, la lotta contro il razzismo e la xenofobia. 2. 2. 1. 2. 2. ESTENDERE ED ANIMARE ORIENTAMENTI DEL VERTICE IL DIBATTITO, SECONDO GLI Promuovere la partecipazione della società civile. Prevedere riunioni di esperti per valutare l'attuazione del programma d'azione di Copenaghen. ESAME E VALUTAZIONE DEL VERTICE MONDIALE PER LO SVILUPPO SOCIALE DA PARTE DELL'UNIONE EUROPEA Introduzione Il vertice di Copenaghen, la prima conferenza mondiale sul tema dello sviluppo sociale, ha permesso alla comunità internazionale di formulare i principi per un approccio integrato di uno sviluppo basato sull'uomo. Questo approccio poggia su valori comuni e sottolinea lo stretto collegamento che esiste tra obiettivi quali il rispetto dei diritti dell'uomo, la parità tra uomini e donne, la riduzione della povertà e delle disuguaglianze, lo sviluppo dell'occupazione, il rispetto dei diritti fondamentali dei lavoratori, l'integrazione dei gruppi sfavoriti, per menzionare soltanto le questioni più importanti. Il vertice di Copenaghen si inserisce quindi tra le conferenze che negli ultimi tempi si sono concentrate sullo sviluppo umano (Rio, Vienna, Il Cairo, Pechino). Nella fase di preparazione, la Commissione aveva presentato una comunicazione (COM(94)669) che definiva le priorità dell'UE a Copenaghen, da un lato per quanto riguarda gli impegni multilaterali, per incoraggiare tutti i paesi a stabilire obiettivi concreti di sviluppo sociale, far progredire i diritti sociali nel quadro delle convenzioni dell'OIL e ridurre le disuguaglianze e dall'altro per quanto riguarda le priorità da seguire nelle relazioni bilaterali della Comunità con i paesi beneficiari di aiuti finanziari o di preferenze commerciali. L'oggetto della presente comunicazione è quello di valutare gli sviluppi concreti che l'Unione europea può applicare agli impegni sottoscritti a Copenaghen. Sebbene la Commissione ritenga opportuno attuare tutti gli impegni e le azioni previste nella dichiarazione e nel programma d'azione (il che già avviene per le politiche attuate a livello nazionale e comunitario), tra le tematiche presentate nei documenti adottati a Copenaghen e secondo gli orientamenti prioritari difesi dall'Unione europea durante la preparazione e lo svolgimento del vertice, cinque settori d'azione possono, in maniera più precisa, formare oggetto di proposte specifiche per quanto riguarda eventuali sviluppi nel quadro dell'Unione. Queste tematiche sono le seguenti: il contesto istituzionale internazionale, i diritti sociali fondamentali nel quadro degli accordi bilaterali, la lotta contro la povertà, la priorità che deve essere assegnata all'occupazione nell'ambito delle politiche economiche e sociali, il rispetto e la tutela degli immigrati, la lotta contro il razzismo e la xenofobia. L'individuazione di queste cinque tematiche non riduce l'esigenza di sviluppare azioni per presentare posizioni comuni dell'UE sui diversi temi che saranno affrontati nel quadro del seguito dato al vertice a livello delle Nazioni Unite. Parallelamente, la Comunità attribuisce particolare importanza al principio della partecipazione della società civile ed essa intende favorire questa partecipazione con iniziative concrete. integrato sottoscritto a Analogamente, per promuovere Copenaghen e garantire la continuità dell'impegno comunitario, la Commissione propone inoltre di prevedere riunioni di esperti per valutare l'attuazione degli impegni adottati al vertice. i principi dell'approccio 1. CINQUE SETTORI D'AZIONE l. l. LA DIMENSIONE SVILUPPARE ISTITUZIONALE INTERNAZIONALE SOCIALE NEL QUADRO Senza cessare di ribadire che la responsabilità principale dello sviluppo sociale spetta ai responsabili delle politiche nazionali, i dibattiti di Copenaghen hanno inoltre sottolineato l'importanza internazionale. Nel quadro dell'ampliamento a livello mondiale dell'economia, della moltiplicazione degli scambi e dei processi di globalizzazione, la perdita di autonomia da parte delle politiche nazionali impone infatti una maggiore cooperazione internazionale. crescente del contesto istituzionale il problema delle conseguenze della globalizzazione e La ristrutturazione del sistema delle istituzioni internazionali ha d'altronde attirato l'attenzione del G-7: ad Halifax e a Lione, i principali paesi industrializzati hanno affrontato la maggiore interdipendenza nell'ambito delle politiche nazionali ed in quello delle diverse politiche da cui dipende lo sviluppo sostenibile A Lione essi hanno inoltre auspicato la creazione di un nuovo accordo di partecipazione per lo sviluppo che affronti fra l'altro gli aspetti sociali dello sviluppo ed al quale partecipino sia i paesi in via di sviluppo che i donatori bilaterali e multilaterali. Le decisioni degli ultimi Consigli europei indicano che l'UE progredisce lungo la strada di un approccio integrato: la lotta contro la disoccupazione e la riduzione del disavanzo pubblico devono procedere in maniera parallela; una maggiore interazione tra il Consiglio Affari sociali e il Consiglio Ecofin dovrà soprattutto permettere di esaminare questi temi in maniera coerente. A livello internazionale, aumenta l'esigenza di garantire condizioni favorevoli alla crescita e alla stabilità, nonché alla creazione di posti di lavoro nel rispetto delle norme del lavoro negoziate a livello multilaterale. Negli ultimi anni, gli organismi internazionali hanno considerato con maggiore attenzione il problema dell'occupazione, in particolare nel quadro delle riunioni del G-7, comprese le conferenze di Detroit e di Lille, ed in quello del programma di lavoro delle organizzazioni internazionali (CE, OCSE). Tuttavia, fino ad oggi la cooperazione tra le istituzioni internazionali nel settore dell'occupazione ha dato solo risultati modesti. Tra i progressi in tal senso vanno citati i contatti preliminari tra l'FMI e l'OIL e la creazione di un gruppo di intervento sull'occupazione e le condizioni di vita sostenibili nel quadro del Comitato amministrativo di coordinamento (CAC) dell'ONU. Orientamenti proposti In considerazione del ruolo particolare che il programma d'azione attribuisce all'OIL per quanto riguarda la quantità e la qualità del lavoro, la Commissione ritiene essenziale garantire una cooperazione più stretta tra questa organizzazione e le istituzioni che operano in altri tre settori chiave, ossia l'FMI per le politiche macroeconomiche, la Banca mondiale per le questioni di sviluppo e soprattutto le politiche strutturali e settoriali e l'OMC per le politiche commerciali. Questo approccio dovrebbe completare gli orientamenti concordati ad Halifax e sottolineati a Lione, per dotare la comunità internazionale di tutti gli strumenti concreti allo scopo di garantire una migliore coerenza tra le politiche internazionali. Il capitolo V del programma d'azione adottato al vertice affronta le questioni del controllo e l'analisi di base sottolinea la necessità di integrare meglio la dimensione economica e quella sociale nella preparazione e nell'attuazione delle politiche. A livello pratico, si suggerisce in particolare di organizzare, eventualmente a margine delle sedute del comitato di sviluppo della Banca mondiale e dell'FMI, riunioni congiunte ad alto livello con il Segretario generale delle Nazioni Unite, l'FMI, la Banca, l'OIL, i fondi e i programmi delle Nazioni Unite e le altre agenzie pertinenti, per esaminare l'attuazione della dichiarazione e del programma d'azione. La Commissione ritiene che l'Unione europea dovrebbe sottoscrivere il principio di questo tipo di riunioni (cfr. par. 95 g) e raccomandare all'Assemblea generale di invitare il Segretario generale a convocarle a partire da quest'anno, periodicamente, nel quadro del comitato amministrativo di coordinamento. La Commissione dovrebbe inoltre appoggiare questo principio all'interno del dibattito del G-7 sulle istituzioni internazionali e più particolarmente per quanto riguarda l'obiettivo definito a Lione del potenziamento della coerenza. L'ECOSOC svolgerà un ruolo centrale per garantire un controllo coordinato delle grandi conferenze nei settori economico, sociale e nei settori collegati, per evitare di duplicare le attività e promuovere un approccio integrato È auspicabile un rilancio della commissione per lo sviluppo sociale, affinché assista l'ECOSOC con un programma di lavoro tematico pluriennale articolato sulle tre tematiche principali del vertice. 1. 2. INTRODURRE IL RISPETTO DEI DIRITTI SOCIALI FONDAMENTALI E PROMUOVERE LO SVILUPPO SOCIALE ED UMANO NEL QUADRO DEGLI ACCORDI BILATERALI Nell'ambito delle relazioni esteme, l'Unione europea ha sviluppato una politica nel settore dei diritti dell'uomo e delle libertà fondamentali che comprende un'ampia serie di azioni. In tale prospettiva, nel novembre scorso, la Commissione ha pubblicato una comunicazione sull'Unione europea e gli aspetti esterni della politica dei diritti dell'uomo: da Roma a Maastricht ed oltre. Per quanto riguarda più precisamente i rapporti con i paesi terzi, dal 1992 è previsto l'inserimento di una clausola che definisca i diritti dell'uomo come un elemento essenziale dell'accordo con i paesi in questione. Questa clausola si riferisce all'insieme dei diritti, non solamente di carattere civile e politico, ma comprende anche il diritto allo sviluppo ed i diritti economici, culturali e sociali. La Commissione ha spiegato il significato di questa clausola nella sua comunicazione del maggio 1995 sull'esigenza di tener conto del rispetto dei diritti democratici e dei diritti dell'uomo negli accordi tra la Comunità ed i paesi terzi. Per quanto concerne in maniera più specifica i diritti sociali, la Comunità vigila affinché si tenga debito conto di queste tematiche. In tale ambito il Consiglio sviluppo del novembre 1996 ha adottato una risoluzione sullo sviluppo umano e sociale e la politica di sviluppo dell'Unione europea. Inoltre, il Libro bianco che deve servire da guida ai paesi dell'Europa centrale ed orientale per prepararli all'integrazione nel mercato intemo si applica ugualmente agli aspetti sociali ed il nuovo partenariato euromediterraneo adottato dal Consiglio europeo di Cannes prevede un importante capitolo nel settore sociale ed umano. Nella sezione del programma d'azione che si applica al miglioramento della qualità del lavoro e dell'occupazione, tutti i governi rappresentati a Copenaghen si sono impegnati a promuovere il rispetto dei diritti fondamentali dei lavoratori e ad applicare le convenzioni dell'OIL (nel caso dei paesi che hanno firmato queste convenzioni) o a rispettare i principi sulle quali si basano (nel caso degli altri paesi). Per quanto riguarda i rapporti bilaterali e la concessione di aiuti e di preferenze commerciali, la Comunità dovrà considerare prioritari i paesi che adottano misure concrete per rispettare questo impegno. Iniziativa proposta a) Nell'ambito delle sue relazioni esteme l'Unione europea ha elaborato una politica in materia di diritti dell'uomo e di libertà fondamentali riguardante un'ampia gamma d'azioni. Nel novembre 1995, la comunicazione "L'Unione europea e gli aspetti estemi della politica in materia di diritti dell'uomo: da Roma a Maastricht e oltre". la Commissione ha adottato Per quanto riguarda più in particolare le relazioni con i paesi terzi dal 1992, deve essere introdotta una clausola che faccia dei diritti dell'uomo un elemento essenziale degli accordi. Questa clausola si riferisce a tutti i diritti, non soltanto a quelli civili e politici ma anche al diritto allo sviluppo e ai diritti economici, sociali e culturali. Nella sua comunicazione del maggio 1995 relativa alla presa in considerazione del rispetto dei principi democratici e dei diritti dell'uomo negli accordi tra la Comunità e i paesi terzi, la Commissione ha sviluppato il significato di detta clausola. Il dialogo tra l'Unione e i paesi in via di sviluppo riguarda quindi naturalmente tali questioni. b) L'Unione si adopera affinché lo sviluppo delle risorse umane, mediante l'istruzione e le qualifiche professionali nonché il miglioramento delle condizioni di vita delle popolazioni svantaggiate, faccia parte integrante dello sviluppo economico e sociale. In materia di diritti dell'uomo riconosce la necessità di salvaguardare i diritti fondamentali dei lavoratori tenendo conto dei principi contenuti negli strumenti pertinenti dell'Organizzazione intemazionale del lavoro, compresi quelli che riguardano il divieto dei lavori forzati e del lavoro minorile, la libertà di associazione, il diritto di organizzazione e di negoziato collettivo e il principio di non discriminazione i paesi terzi, saranno Nell'ambito della cooperazione della Comunità con eventualmente esaminate le questioni relative all'occupazione e al rispetto dei diritti sociali fondamentali e saranno eventualmente ricercate le possibilità di cooperazione nel settore sociale. e) Al fine di: promuovere l'analisi, lo sviluppo di politiche nazionali e l'individuazione di obiettivi concreti di progresso sociale in termini di occupazione, sanità, istruzione/formazione e lotta contro la povertà; promuovere lo sviluppo del dialogo tra i governi, i partner sociali e i gruppi della società civile sulle questioni riguardanti l'occupazione, la sanità e l'istruzione; realizzare le azioni e i programmi concreti per promuovere gli obiettivi di sviluppo sociale e rendere effettivo il rispetto delle convenzioni dell'OIL. Per attuare questo capitolo di cooperazione sociale, la Comunità dovrà avviare una collaborazione più stretta, o procedere ad una definizione di programmi di cooperazione comuni, con le istituzioni e gli organismi specializzati, come il programma delle Nazioni Unite per lo sviluppo, l'OIL e le parti sociali a livello europeo. Inoltre la Commissione ritiene che il modo migliore per potenziare la dimensione sociale nel quadro della cooperazione allo sviluppo da parte della Comunità, in particolare nei confronti dei paesi meno favoriti, sia quello di assegnare, di comune accordo, un quinto degli aiuti pubblici allo sviluppo della Comunità ed un quinto della spesa pubblica dei paesi in via di sviluppo ai programmi sociali di base, in base all'impegno previsto dal programma d'azione del vertice. 1. 3. INTEGRARE LA LOTTA CONTRO LA POVERTÀ NELL'AMBITO DELLE AZIONI DI SVILUPPO ED ESTENDERE LE INIZIATIVE SOCIALE ALL'INTERNO DELLA CONTRO L'ESCLUSIONE COMUNITÀ 1. 3. 1. Il programma d'azione adottato a Copenaghen invita ad attuare strategie nazionali che stabiliscono obiettivi espliciti per quanto riguarda la riduzione della povertà e l'eliminazione della povertà assoluta e che integrano questi obiettivi nell'insieme delle politiche economiche e sociali a livello locale, nazionale o regionale. Il programma invita inoltre ad estendere la cooperazione intemazionale, ad appoggiare le istituzioni internazionali e ad incoraggiare i settori pubblici e privati a contribuire alla realizzazione degli obiettivi nazionali di riduzione della povertà. Per quanto riguarda l'UE, nel quadro della cooperazione allo sviluppo, la lotta contro la povertà costituisce uno dei settori prioritari nel cui ambito gli Stati membri e la Comunità intendono potenziare il coordinamento delle politiche e delle azioni sul campo. Nel dicembre 1993 il Consiglio ha adottato orientamenti generali comuni che sottolineano in particolare la dimensione fondamentalmente politica della lotta contro la povertà che non potrà ottenere risultati senza una volontà politica durevole volta a ridurre le disuguaglianze per quanto riguarda la distribuzione dei risultati della crescita e l'accesso alle risorse produttive e ai servizi sociali. A tal fine, è necessario considerare prioritaria la riduzione delle disuguaglianze tra uomini e donne. L'approccio integrato adottato dal Consiglio si applica ad un periodo a lungo termine che riguarda tutti gli strumenti dello sviluppo e che privilegia il dialogo sulle politiche tra i finanziatori e le autorità dei paesi beneficiari e sulla partecipazione delle popolazioni. Per appoggiare in maniera più efficace le politiche interne volte a ridurre la povertà e le disuguaglianze e individuare meglio le priorità nell'ambito della gestione dei progetti e dei programmi di sviluppo, la Comunità potrà potenziare il suo sostegno allo sviluppo grazie a strumenti di analisi e d'informazione, integrandoli concretamente nei diversi settori della cooperazione. Iniziativa proposta Nel quadro del dialogo sulle politiche tra la Comunità e i paesi in via di sviluppo, si terrà conto in maniera sistematica di un'analisi della situazione della povertà, in base ad indicatori dei progressi compiuti e ad una valutazione dell'azione politica nazionale a favore della riduzione della povertà e della disuguaglianza, attraverso indicatori come ad esempio la parte della spesa pubblica destinata ai servizi sociali di base rispetto ad altre spese non produttive o una valutazione degli ostacoli all'accesso generale alle risorse e alle attività produttive, in particolare per le donne. Parallelamente, la Comunità migliorerà il proprio sistema di analisi e di esame dei suoi programmi per permettere una valutazione più precisa del loro impatto sul problema della povertà. La Comunità considererà inoltre la possibilità di aumentare le azioni di formazione allo sviluppo per sensibilizzare maggiormente l'opinione pubblica europea rispetto ai problemi della povertà nel mondo. 1. 3. 2. È opportuno inoltre verificare che i progressi economici realizzati nella Comunità costituiscano un vantaggio per tutti. Come è stato sottolineato dalle analisi compiute nel quadro del vertice, i fenomeni di esclusione sociale si verificano all'interno delle economie industrializzate che devono affrontare cambiamenti strutturali. Secondo quanto indicato nel suo programma d'azione sociale a medio termine, la Commissione continuerà a tenere costantemente sotto controllo questo problema. Nel 1996 è stato avviato un dibattito a livello europeo sull'esclusione sociale ed è stata preparata una relazione su tutte le azioni comunitarie nel settore. Dal 1989, nel quadro del Fondo sociale europeo, la lotta contro l'esclusione è diventata una priorità. Uno degli orientamenti principali di intervento ha l'obiettivo di combattere la disoccupazione di lunga data e di agevolare l'inserimento dei giovani e, in maniera più generale, delle persone che appartengono a gruppi sensibili (tossicomani, immigrati, ex detenuti, ecc. ). Per quanto riguarda l'uguaglianza tra gli uomini e le donne, questo principio è inserito in tutte le politiche e le azioni comunitarie. Attualmente, 5,6 Mrd di ECU sono destinati alla lotta contro l'esclusione. L'iniziativa comunitaria "Employment" (Iniziativa comunitaria di occupazione e sviluppo delle risorse umane) permetterà di adottare un approccio più flessibile e di tener conto di tutti gli aspetti dell'esclusione, affrontandola nella sua globalità. 730 Mio di ECU sono destinati alla lotta contro l'esclusione nel capitolo "Horizon" dell'iniziativa citata. 1. 4. CONTINUARE A CONSIDERARE L'OCCUPAZIONE L'ELEMENTO PRIORITARIO DELLE POLITICHE ECONOMICHE E SOCIALI La dichiarazione ed il programma d'azione di Copenaghen considerano centrali, nel quadro delle politiche e delle strategie economiche e sociali per lo sviluppo sostenibile, la creazione di posti di lavoro, la riduzione della disoccupazione e la promozione di impieghi sufficientemente retribuiti. I governi si sono impegnati ad attuare politiche del lavoro concrete ed a privilegiare politiche nazionali ed internazionali favorevoli all'occupazione. Il programma d'azione sottolinea il ruolo essenziale dell'occupazione come fattore di riduzione della povertà e vettore di integrazione sociale. Si sottolinea in particolare la cooperazione necessaria a tutti i livelli tra lo Stato, le parti sociali e la società civile e l'esigenza di investire nelle risorse umane. L'impegno nel settore dell'istruzione e della formazione è essenziale per la crescita economica e quindi per l'occupazione e per migliorare la capacità di adattamento degli uomini e delle donne rispetto ai mutamenti globali. Le politiche dell'occupazione devono inoltre garantire la parità tra uomini e donne ed in generale il rispetto del principio di non discriminazione razziale, etnica, religiosa o di altro tipo. Una delle priorità dell'Unione europea è la lotta per l'occupazione. La strategia adottata, coerentemente con le politiche macroeconomiche di stabilità monetaria e di riduzione dei disavanzi pubblici eccessivi, individua cinque settori chiave di importanza fondamentale per la creazione di nuovi posti di lavoro: il miglioramento delle prospettive dell'occupazione attraverso gli investimenti, nel quadro della formazione professionale; l'aumento dell'intensità dell'occupazione nell'ambito della crescita, la riduzione del costo indiretto del lavoro a favore della creazione di posti di lavoro; il miglioramento dell'efficacia delle politiche del mercato del lavoro; le misure a favore di gruppi particolarmente colpiti dalla disoccupazione. 11 Consiglio europeo di Essen ha chiesto agli Stati membri di tradurre queste raccomandazioni in un programma pluriennale nel quadro delle politiche nazionali, tenendo conto delle particolarità delle rispettive situazioni economiche e sociali. Nel dicembre 1995, il Consiglio europeo di Madrid ha ribadito che la creazione di posti di lavoro costituisce l'obiettivo principale dal punto di vista sociale, economico e politico dell'Unione europea e degli Stati membri. Per la prima volta, una relazione congiunta presentata dal Consiglio (ECOFIN e Lavoro e Affari sociali) e dalla Commissione ha presentato una convergenza di opinioni nell'analisi della strada da seguire affinché la ripresa economica proceda di pari passo con un miglioramento più deciso della situazione dell'occupazione. Nel giugno 1996 il presidente Santer ha proposto un patto di fiducia per l'occupazione al fine di mobilitare tutti i protagonisti, di valorizzare l'effetto moltiplicatore europeo e di inserire la lotta contro la disoccupazione in una prospettiva a medio e lungo termine. Questa politica che propone un quadro d'insieme è stata accolta con favore dal Consiglio europeo di Firenze, il quale ha sottolineato la necessità di dare un nuovo impulso alla strategia per la creazione di posti di lavoro La relazione congiunta e la proposta sul patto di fiducia sono state seguite da una dichiarazione sull'occupazione, al Consiglio europeo di Dublino, nella quale è esposto un IO insieme concreto di misure auspicabili al fine di ( 1 ) migliorare l'efficienza del mercato del lavoro e l'investimento nelle risorse umane, (2) fornire un sostegno alle fasce più vulnerabili della società, (3) rendere l'impatto dei sistemi fiscale e dell'assistenza meno gravoso sull'occupazione, (4) modernizzare i mercati di beni e servizi, (5) potenziare la competitività e (6) promuovere lo sviluppo a livello locale. Orientamento proposto L'azione decisa avviata dall'Unione europea in stretta collaborazione con le parti sociali, nel quadro di un'analisi delle pratiche ottimali, potrebbe avere utili ripercussioni ed integrare altre iniziative in un quadro internazionale più ampio. In considerazione del ruolo particolare assegnato all'OIL nell'ambito del programma d'azione per quanto riguarda l'occupazione, la Commissione intende organizzare riunioni periodiche con questa istituzione ed è opportuno inoltre approfondire il dibattito sull'occupazione nel quadro dell'OCSE e del G-7. 1. 5. GARANTIRE IL RISPETTO E LA TUTELA DEGLI IMMIGRATI, LA LOTTA CONTRO IL RAZZISMO E LA XENOFOBIA Con la dichiarazione di Copenaghen i governi si sono impegnati a garantire la protezione dei lavoratori migranti, secondo quanto definito dalle leggi e dagli accordi nazionali ed internazionali, a combattere gli atti di razzismo e di xenofobia e a promuovere la tolleranza all'interno della società. Il rispetto dei diritti dell'uomo e delle libertà fondamentali di ciascuno, della diversità culturale e religiosa, la giustizia sociale e la parità di opportunità sono elementi fondamentali per costruire una società più umana, più tollerante e giusta. Iniziative previste Nel programma d'azione sociale a medio termine, la Commissione ha previsto di presentare tra breve una raccomandazione per invitare gli Stati membri a ratificare la convenzione delle Nazioni Unite del 1990 relativa al miglioramento della situazione dei lavoratori migranti e delle loro famiglie. Secondo il programma d'azione sociale, la Commissione inoltre presenterà una raccomandazione con la quale essa invita gli Stati membri ad agevolare l'assunzione dei residenti originari di paesi terzi, che risiedano in maniera permanente e legale in un altro Stato membro nei casi in cui i posti di lavoro non possano essere coperti da cittadini dell'Unione europea o da cittadini di paesi terzi che risiedano legalmente nello Stato membro interessato È opportuno infatti precisare che attualmente i cittadini dei paesi terzi che risiedono legalmente ed in maniera permanente in uno Stato membro non hanno il diritto di trasferirsi in un altro Stato membro per esercitarvi un'attività economica. In dicembre 1995, la Commissione ha adottato una comunicazione sul razzismo, la xenofobia e l'antisemitismo per coordinare da un lato le attività della Commissione 11 in questi settori e dall'altro proporre orientamenti d'azione per il futuro. Questa comunicazione è accompagnata da una proposta destinata al Consiglio per fare del 1997 T'Anno europeo della lotta contro il razzismo". 2. ESTENDERE ED ANIMARE ORIENTAMENTI DEL VERTICE IL DIBATTITO, SECONDO GLI 2. 1. PROMUOVERE LA PARTECIPAZIONE DELLA SOCIETÀ CIVTLE La dichiarazione ed il programma d'azione hanno ribadito il concetto di una società per tutti, nel cui ambito ciascun individuo svolge un molo attivo, con diritti e responsabilità. I governi sono invitati ad incoraggiare la partecipazione di tutti alla vita della società. Iniziative previste La Commissione ha deciso di convocare ogni 18 mesi, un Foro europeo per esaminare la politica sociale. L'obiettivo del Foro è quello di riunire il numero più ampio possibile di organismi interessati. Senza dimenticare il molo delle parti sociali, la Commissione ritiene che le ONG e le altre organizzazioni rappresentative dovrebbero essere consultate su un'ampia serie di questioni sociali. Il primo Foro si é tenuto nel mese di marzo 1996. 2. 2. PREVEDERE DI L'ATTUAZIONE DEL PROGRAMMA D'AZIONE DI COPENAGHEN RIUNIONI ESPERTI PER VALUTARE Nel 1997 e nel 1999 sono previste riunioni di esperti per controllare l'evoluzione delle questioni principali affrontate a Copenaghen e preparare un bilancio relativo agli aspetti interni ed estemi delle politiche dell'UE in vista della seduta dell'assemblea generale prevista per valutare l'attuazione del programma d'azione di Copenaghen nel 2000. 12 ISSN 0254-1505 COM(96) 724 def. DOCUMENTI IT 11 05 N. di catalogo : CB-CO-96-736-1T-C ISBN 92-78-14162-3 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo •^


title: PREGUNTA ESCRITA n. 285/97 del Jaak VANDEMEULEBROUCKE al Consejo. Limitación de la producción de carne de bovino- Reglamento (CE) nº 2222/96 de 18 de noviembre de 1996

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU production
agricultural guidance
animal disease
beef
common organisation of markets
import
intervention buying
production aid
quantitative restriction

formats: html print


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 271/97 της Επιτροπής της 14ης Φεβρουαρίου 1997 για τον καθορισμό των λεπτομερειών εφαρμογής του καθεστώτος εισαγωγής που προβλέπεται από τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 70/97 του Συμβουλίου όσον αφορά ορισμένα προϊόντα του τομέα του βοείου κρέατος

eurovoc_concepts:
Yugoslavia
beef
certificate of origin
import
originating product
tariff quota

formats: html pdfa1b print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 528/97 von Hiltrud BREYER an die Kommission. Atomtransportunfall in Apach (Lothringen)

eurovoc_concepts:
Lorraine
container
cross-border transport
radiation protection
radioactive waste
radioactivity
rail transport
transport accident
transport of dangerous goods
transport safety


title: Decisione della Commissione del 14 febbraio 1997 recante talune misure protettive contro la peste suina classica nei Paesi Bassi (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
Netherlands
animal plague
health certificate
health control
swine
veterinary legislation


title: PERGUNTA ESCRITA n. 553/97 do Deputado Alexandros ALAVANOS à Comissão. Alteração do 2º Quadro Comunitário de Apoio para a Grécia

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
aid system
cultural policy
environmental policy
health policy
industrial policy
operational programme
teaching


title: REGLAMENTO (CE) N° 274/97 DE LA COMISIÓN de 14 de febrero de 1997 por el que se fija el precio de compra máximo y las cantidades de carne de vacuno compradas por los organismos de intervención para la centésima septuagésima sexta licitación parcial efectuada en el marco de las medidas generales de intervención en virtud del Reglamento (CEE) n° 1627/89

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention buying
maximum price
purchase price
quantitative restriction


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 269/97 av den 14 februari 1997 om utfärdande av exportlicenser för frukt och grönsaker under system B

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
fruit vegetable
quantitative restriction


title: Erlöspreise landwirtschaftlicher Erzeugnisse 1987-1995.,Unit values of agricultural products 1987-1995.,Valeurs unitaires des produits agricoles 1987-1995.

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural product
agricultural statistics
representative rate


title: QUESTION ECRITE no 285/97 de Jaak VANDEMEULEBROUCKE au Conseil. Réduction de la production de viande - Règlement (CE)n°2222/96 du 18 novembre 1996


title: REGLAMENTO (CE) N° 269/97 DE LA COMISIÓN de 14 de febrero de 1997 sobre la expedición de certificados de exportación del sistema B en el sector de las frutas y hortalizas


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 272/97 της Επιτροπής της 14ης Φεβρουαρίου 1997 για τον καθορισμό των τελικών ποσών αναφοράς για τους παραγωγούς σογιόσπορων, κραμβόσπορων και ηλιανθόσπορων για την περίοδο εμπορίας 1996/97

eurovoc_concepts:
aid to agriculture
oil seed rape
production aid
soya bean
sunflower
terms for aid


title: Notification of new chemicals substances in accordance with Directive 67/548/EEC on the classification, packaging and labelling of dangerous substances : No longer polymers list.

eurovoc_concepts:
dangerous substance
labelling
packaging


title: QUESTION ECRITE no 517/97 de Peter TRUSCOTT à la Commission. Qualifications des chauffeurs de poids lourds au niveau international

eurovoc_concepts:
carriage of goods
carriage of passengers
drivers
free movement of workers
international road transport
professional qualifications
report
road safety
vocational training


title: REGOLAMENTO (CE) N. 269/97 DELLA COMMISSIONE del 14 febbraio 1997 relativo al rilascio di titoli di esportazione del sistema B nel settore degli ortofrutticoli


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 518/97 von Ulf HOLM an die Kommission. Unterstützung für den Ausstieg aus der Kernkraft

eurovoc_concepts:
EU policy
EU programme
aid system
decommissioning of power stations
environmental protection
nuclear reactor
renewable energy
solar energy
substitute fuel
wind energy


title: 97/160/CE: Decisione della Commissione del 14 febbraio 1997 che modifica la decisione 79/542/CEE del Consiglio e le decisioni 92/260/CEE, 93/195/CEE e 93/197/CEE della Commissione per quanto concerne le condizioni di polizia sanitaria cui sono subordinate l'ammissione temporanea, la reintroduzione e le importazioni nella Comunità di cavalli registrati in provenienza dal Libano (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
Lebanon
animal disease
equidae
health certificate
health control
import (EU)


title: Voorstel voor een BESLUIT VAN DE RAAD betreffende de sluiting van de Overeenkomst in de vorm van een briefwisseling inzake de voorlopige toepassing van het Protocol tot vaststelling, voor de periode van 1 december 1996 tot en met 30 nevember 1999, van de visserijrechten en de financiële bijdrage waarin is voorzien in de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Regering van Mauritius inzake de visserij in de wateren van Mauritius

eurovoc_concepts:
Mauritius
agreement (EU)
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing regulations
protocol to an agreement

text: •''«PNMPW ir^ir * ir * ir ir. * COMMISSIEVAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 14. 02. 1997 COM(97)43 def. 97/0035 (CNS) Voorstel voor een BESLUIT VAN DE RAAD betreffende de sluiting van de Overeenkomst in de vorm van een briefwisseling inzake de voorlopige toepassing van het Protocol tot vaststelling, voor de periode van 1 december 1996 tot en met 30 november 1999, van de visserijrechten en de financiële bijdrage waarin is voorzien in de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Regering van Mauritius inzake de visserij in de wateren van Mauritius Voorstel voor een VERORDENING (EG) VAN DE RAAD betreffende de sluiting van het Protocol tot vaststelling, voor de periode van 1 december 1996 tot en met 30 november 1999, van de visserijrechten en de financiële bijdrage waarin is voorzien in de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Regering van Mauritius inzake de visserij in de wateren van Mauritius (door de Commissie ingediend) TOELICHTING Het aan de visserijovereenkomst tussen de EG en Mauritius gehechte protocol is op 30. 11. 1996 afgelopen. Beide partijen hebben op 26. 11. 1996 een nieuwe protocol geparafeerd waarin de technische en financiële voorwaarden worden vastgesteld voor de uitoefening van de visserij door vaartuigen van de Gemeenschap in de wateren van Mauritius in de periode van 1. 12. 1996 tot en met 30. 11. 1999. Op basis hiervan stelt de Commissie de Raad voor zijn goedkeuring te hechten aan: een besluit betreffende het ontwerp voor eeji overeenkomst in de vorm van een briefwisseling inzake de voorlopige toepassing van het nieuwe protocol in afwachting van de definitieve inwerkingtreding; een verordening betreffende het protocol tot vaststelling van de voor de periode van 1. 12. 1996 tot en met 30. 11. 1999 geldende vangstmogelijkheden en de daarop betrekking hebbende technische en financiële voorwaarden die de EG en Mauritius zijn overeengekomen. Voorstel voor een BESLUIT VAN DE RAAD betreffende de sluiting van de Overeenkomst in de vorm van een briefwisseling inzake de voorlopige toepassing van — het Protocol tot vaststelling, voor de periode van 1 december 1996 tot en met 30 november 1999, van de visserijrechten en de financiële bijdrage waarin is voorzien in de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Regering van Mauritius inzake de visserij in de wateren van Mauritius DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, gelet op de Overeenkomst tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Regering ^van Mauritius inzake de visserij in de wateren van Mauritius(,), gezien het voorstel van de Commissie, overwegende dat de Gemeenschap en Mauritius onderhandelingen hebben gevoerd om de wijzigingen of aanvullingen vast te stellen die aan het einde van de geldigheidsduur van Protocol in de Overeenkomst inzake de visserij in de wateren van Mauritius dienen te worden aangebracht ; overwegende dat ten vervolge op deze onderhandelingen op 26 november 1996 een nieuw Protocol is geparafeerd ; overwegende dat de vissers uit de Gemeenschap op grond van dit Protocol voor de periode van 1 december 1996 tot en met 30 november 1999 visserijrechten toegewezen krijgen in de wateren onder soevereiniteit of jurisdictie van Mauritius ; overwegende dat, teneinde een onderbreking in de uitoefening van de visserij door vaartuigen uit de Gemeenschap te vermijden, het betrokken Protocol zo spoedig mogelijk dient te worden (1) PB nr. L 159 van 10. 06. 1989, blz. 2. 3 goedgekeurd ; dat de twee partijen daarom een Overeenkomst in de vorm van een briefwisseling hebben geparafeerd, die voorziet in de voorlopige toepassing van het geparafeerde Protocol met ingang van de dag volgende op die waarop de geldende Protocollen verstrijken ; dat de Overeenkomst in de vorm van een briefwisseling dient te worden gesloten onder voorbehoud van een definitief besluit op grond van artikel 43 van het Verdrag, BESLUIT : Artikel 1 De Overeenkomst in de vorm van een briefwisseling inzake de voorlopige toepassing van het Protocol tot vaststelling, voor de periode van 1 december 1996 tot en met 30 november 1999, van de vangstmogelijkheden en de financiële bijdrage waarin is voorzien in de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Regering van Mauritius inzake de visserij in de wateren van Mauritius, wordt namens de Gemeenschap goedgekeurd. De tekst van de Overeenkomst is aan dit besluit gehecht. Artikel 2 De Voorzitter van de Raad is gemachtigd de personen aan te wijzen die bevoegd zijn de Overeenkomst in de vorm van een briefwisseling te ondertekenen ten einde daardoor de Gemeenschap te binden. Gedaan te Brussel, Voor de Raad De Voorzitter OVEREENKOMST IN DE VORM VAN EEN BRIEFWISSELING INZAKE DE VOORLOPIGE TOEPASSING VAN HET PROTOCOL TOT VASTSTELLING, VOOR DE PERIODE VAN 1 DECEMBER 1996 TOT EN MET 30 NOVEMBER 1999, VAN DE VISSERIJRECHTEN EN DE FINANCIËLE BIJDRAGE WAARIN IS VOORZIEN IN DE OVEREENKOMST TUSSEN DE EUROPESE GEMEENSCHAP EN DE REGERING VAN MAURITIUS INZAKE DE VISSERIJ IN DE WATEREN VAN MAURITIUS A. BRIEF VAN DE REGERING VAN MAURITIUS Mijnheer, Onder verwijzing naar het op 26 november 1996 geparafeerde Protocol tot vaststelling van de visserijrechten en de financiële bijdrage voor de periode van 1 december 1996 tot en met 30 november 1999, heb ik de eer U mede te delen dat de Regering van Mauritius bereid is dit Protocol met ingang van 1 december 1996 voorlopig toe te passen in afwachting van de inwerkingtreding ervan overeenkomstig artikel 6 van dit Protocol, op voorwaarde dat de Europese Gemeenschap bereid is hetzelfde te doen. In dat geval dient een eerste tranche ten belope van één derde van de in artikel 2 van het Protocol vastgestelde financiële compensatie te worden betaald vóór 31 mei 1997. Ik moge U verzoeken mij te willen bevestigen dat de Europese Gemeenschap met de bedoelde voorlopige toepassing instemt. Gelieve, Mijnheer, de verzekering van mijn bijzondere hoogachting te aanvaarden. Voor de Regering van Mauritius B. BRIEF VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAP Mijnheer, De heb de eer U de ontvangst te bevestigen van Uw brief van heden, die als volgt luidt : "Onder verwijzing naar het op 26 november 1996 geparafeerde Protocol tot vaststelling van de visserijrechten en de financiële bijdrage voor de periode van 1 december 1996 tot en met 30 november 1999, heb ik de eer U mede te delen dat de Regering van Mauritius bereid is dit Protocol met ingang van 1 december 1996 voorlopig toe te passen in afwachting van de inwerkingtreding ervan overeenkomstig artikel 6 van dit Protocol, op voorwaarde dat de Europese Gemeenschap bereid is hetzelfde te doen. In dat geval dient een eerste tranche ten belope van één derde van de in artikel 2 van het Protocol vastgestelde financiële compensatie te worden betaald vóór 31 mei 1997. Ik moge U verzoeken mij te willen bevestigen dat de Europese Gemeenschap met de bedoelde voorlopige toepassing instemt. ". De heb de eer U te bevestigen dat de Europese Gemeenschap instemt met de bedoelde voorlopige toepassing. Gelieve, Mijnheer, de verzekering van mijn bijzondere hoogachting te aanvaarden. Namens de Raad van de Europese Unie 5" Voorstel voor een VERORDENING f EG) VAN DE RAAD betreffende de sluiting van het Protocol tot vaststelling, voor de periode van 1 december 1996 tot en met 30 november 1999, van de visserijrechten en de financiële bijdrage waarin is voorzien in de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Regering van Mauritius inzake de visserij in de wateren van Mauritius 97/0035 (CNS) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 43 juncto artikel 228, leden 2 en 3, eerste alinea, gezien het voorstel van de Commissie , gezien het advies van het Europees Parlement2 overwegende dat overeenkomstig de Overeenkomst tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Regering van Mauritius inzake de visserij in de wateren van Mauritius3 de partijen onder handelingen hebben gevoerd over de vaststelling van de wijzigingen of aanvullingen die aan het einde van de geldigheidsduur van Protocol in deze Overeenkomst dienen te worden aangebracht ; overwegende dat ten vervolge op deze onderhandelingen op 26 november 1996 een nieuw Protocol tot vaststelling, voor de periode van 1 december 1996 tot en met 30 november 1999, van de visserijrechten en de financiële bijdrage waarin is voorzien in genoemde Overeenkomst, is geparafeerd ; overwegende dat het in het belang van de Gemeenschap is dit Protocol goed te keuren, PB nr. C Advies uitgebracht op PB nr. L 159 (nog niet verschenen in het Publikatieblad). van 10. 06. 1989, blz. 2. HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD : Artikel 1 Het Protocol tot vaststelling, voor de periode van 1 december 1996 tot en met 30 november 1999, van de visserijrechten en de financiële bijdrage waarin is voorzien in de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Regering van Mauritius inzake de visserij in de wateren van Mauritius, wordt namens de Gemeenschap goedgekeurd. — De tekst van het Protocol is aan deze verordening gehecht. Artikel 2 De Voorzitter van de Raad is gemachtigd de personen aan te wijzen die bevoegd zijn dit Protocol te ondertekenen ten einde daardoor de Gemeenschap te binden(1). Artikel 3 Deze verordening treedt in werking op de derde dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke Lid staat. Gedaan te Brussel, Voor de Raad De Voorzitter (l) De datum van inwerkingtreding van het Protocol zal door het Secretariaat-Generaal van de Raad in het Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen worden bekendgemaakt. V PROTOCOL TOT VASTSTELLING, VOOR DE PERIODE VAN 1 DECEMBER 1996 TOT EN MET 30 NOVEMBER 1999, VAN DE VISSERIJRECHTEN EN DE FINANCIËLE BIJDRAGE WAARIN IS VOORZIEN IN DE OVEREENKOMST TUSSEN DE EUROPESE GEMEENSCHAP EN DE REGERING VAN MAURITIUS INZAKE DE VISSERIJ IN DE WATEREN VAN MAURITIUS ARTIKEL 1 1. Op grond van artikel 2 van de Overeenkomst worden voor een periode van drie jaar, ingaande op 1 december 1996, de volgende visserijrechten toegekend : vaartuigen voor de zegenvisserij op tonijn : vergunningen voor 43 vaartuigen ; vaartuigen die vissen met lijnen (behalve trawlers en oppervlaktebeugvissers die op tonijn vissen)_: vergunningen voor 100 brt/maand op jaarbasis. 2. Daarnaast kunnen ook visserijrechten worden toegekend voor trawlers en oppervlakte beugvissers die op tonijn vissen. 3. Deze visserijrechten kunnen, op verzoek van de Gemeenschap, worden verhoogd door de in artikel 8 van de Overeenkomst bedoelde Gemengde Commissie. ARTIKEL 2 1. De in de Overeenkomst bedoelde financiële compensatie wordt voor bovengenoemde periode vastgesteld op 1. 218. 750 ecu, te betalen in driejaarlijkse termijnen. 2. Voor de tonijnvisserij heeft de compensatie betrekking op een hoeveelheid van 7. 500 ton in de wateren van Mauritius te vangen tonijn per jaar. Als vaartuigen uit de Gemeenschap in de wateren van Mauritius een grotere hoeveelheid tonijn vangen, wordt bovengenoemde compensatie verhoogd met 50 ecu per ton extra. 3. De besteding van deze compensatie valt uitsluitend onder de bevoegdheid van Mauritius. 4. De financiële compensatie wordt overgemaakt op een rekening die is geopend bij een door Mauritius aangewezen financiële instelling of andere instantie. & ARTIKEL 3 1. De Gemeenschap betaalt ook een bijdrage van 418. 000 ecu voor de financiering van wetenschappelijke en technische programma's (waaronder ook installaties, infrastructuur, enz. ) die ten doel hebben de kennis over de visbestanden en de visserij in het algemeen te vergroten. 2. De bevoegde autoriteiten van Mauritius zenden de Commissie een kort verslag over de besteding van dit bedrag. 3. De bijdrage van de Gemeenschap voor de wetenschappelijke en technische programma's wordt overgemaakt op een door de autoriteiten van Mauritius op te geven rekening. ARTIKEL 4 Beide partijen zijn het erover eens dat de verbetering van de vakbekwaamheid en kennis van de bij de zeevisserij betrokken personen essentieel is voor een vruchtbare samenwerking. Te dien einde zal de Gemeenschap het nodige doen om onderdanen van Mauritius te helpen bij het vinden van plaatsen in onderwijsinstellingen zij samenwerkingsovereenkomsten heeft gesloten, en zal zij 110. 000 ecu beschikbaar stellen voor beurzen van ten hoogste vijf jaar voor studie of praktijkopleiding in de verschillende takken van wetenschap, techniek en economie die betrekking hebben op de visserij. Van dit bedrag mag, op verzoek van de autoriteiten van Mauritius, 30. 000 ecu worden gebruikt ter dekking van de kosten voor het bijwonen van internationale bijeenkomsten over de visserij. in de Staten waarmee in de Lid-Staten of of bedrijven Indien de Gemeenschap de in de artikelen 2 en 3 genoemde bedragen niet betaalt, kan de Visserijovereenkomst worden geschorst. ARTIKEL 5 ARTIKEL 6 De bijlage bij de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Regering van Mauritius inzake de visserij in de wateren van Mauritius wordt hierbij ingetrokken en vervangen door de bijlage bij dit Protocol. ARTIKEL 7 Dit Protocol, met inbegrip van de bijlage, treedt in werking op de datum van de onder tekening. Het is van toepassing met ingang van 1 december 1996. * VOORWAARDEN VOOR DE UITOEFENING VAN DE VISSERIJ IN DE WATEREN VAN MAURITRJS DOOR VAARTUIGEN VAN DE GEMEENSCHAP 1. Formaliteiten voor de aanvraag en de afgifte van vergunningen BIJLAGE De vergunningen tot uitoefening van de visserij in de wateren van Mauritius door vaartuigen van de Gemeenschap worden volgens onderstaande regels aangevraagd en afgegeven : a) b) c) d) De Commissie van de Europese Gemeenschappen dient via haar vertegenwoordiger op Mauritius ten minste 20 dagen vóór Jiet begin van de aangevraagde geldigheids duur bij de autoriteiten van Mauritius een door de reder opgestelde aanvraag in voor elk vaartuig waarmee hij op grond van deze Overeenkomst wil gaan vissen. De aanvragen worden ingediend op daartoe door Mauritius verstrekte formulieren, waarvan een model hierbij is gevoegd. Elke vergunning wordt aan de reder verleend voor één bepaald vaartuig. Op verzoek van de Commissie van de Europese Gemeenschappen kan, en in geval van overmacht moet, de vergunning voor dat vaartuig worden vervangen door een vergunning voor een ander vaartuig van de Gemeenschap. De vergunningen worden door de autoriteiten van Mauritius afgegeven aan de vertegenwoordiger van de Commissie van de Europese Gemeenschappen op Mauritius. De vergunning moet steeds aan boord zijn. Na ontvangst van de kennisgeving van de betaling van het voorschot dat door de Commissie van de Europese Gemeenschappen aan de autoriteiten van Mauritius wordt toegezonden, wordt het vaartuig evenwel op een lijst geplaatst die aan de visserijcontrole-instanties van Mauritius wordt mee gedeeld. In afwachting van de ontvangst van de visvergunning kan een faxkopie van deze vergunning worden verkregen, die aan boord wordt gehouden en op grond waarvan het vaartuig de visserij mag uitoefenen in afwachting dat de vergunning wordt afgegeven. e) De autoriteiten van Mauritius delen vóór de inwerkingtreding van de Overeenkomst mede welke regeling voor de betaling van de visrechten geldt, en met name welke bankrekening en munteenheid in dit verband dienen te worden gebruikt. 2. Geldigheidsduur van de vergunningen en wijze van betaling voor vaartuigen voor de tonijn visserij a) b) De geldigheidsduur van de vergunningen bedraagt één jaar. De vergunningen kunnen worden verlengd. Voor vaartuigen voor de zegenvisserij op tonijn bedragen de visrechten 20 ecu per ton in de wateren van Mauritius gevangen tonijn. Vergunningen voor vaartuigen voor de visserij op tonijn worden afgegeven nadat een forfaitair bedrag van 1. 000 ecu per jaar als voorschot aan Mauritius is betaald voor elk vaartuig voor de zegenvisserij op AJO c) d) tonijn ; dit bedrag komt overeen met de jaarlijkse visrechten voor 50 ton in de wateren van Mauritius gevangen tonijn. Voor kleine tonijntrawlers en vaartuigen voor de oppervlakte-beugvisserij op tonijn als bedoeld in artikel 1 van het Protocol, worden de visrechten vastgesteld op 20 ecu per ton in Mauritiaanse wateren gevangen tonijn. De vergunningen worden afgegeven nadat voor elk vaartuig een forfaitair bedrag van 500 ecu per jaar als voorschot aan Mauritius is betaald ; dit bedrag komt overeen met de jaarlijkse visrechten voor 25 ton in de wateren van Mauritius gevangen tonijn. Aan het einde van elk kalenderjaar stelt de Commissie van de Europese Gemeen schappen de voorlopig verschuldigde rechten voor dat jaar vast op grond van de vangstaangiften die de reders opstellerr en terzelfdertijd aan de autoriteiten van Mauritius en de Commissie van de Europese Gemeenschappen doen toekomen. Het betrokken bedrag wordt uiterlijk op 31 maart van het daaropvolgende jaar door de reders overgemaakt aan de Schatkist van Mauritius. De voor een bepaald jaar definitief verschuldigde visrechten worden door de Commissie van de Europese Gemeenschappen vastgesteld, rekening houdende met de beschikbare wetenschappe lijke adviezen, en met alle statistische gegevens die door ORSTOM, het Spaans Instituut voor Oceanografie en internationale visserijorganisaties in de Indische Oceaan, kunnen worden verzameld. De reders worden door de Commissie van de Europese Gemeenschappen in kennis gesteld van de definitief verschuldigde rechten en moeten binnen 30 dagen aan hun financiële verplichtingen voldoen. Wanneer het totaal van de voor de werkelijke visserijactiviteiten verschuldigde bedragen kleiner is dan het betaalde voorschot, kan het verschil niet door de reder worden terug gevorderd. 3. Geldigheidsduur van de vergunningen en wijze van betaling voor andere vissersvaartuigen Voor vaartuigen die vissen met lijnen (behalve trawlers en oppervlakte-beugvissers die op tonijn vissen) gelden de vergunningen voor drie, zes of negen maanden. Het visrecht wordt pro rata temporis bepaald op basis van een recht van 60 ecu perbrt en per jaar. 4. Waarnemers Op verzoek van de autoriteiten van Mauritius wordt op alle vissersvaartuigen van meer dan 50 brt een door deze autoriteiten aangewezen waarnemer aan boord genomen om de in de wateren van Mauritius gedane vangsten te controleren. Aan de waarnemers dient alle medewerking te worden verleend die nodig is voor de uitvoering van deze taak, en moet met name toegang worden verleend tot plaatsen en documenten. Een waarnemer mag niet langer aan boord blijven dan nodig is voor de uitvoering van zijn taak. Zolang de waarnemer aan boord logies en passende maaltijden verstrekt. Als een vissersvaartuig dat een waarnemer van Mauritius aan boord heeft, de wateren van Mauritius verlaat, wordt alles in het werk gesteld om ervoor te zorgen dat de waarnemer zo spoedig mogelijk naar Mauritius kan terugkeren ; de hiermee gemoeide kosten zijn voor rekening van de reder. is, worden hem passend M 5. Radioberichten en vangstaangifte Vissersvaartuigen van meer dan 50brt delen bij het binnenvaren en het verlaten van de wateren van Mauritius, en tijdens het vissen in de wateren van Mauritius om de 3 dagen, aan een radiostation (waarvan de naam, de roepnaam en de frequentie zullen worden vermeld in de vergunning) of per fax (nr. 230-208-1929) hun positie en de hoeveelheden van de vangsten aan boord mede. De kapiteins van alle vissersvaartuigen, met inbegrip van vaartuigen die met lijnen vissen, vullen een vangstaangifte in waarop zij de datum, de positie van het vaartuig, en de hoeveelheid en soort van de gevangen vis vermelden. Voor vaartuigen voor de tonijnvisserij dient ook het aantal trekken en de hoeveelheid gevangen tonijn, onderverdeeld naar soort, te worden vermeld. Deze aangiften moeten uiterlijk drie weken na elke visserijcampagne aan de autoriteiten van Mauritius worden toegezonden. Voor vaartuigen die met lijnen vissen en voor trawlers en oppervlakte-beugvissers die op tonijn vissen, dienen deze aangiften echter uiterlijk één maand na afloop van ieder kwartaal te worden toegezonden. 6. Visserijzones Vaartuigen voor de zegenvisserij op tonijn, trawlers en oppervlaktebeugvissers die op tonijn vissen mogen in de wateren van Mauritius vissen, behalve in het gebied binnen 12 zeemijl vanaf de basislijn. Vaartuigen die met lijnen vissen, mogen alleen vissen op hun traditionele visgronden, namelijk Soudan Bank en East Soudan Bank. 7. Levering aan de tonijnconservenindustrie Tonijnvissers uit de Gemeenschap moeten ernaar streven een gedeelte van hun vangst aan de tonijnconservenindustrie op Mauritius te verkopen tegen een prijs die in overleg tussen de reders uit de Gemeenschap en de eigenaren van de tonijnconservenindustrie op Mauritius wordt vastgesteld. A°L AANVRAAG VOOR EEN VERGUNNING VOOR EEN BUITENLANDS VISSERSVAARTUIG Naam van de aanvrager : Adres van de aanvrager : Naam en adres van de bevrachter van het vaartuig indien deze niet de aanvrager is : Naam en adres van een eventuele vertegenwoordiger op Mauritius : Naam van het vaartuig : Vaartuigtype : Land van registratie : — Registratiehaven en registratienummer : Op het vaartuig aangebrachte identificatietekens : Roepletters en radiofrequentie : Faxnummer van het vaartuig : Lengte van het vaartuig : Breedte van het vaartuig : Motortype en -vermogen : Bruto-registertonnage : Netto-regi stertonnage : Minimumaantal bemanningsleden voor volledige bemanning : Soort van visserij : Soorten waarop zal worden gevist : Gewenste geldigheidsduur : Ondergetekende verklaart dat bovenstaande gegevens juist zijn. Datum : Handtekening : A2> FINANCIEEL MEMORANDUM 1. 2. 3. TITEL VAN DE MAATREGEL: nieuw financieel protocol EG/Mauritius BEGROTINGSLIJN: B7-800 JURIDISCHE GRONDSLAG: Verdrag art. 43 juncto art. 228, lid 2 en lid 3, eerste alinea Overeenkomst EG/Mauritius (PB LI59 van 10. 6. 89) 4. OMSCHRIJVING VAN DE MAATREGEL: — 4. 1. Algemene doelstelling: protocol en bijlage voor een periode van 3 jaar 4. 2. Door de maatregel betrekken periode en geplande stappen voor de verlening ervan: Periode: 1. 12. 1996 tot en met 30. 11. 1999 Stappen voor de verlenging: onderhandelingen vóór het aflopen van het protocol. 5. INDELING VAN DE UITGAVEN/ONTVANGSTEN 5. 1. 5. 2. VU GK 6. AARD VAN DE UITGAVEN Andere: financiële bijdrage aan een derde land in ruil voor in het protocol vastgestelde visserijrechten. 7. FINANCIËLE GEVOLGEN 7. 1. Wijze van berekening van de totale kosten van de maatregel (bepaling van de eenheidskosten) zie aanwulling op het protocol in voege 7. 2. Verdeling van de middelen over de onderdelen van de maatregel in lopende ecu Verdeling 1997 1997 1998 proto. art. 2 proto. art. 3 proto. art. 4 TOTAAL 406. 250 406. 250 406. 250 418. 000 110. 000 934. 250 406. 250 406. 250 TOTAAL 1. 218. 750 418. 000 110. 000 1. 746. 750 Aq 7. 3. Bij het voorstellen van een nieuwe maatregel in te vullen tijdschema Vastleggings- kredieten Betalings kredieten 1997 1997 1998 in lopende ecu 1997 934. 250 1997 1998 406. 250 406. 250 934. 250 406. 250 - 406. 250 TOTAAL 934. 250 406. 250 406. 250 TOTAAL 1. 746. 750 934. 250 406. 250 406. 250 1. 746. 750 8. BEPALINGEN INZAKE FRAUDEBESTRIJDING (EN RESULTATEN VAN DE TOEPASSING DAARVAN) Aangezien betaald wordt voor een prestatie (vangstmogelijkheden) mogen de financiële tegenprestaties die de Gemeenschap levert door de autoriteiten van het derde land naar goeddunken worden gebruikt, met dien verstande evenwel dat zij de Gemeenschap volgens de in elke overeenkomst op dit punt opgenomen bepalingen verslagen moeten doen toekomen over de besteding van bepaalde kredieten (bijdrage voor het wetenschappelijk programma). Voorts moeten de Lid-Staten de Commissie garanderen dat de gegevens van de meetbrieven exact zijn, opdat de financiële tegenprestaties (en de visrechten) op basis van onbetwistbare gegevens kunnen worden berekend. In dit verband zijn in de overeenkomst vangstaangiften voor de vaartuigen van de Gemeenschap die in de wateren van Mauritanie vissen. 9. KOSTEN-BATENANALYSE Wat de aan de overeenkomst verbonden voordelen betreft, moet worden opgemerkt dat de waarde van de vangsten van de belangrijkste commerciële vissoorten veel hoger ligt dan de kosten, d. w. z. 1,75 min ecu. Afgezien nog van dit directe voordeel, de handelswaarde van de vangsten, zijn aan deze overeenkomst de volgende voordelen verbonden : gegarandeerde werkgelegenheid aan boord van de vissersvaartuigen, het multiplicatoreffect in de havens, de afslagen, de verwerkingsfabrieken, de scheepswerven en de toelevering, het betreft werkgelegenheid in regio's waar er geen alternatief is voor de visserij, de voorziening van de communautaire markt met visserijprodukten wordt gewaarborgd. 4Ç Uiteraard is een voordeel ook dat deze overeenkomst rekening houdt met het belang van onze relaties met Mauritius, zowel op visserijgebied als op het politieke vlak. 10. ADMINISTRATIEVE UITGAVEN (DEEL A VAN DE BEGROTING) Geen consequenties voor de administratieve uitgaven. A> ISSN 0254-1513 COM(97) 43 def. DOCUMENTEN NL il 03 Catalogusnummer : CB-CO-97-039-NL-C ISBN 92-78-15535-7 Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg M


title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 270/97 ta’ l-14 ta’ Frar 1997 li jemenda l-Annessi I, II, III u IV tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2377/90 li jistabbilixxi proċedura tal-Komunità għat-twaqqif ta’ limiti massimi ta’ residwu għal prodotti mediċinali veterinarji f’affarijiet ta’ l-ikel li ġejjin mill-annimali.

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
health control
veterinary drug
waste

formats: html pdf print

text: 274 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 20 31997R0270 L 45/8 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 15. 2. 1997 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KE) Nru 270/97 ta’ l-14 ta’ Frar 1997 li jemenda l-Annessi I, II, III u IV tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2377/90 li jistabbilixxi limiti massimi ta’ residwu għal prodotti mediċinali proċedura tal-Komunità għat-twaqqif ta’ veterinarji f’affarijiet ta’ l-ikel li ġejjin mill-annimali. IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kunsidrat it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, Wara li kunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2377/90 tas-26 ta’ Ġunju 1990 li jistabbilixxi proċedura tal-Komunità residwu għal prodotti għat-twaqqif mediċinali veterinarji f’affarijiet ta’ l-ikel (1), kif l-aħħar emendat mir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 211/97 (2) u b’mod partikolari l-Artikoli 6, 7 u 8 dwar dan, tal-limiti massimi ta’ Billi, b’mod konformi mar-Regolament (KEE) Nru 2377/90, limiti massimi ta’ residwu jridu jiġu stabbiliti progressivament għal kull sustanza farmakoloġikament attiva li hi wżata fil- Komunità fi prodotti mediċinali veterinarji maħsuba għat-teħid f’annimali li jipproduċu l-ikel; ta’ residwu għandhom għalhekk jiġu Billi limiti massimi fi ħdan il-Kumitat għal Prodotti stabbiliti biss wara eżami Mediċinali Veterinarji dwar l-informazzjoni rilevanti kollha li tikkonċerna s-sigurtà ta’ residwi tas-sustanza konċernati għall- konsumatur f’oġġetti ta’ l-ikel li ġejjin mill-annimali u l-impatt ta’ residwi fuq l-ipproċessar industrijali ta’ prodotti tal-ikel. Billi, fit-twaqqif tal-limiti massimu ta’ residwu għal residwi ta’ prodotti mediċinali veterinarji fi prodotti ta’ l-ikel ġejjin mill- annimali, huwa meħtieġ li tiġi speċifikata l-ispeċi ta’ l-annimali li fihom residwi jistgħu jkunu preżenti, il-livelli li jistgħu ikunu preżenti f’kull wieħed mit-tessuti tal-laħam rilevanti miksuba mill-annimal (tessut bersall) u n-natura tar-residwu rilevanti għall-osservazzjoni ta’ residwi (residwu markatur); ittrattat ta’ residwi, kif limiti massimi Billi, għall-kontroll f’leġiżlazzjoni ipprovdut ta’ residwu għandhom xierqa tal-Komunità, ġeneralment jiġu stabbiliti għat-tessuti bersalji ta’ fwied jew l-fwied u l-kliewi huma ta’ spiss kliewi; billi, madankollu, imneħħija mill-karkassi spustati fil-kummerċ internazzjonali, u ta’ residwi massimi għandhom għalhekk dejjem jiġu limiti stabbiliti għal tessuti ta’ muskolu jew Xaħam; Billi doramectin u ċefażolin (għal ħalib) għandhom jiġu mdaħħla fl-Anness I tar-Regolament (KEE) Nru 2377/90; Billi alfaprostol, cefażolin, medroxyprogesterone acetate u propylene glycol għandhom jiġu mdaħħla fl-Anness II tar- Regolament (KEE) Nru 2377/90; sabiex tippermetti għat-tlestija ta’ l-istudji xjentifiċi, Billi, cephapirin għandha tiġi mdaħħla fl-Annessi III mar-Regolament (KEE) Nru 2377/90; Billi jidher li limiti massimi ta’ residwi ma jistgħux jiġu stabbiliti għal chloroform minħabba li residwi, sa kull limitu, fi prodotti ta’ l-ikel ġejjin mill-annimali jikkostitwixxu perikolu lis-saħħa tal-konsumatur; billi chloroform għandu għalhekk jiġi mdaħħal fl-Anness IV għar Regolament (KEE) Nru 2377/90; Billi perjodu ta’ 60 jum għandu jkun permess qabel id-dħul fis- seħħ ta’ dan ir-Regolament sabiex jippermetti lill-Istati Membri biex jagħmlu kull bidla li tista’ tkun meħtieġa għall-awtorizzaz- zjonijiet li ġew mogħtija b’mod konformi mad-Direttiva tal- l-aħħar emendata mid-Direttiva Kunsill 81/851/KEE (3), kif 93/40/KEE (4) biex jittieħed akkont tad-disposizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament sabiex il-prodotti mediċinali veterinarji konċer- nati jitqiegħdu fis-suq; Billi l-miżuri huma konformi mal-fehmiet Prodotti Mediċinali Veterinarji, li għalihom hemm provdut f’dan ir-Regolament fuq Il- tal-Kumitat Permanenti ADDOTTAT IR-REGOLAMENT LI ĠEJ: Artikolu 1 L-Anness I, huma b’dan emendati kif stabbilit fl-Anness hawnhekk. III u IV tar-Regolament (KEE) Nru 2377/90 II, Billi, fil-każ ta’ prodotti mediċinali veterinarji maħsuba għall- użu f’għasafar li jbidu, annimali li jagħmlu l-ħalib jew żunżan li jagħmlu l-għasel, limiti massimi ta’ residwu għandhom jiġu stabbiliti għall-bajd, ħalib jew għasel; Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fis-sittien jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Artikolu 2 (1) ĠU Nru L 224, tat-18. 8. 1990, p. 1. (2) ĠU Nru L 35, tal-5. 2. 1997, p. 1. (3) ĠU Nr u L 317, tas-6. 11. 1981, p. 1. (4) ĠU Nru L 214, ta’ l-24. 8. 1993, p. 31. 03/Vol. 20 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 275 Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fl-14 ta’ Frar 1997. Għall-Kummissjoni Martin BANGEMANN Membru tal-Kummissjoni A. L-Anness I għar-Regolament (KEE) Nru 2377/90 hu emendat kif ġej: L-ANNESS 1. Aġenti anti-infettivi 1. 2. Antibijotiċi 1. 2. 2. Ċeflasporini Sostanza farmakoloġikament attiva Residwu markatur Speċi tal-annimal MRL's Tessut berall Disposizzjonijiet oħra “1. 2. 2. 2 Cefazolin Cefazolin Bovin 50µg/kg Ħalib' 2. Aġenti anti-parassitiċi 2. 3. Aġenti li jaġixxu kontra l-endo u ekto-parassiti 2. 3. 1. Avermectins Sostanza farmakoloġikament attiva Residwu markatur Speċi tal-annimal MRL's Tessut beral Disposizzjonijiet oħra “2. 3. 1. 3 Doramectin Doramectin Bovin 150µg/kg Xaħam 100µg/kg Fwied 30µg/kg Kliewi 10µg/kg Muskolu' B. L-Anness II hu emendat kif ġej: 2. Komposti Organiċi Sustanza farmakoloġikament attiva Speċi tal-annimal Disposizzjonijiet oħra “2. 75 Alfaprostol 2. 76 Cefazolin 2. 77 Medroxyprogesterone acetate 2. 78 Propylene glycol Bovin, qżieqez, equidae Bovin Ovin Kull speċi li tipproduċi l-ikel Għal użu infjammatorju biss (ħlief jekk iż-żejża qed tiġi użata għal konsum uman) Għal użu intravaġinali għal tekniki żooloġiċi biss 2 7 6 M T I l - Ġ u r n a l U f f i ċ j a l i t a ' l - U n o n j i E w r o p e a 0 3 / V o l. 2 0 C. L-Anness III hu emendat kif ġej: Aġenti anti-infettivi 1. 1. 2. Antibijotiċi 1. 2. 4. Ċeflalosporini Sustanza farmakoloġikament attiva Residwu markatur Speċi tal-annimal MRL's Tessut bersall Disposizzjonijiet oħra “1. 2. 4. 2. Cephaprin Somma ta' cephaprimu desacetylcephapirin Bovin 100µg/kg Kliewi MRLs proviżorji jiskadu fl-1. 1. 1999 50µg/kg 10µg/kg Muskolu, fwied, Xaħam Ħalib D. L-Anness IV hu emendat kif ġej: Lista ta' sustanzi farmakoloġikament attivi għal liema l-ebda limitu massimu ta' residwu ma jista' jiġi stabbilit: “9. Kloroform” 0 3 / V o l. 2 0 M T I l - Ġ u r n a l U f f i ċ j a l i t a ' l - U n o n j i E w r o p e a 2 7 7


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 405/97 dell'on. Arthur NEWENS al Consiglio. Conclusioni del "Gruppo di esperti" sulla demografia

eurovoc_concepts:
health control
public health
research report
self-employed person
social analysis


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 267/97, annettu 14 päivänä helmikuuta 1997, tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import


title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Sosiaalisen kehityksen maailman huippukokouksen seuranta Euroopan unionissa

eurovoc_concepts:
employment policy
international cooperation
poverty
social development
summit meeting

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 14. 02. 1997 KOM(96) 724 lopull KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE SOSIAALISEN KEHITYKSEN MAAILMAN HUIPPUKOKOUKSEN SEURANTA EUROOPAN UNIONISSA Tiivistelmä Valtioiden ja hallitusten päämiehet hyväksyivät Kööpenhaminassa maaliskuussa 1995 pidetyssä ja toimintaohjelman, jotka keskittyvät kolmeen aiheeseen: köyhyyden poistamiseen, tuottavien työpaikkojen lisäämiseen sekä työttömyyden vähentämiseen ja sosiaaliseen integraatioon. kehityksen maailman huippukokouksessa julistuksen sosiaalisen Euroopan unionin kansallisella ja yhteisön tasolla toteuttamat politiikat vastaavat jo suurelta osin Kööpenhaminassa hyväksyttyjä sitoumuksia. Tämän seurantaa koskevan tiedonannon tarkoituksena on määritellä Euroopan unionin huippukokouksen valmisteluvaiheessa ja sen aikana puolustaman tärkeysjärjestyksen mukaisesti rajattu määrä aiheita, joita voitaisiin erityisesti seurata unionin tasolla. Tämä ei kuitenkaan vähennä tarvetta pyrkiä määrittämään unionin yhteiset kannat niistä huippukokouksen aiheista, joita seurataan Yhdistyneiden Kansakuntien tasolla. järjestämistä Euroopan unionin Lisäksi ehdotetaan asiantuntijakokousten Kööpenhaminan sitoumusten täytäntöönpanon seuraamiseksi ja arvioimiseksi. toteuttaman SOSIAALISEN KEHITYKSEN MAAILMAN HUIPPUKOKOUKSEN SEURANTA EUROOPAN UNIONISSA Johdanto 1. VIISI TOIMINTAKENTTÄÄ 1. 1. 1. 2. Sosiaalisen ulottuvuuden sisällyttäminen kansainväliseen rakenteeseen Sosiaalisten perusoikeuksien kunnioittamisen sekä sosiaalisen ja inhimillisen kehityksen edistämisen sisällyttäminen kahdenvälisiin sopimuksiin institutionaaliseen 1. 3. Köyhyyden torjunnan liittäminen kehitystoimiin ja aloitteet yhteisön sisäisen sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi 1. 4. Työllisyyden säilyttäminen talous-ja sosiaalipolitiikkojen painopistealueena rasismin 1. 5. Maahanmuuttajien kunnioittamisen suojelemisen sekä ja muukalaisvihan torjunnan varmistaminen ja 2. KESKUSTELUN HUIPPUKOKOUKSEN HENGESSÄ LAAJENTAMINEN JA ELÄVÖITTÄMINEN 2. 1. Kansalaisyhteiskunnan osallistumisen edistäminen 2. 2. Asiantuntijakokousten järjestäminen Kööpenhaminan toimintaohjelman täytäntöönpanon tutkimiseksi SOSIAALISEN KEHITYKSEN MAAILMAN HUIPPUKOKOUKSEN SEURANTA EUROOPAN UNIONISSA Johdanto Kööpenhaminan huippukokous, joka on ensimmäinen sosiaalista kehitystä käsitellyt maailmanlaajuinen konferenssi, antoi kansainväliselle yhteisölle tilaisuuden muotoilla ihmiseen keskittyvän kehityksen yhtenäisen lähestymistavan periaatteet. Tämä lähestymistapa perustuu yhteisiin arvoihin, ja siinä korostetaan sellaisten tärkeimpien tavoitteiden kuten ihmisoikeuksien kunnioittamisen, sukupuolten välisen tasa-arvon, työntekijöiden köyhyyden ja epätasa-arvon vähentämisen, työpaikkojen lisäämisen, perusoikeuksien kunnioittamisen ryhmien integroimisen läheisiä yhteyksiä. Kööpenhaminan huippukokous onkin osa viimeaikaisten inhimilliseen kehitykseen keskittyneiden kokousten kokonaisuutta (Rio, Wien, Kairo, Beijing). ja heikoimmassa asemassa olevien Huippukokouksen valmisteluvaiheessa komissio antoi tiedonannon (KOM(94)669), jossa määriteltiin Euroopan unionin pääasialliset tavoitteet Kööpenhaminassa. Näitä ovat monenväliset sitoumukset, joiden tavoitteena on kannustaa kaikkia valtioita asettamaan konkreettiset tavoitteet sosiaaliselle kehitykselle, edistää sosiaalisia oikeuksia ILO:n yleissopimusten mukaisesti ja vähentää epätasa-arvoa, sekä tärkeimpien näkökohtien ottaminen huomioon yhteisön kahdenvälisissä suhteissa niihin valtioihin, jotka saavat taloudellista apua tai joihin sovelletaan suosituimmuuskohtelua. Tämän seurantaa koskevan tiedonannon tarkoituksena on selvittää, miten Euroopan unioni voisi käytännössä toteuttaa Kööpenhaminassa tehtyjä sitoumuksia. Vaikka komissio onkin sitä mieltä, että kaikki julistuksessa ja toimintaohjelmassa esitetyt sitoumukset olisi pantava täytäntöön ja toimenpiteet toteutettava (niin kuin kansallisella ja yhteisön tasolla on jo laajalti tehty), näyttää siltä, että Kööpenhaminassa hyväksytyissä asiakirjoissa esiintyvistä aiheista ja huippukokouksen valmisteluvaiheessa ja sen aikana Euroopan unionin puolustamista pääasiallisista tavoitteista voidaan unionin seurannan kohteeksi ehdottaa erityisesti viittä toiminta-alaa. Nämä aiheet ovat: kansainvälinen institutionaalinen ympäristö, sosiaaliset perusoikeudet sekä taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistäminen kahdenvälisissä sopimuksissa, köyhyyden torjunta, työllisyyden asettaminen etusijalle talous- ja sosiaalipolitiikassa, maahanmuuttajien kunnioittaminen ja suojelu, rasismin ja muukalaisvihan torjunta. Näiden viiden aiheen yksilöinti ei vähennä tarvetta jatkaa pyrkimyksiä määrittää Euroopan unionin yhteinen kanta niistä huippukokouksen eri aiheista, joita Yhdistyneet Kansakunnat seuraavat. Lisäksi yhteisö kiinnittää erityistä huomiota kansalaisyhteiskunnan osallistumisen periaatteeseen, ja se aikoo edistää tätä osallistumista konkreettisin aloittein. Edistääkseen Kööpenhaminassa hyväksytyn sosiaalista kehitystä koskevan yhtenäisen jatkuvuuden lähestymistavan periaatteita ja varmistaakseen yhteisön sitoumusten yhdenmukaisen seurannan avulla komissio ehdottaa myös asiantuntijakokousten järjestämistä Kööpenhaminassa tehtyjen sitoumusten täytäntöönpanon arvioimiseksi. 1. VIISI TOIMINTAKENTTÄÄ 1. 1. SOSIAALISEN ULOTTUVUUDEN KEHITTÄMINEN KANSAINVÄLISESSÄ INSTITUTIONAALISESSA RAKENTEESSA Vaikka Kööpenhaminan keskusteluissa vahvistettiinkin, että kansalliset politiikat kantavat päävastuun sosiaalisesta kehityksestä, korostettiin myös kansainvälisen institutionaalisen kaupan ympäristön moninkertaistumisen ja yleisen maailmanlaajistumiskehityksen yhteydessä kansallisten politiikkojen itsemääräämisoikeuden menetys merkitsee lisääntyneen kansainvälisen yhteistyön tarvetta. kasvavaa merkitystä. Talouden maailmanlaaj istumisen, teollisuusmaat pohtivat Halifaxissa Myös G7-maat ovat kiinnittäneet huomiota kansainvälisen institutionaalisen järjestelmän uudistamiseen. Tärkeimmät ja Lyonissa maailmanlaajuistumisen seurauksia kansallisten politiikkojen lisääntyneen keskinäisen riippuvuuden sekä kestävään kehitykseen vaikuttavien erilaisten politiikkojen keskinäisen riippuvuuden perusteella. Lyonissa ne lisäksi kehottivat uuteen kumppanuuteen kehitysyhteistyössä ottamalla mukaan muun muassa kehityksen sosiaaliset näkökohdat ja itse kehitysmaat sekä kahden- ja monenväliset avunantajat. Viimeisimpien Eurooppa-neuvostojen päätökset osoittavat, että Euroopan unioni etenee yhdentyneen lähestymistavan suuntaan: työttömyyden torjunnan ja julkisen vajeen pienentämisen on kuljettava käsi kädessä, sosiaaliasioiden neuvoston ja Ecofin-neuvoston on erityisesti mahdollistettava näiden kysymysten johdonmukainen tutkiminen. Kansainvälisellä tasolla vahvistuu tarve varmistaa suotuisat olosuhteet kasvulle ja vakaudelle samoin kuin työpaikkojen luominen ja monenvälisesti neuvoteltujen työelämää koskevien sääntöjen noudattaminen. Työllisyyteen on viime vuosina kiinnitetty suurta huomiota kansainvälisellä tasolla, erityisesti G7-maiden kokouksissa, mukaan lukien Detroitin ja Lillen kokoukset, ja kansainvälisten järjestöjen kuten EY:n ja OECD:n työohjelmissa. Kansainvälisellä yhteistyöllä työllisyyden alalla on saavutettu kuitenkin vasta vaatimattomia tuloksia. Kannustavia merkkejä ovat ensimmäiset yhteydenotot Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Maailman työjärjestön ILO:n välillä sekä kestävää työllisyyttä ja elinoloja käsittelevän käsittelevässä hallintokomiteassa. perustaminen YK: n koordinaatiota työryhmän Ehdotetut suuntaviivat Ottaen huomioon toimintaohjelmassa tunnustetun ILO:n erityisen roolin työllisyyttä koskevissa määrällisissä ja laadullisissa kysymyksissä komissio arvioi, että on välttämätöntä varmistaa tiiviimpi yhteistyö ILO:n ja kolmella muulla avain-alalla toimivien toimielinten välillä. Nämä toimielimet ovat Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) makrotalouden alalla, Maailmanpankki kehitystä ja erityisesti rakennepolitiikkaa ja alakohtaisia politiikkoja koskevissa kysymyksissä sekä Maailman kauppajärjestö (WTO) kauppapolitiikassa. Tämän olisi täydennettävä Halifaxissa hyväksyttyjä ja Lyonissa tarkasteltuja suuntaviivoja, jotta kansainväliselle yhteisölle annettaisiin kaikki konkreettiset keinot kansainvälisten politiikkojen tehokkaamman yhteensovittamisen varmistamiseksi. Kööpenhaminassa hyväksytyn toimintaohjelman V luvussa käsitellään seurantaa koskevia kysymyksiä, ja seurannan perustana olevassa erittelyssä korostetaan taloudellisten ja sosiaalisten ulottuvuuksien paremman yhdentämisen tarvetta politiikkojen suunnittelussa ja toteuttamisessa. Käytännössä ehdotetaan erityisesti Maailmanpankin ja IMF:n kehitystä käsittelevän komitean yhteydessä järjestettäväksi korkean tason kokouksia, joihin osallistuisivat YK:n pääsihteeri, IMF, Maailmanpankki, ILO ja YK:n rahastot ja ohjelmat sekä muut näitä kysymyksiä käsittelevät toimistot ja järjestöt, ja joissa tutkittaisiin toimintaohjelman ja julistuksen täytäntöönpanoa. Komissio arvioi, että Euroopan unionin olisi tuettava tällaisten kokousten järjestämistä (mainittu 95 g kohdassa) ja suositeltava, että yleiskokous pyytää pääsihteeriä kutsumaan ne säännöllisesti koolle vuodesta 1996 alkaen koordinaatiota käsittelevän hallintokomitean puitteissa. Komission olisi myös tuettava kokousten järjestämistä G7-maiden keskusteluissa kansainvälisistä toimielimistä ja erityisesti Lyonissa määritellyn johdonmukaisuuden lujittamista koskevan tavoitteen yhteydessä. YK:n talous- ja sosiaalineuvostolla on keskeinen rooli talouden alalla, sosiaalialalla ja niihin liittyvillä aloilla järjestettävien suurten kokousten seurannan varmistamisessa, jotta voidaan ehkäistä kaksinkertainen työ ja edistää yhdennettyä lähestymistapaa. Uudelleen voimistetun sosiaalisen kehityksen komitean olisi avustettava talous- ja sosiaalikomiteaa tekemällä puolivuosittainen aihekohtainen työohjelma, joka koskee huippukokouksen kolmea pääaihetta. 1. 2. SOSIAALISTEN PERUSOIKEUKSIEN KUNNIOITTAMISEN SEKÄ SOSIAALISEN JA INHIMILLISEN KEHITYKSEN SISÄLLYTTÄMINEN KAHDENVÄLISIIN SOPIMUKSIIN Euroopan unioni noudattaa ulkosuhteissaan ihmisoikeus- ja perusvapauspolitiikkaa, johon liittyy laaja valikoima toimenpiteitä. Komissio on antanut tätä varten marraskuussa 1995 tiedonannon, joka käsittelee Euroopan unionia ja ihmisoikeuspolitiikan ulkoisten näkökohtien kehitystä Rooman sopimuksesta Maastrichtin sopimukseen ja sen jälkeen. Suhteissa erityisesti kolmansiin maihin on käytetty vuodesta 1992 lauseketta, joka määrittelee ihmisoikeudet oleelliseksi osaksi näiden valtioiden kanssa tehtäviä sopimuksia. Tällä lausekkeella tarkoitetaan kaikkia oikeuksia, ei pelkästään kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia vaan myös oikeutta kehitykseen sekä taloudellisia, kulttuurisia ja sosiaalisia oikeuksia. Lausekkeen merkitys määritellään toukokuussa 1995 annetussa komission tiedonannossa kansanvallan ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen huomioon ottamisesta yhteisön ja kolmansien maiden sopimuksissa. Erityisesti sosiaalisten oikeuksien osalta unioni valvoo sitä, että sosiaalinen ulottuvuus otetaan sopimuksissa asianmukaisesti huomioon. Tähän liittyen kehitysasioita käsittelevä neuvosto antoi vuoden 1996 marraskuussa päätöslauselman "Inhimillinen ja sosiaalinen kehitys ja Euroopan unionin kehitysyhteistyö". Lisäksi valkoinen kirja, jonka tarkoituksena on opastaa Keski- ja Itä-Euroopan maita niiden yhdentymisessä sisämarkkinoihin, kattaa myös sosiaaliset näkökohdat. Lisäksi Cannesin Eurooppa- neuvoston hyväksymään uuteen Euro-Välimeri -kumppanuuteen kuuluu myös tärkeä sosiaalinen ja inhimillinen osa. Työn laadullista parantamista ja työllisyyttä käsittelevässä toimintaohjelman osassa kaikki Kööpenhaminassa edustettuina olleet hallitukset sitoutuivat edistämään työntekijöiden perusoikeuksien kunnioittamista ja erityisesti soveltamaan ILO:n yleissopimuksia (niissä maissa, jotka ovat yleissopimusten sopimuspuolia) tai kunnioittamaan niiden taustalla olevia periaatteita (muissa maissa). suosituimmuuskohtelun Kahdenvälisissä myöntämisessä yhteisön olisi annettava etusija maille, jotka toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä sitoumuksensa noudattamiseksi. ja kaupallisen sekä avun suhteissaan Ehdotettu aloite a) Euroopan unioni noudattaa ulkosuhteissaan ihmisoikeus- ja perusvapauspolitiikkaa, johon liittyy laaja valikoima toimenpiteitä. Komissio on antanut tätä varten marraskuussa 1995 tiedonannon, joka käsittelee Euroopan unionia ja ihmisoikeuspolitiikan ulkoisten näkökohtien kehitystä Rooman sopimuksesta Maastrichtin sopimukseen ja sen jälkeen. Suhteissa erityisesti kolmansiin maihin on käytetty vuodesta 1992 lauseketta, joka määrittelee ihmisoikeudet oleelliseksi osaksi näiden valtioiden kanssa tehtäviä sopimuksia. Tällä lausekkeella tarkoitetaan kaikkia oikeuksia, ei pelkästään kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia vaan myös oikeutta kehitykseen sekä taloudellisia, kulttuurisia ja sosiaalisia oikeuksia. Lausekkeen merkitys määritellään toukokuussa 1995 annetussa komission tiedonannossa kansanvallan ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen huomioon ottamisesta yhteisön ja kolmansien maiden sopimuksissa. Unionin ja kehitysmaiden välisessä vuoropuhelussa käsitelläänkin näitä asioita. b) Unioni valvoo, että inhimillisten voimavarojen kehittämisestä koulutuksella ja ammatillisella pätevöittämisellä sekä parantamalla heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien elinoloja tehdään olennainen osa taloudellista ja sosiaalista kehitystä. Ihmisoikeuksiin liittyen se tunnustaa tarpeen suojella työntekijöiden perusoikeuksia ottaen huomioon ILO:n asiaa koskevien asiakirjojen periaatteet, mukaan lukien pakkotyön ja lapsityövoiman ja neuvotteluoikeutta sekä syrjimättömyyttä koskevat periaatteet. yhdistymisvapautta, järjestäytymis- kieltämistä, käytön Yhteisön ja kolmansien maiden yhteistyön osalta selvitetään tarvittaessa työllisyyttä ja sosiaalisten perusoikeuksien kunnioittamista koskevat kysymykset tutkitaan mahdollisesti mahdollisuudet yhteistyöhön sosiaaliasioissa ja c) jotta voidaan - edistää maiden itsensä tekemää sosiaalisen edistyksen konkreettisten tavoitteiden erittelyä ja niiden vahvistamista työllisyyden, terveyden, yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ja köyhyyden torjunnan osalta sekä politiikkojen kehittämistä tällä alalla; - edistää työllisyyttä, terveyttä ja koulutusta koskevaa vuoropuhelua hallitusten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan erilaisten ryhmien välillä; - toteuttaa toimia ja ohjelmia sosiaalisen kehityksen tavoitteiden edistämiseksi ja ILO:n yleissopimusten noudattamisen varmistamiseksi. täytäntöön panemiseksi yhteisön on pyrittävä Sosiaalisen yhteistyön tiiviimpään yhteistoimintaan tai jopa suunniteltava yhteisiä yhteistyöohjelmia erityisten toimielinten ja erityisjärjestöjen, kuten UNDP:n (YK:n kehitysohjelma), ILO:n ja eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten, kanssa. Lisäksi komissio katsoo, että on olemassa tehokas keino vahvistaa sosiaalista ulottuvuutta yhteisön kehitysyhteistyön täytäntöönpanossa kehitysmaissa erityisesti heikoimmassa asemassa olevien hyväksi. Tämä keino olisi sosiaalisen kehityksen maailman huippukokouksen tarkoitetun sitoumuksen mukaisesti myöntää yhteisestä sopimuksesta vähintään 20 prosenttia yhteisön julkisesta kehitysavusta sosiaaliasioita koskeviin perusohjelmiin, ja se, että kehitysmaat kohdistaisivat julkisista menoistaan vähintään 20 prosenttia näihin samoihin tavoitteisiin. toimintaohjelmassa 1. 3. KÖYHYYDEN TORJUNNAN LIITTÄMINEN KEHITYSTOIMIIN JA ALOITTEET YHTEISÖN SISÄISEN SOSIAALISEN SYRJÄYTYMISEN TORJUMISEKSI toimintaohjelmassa suositellaan sellaisten 1. 3. 1. Kööpenhaminassa hyväksytyssä kansallisten strategioiden täytäntöönpanoa, joissa vahvistetaan köyhyyden vähentämistä ja absoluuttisen köyhyyden poistamista koskevat tarkat tavoitteet ja joissa nämä tavoitteet yhdennetään paikallisella, kansallisella tai alueellisella tasolla toteutettaviin talous- ja sosiaalipolitiikkoihin. Ohjelmassa kansainväliseen yhteistyöhön, kansainvälisten toimielinten tukeen ja siihen, että julkinen ja yksityinen sektori osaltaan vaikuttaisivat kansallisten köyhyyden vähentämistä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen. pyritään myös tiiviimpään torjunta on yksi Euroopan unionin kehitysyhteistyössä köyhyyden toiminnan painopistealueista, joilla jäsenvaltiot ja yhteisö aikovat lujittaa paikan päällä toteutettavien politiikkojensa ja toimiensa yhteensovittamista. Neuvosto hyväksyi yhteiset yleiset suuntaviivat joulukuussa 1993, ja se korosti erityisesti köyhyyden torjunnan oleellisesti poliittista luonnetta. Ainoastaan kestävän poliittisen tuen avulla köyhyyden torjunta voi sekä vaikuttaa tuotannollisten voimavarojen ja sosiaalisten palvelujen käytössä. Etusijalle on asetettava tässä suhteessa naisten ja miesten epätasa-arvon vähentäminen. Neuvoston valitsema lähestymistapa on yhdentynyt pitkän aikavälin lähestymistapa, joka koskee kaikkia kehityksen välineitä ja jossa korostetaan rahoittajien ja avunsaajamaiden politiikkoja koskevaa vuoropuhelua sekä väestön osallistumista. vähentymiseen kasvun hedelmien epätasa-arvoisuuden jaossa Pystyäkseen paremmin arvioimaan rooliaan köyhyyden ja epäoikeudenmukaisuuden tarkentaakseen vähentämiseen kehityshankkeiden ja -ohjelmien hallintoa koskevia pääasiallisia tavoitteitaan yhteisö voisi lisätä tukeaan analysointi- ja tiedonvälitysmenetelmien kehittämiselle, ja sisällyttää ne käytännössä yhteistyön eri alueisiin. sisäisten politiikkojen tähtäävien tukijana sekä Ehdotettu aloite Yhteisön kehitysmaiden kanssa käymässä politiikkaa koskevassa vuoropuhelussa otetaan järjestelmällisesti huomioon köyhyyttä koskeva tilanteen erittely edistyksen osoittimien sekä kansallisten köyhyyden ja epäoikeudenmukaisuuden vähentämistä koskevien poliittisten toimien arvioinnin perusteella. Huomioon otetaan myös muut osoittimet, kuten sosiaalisten peruspalvelujen osuus julkisista menoista suhteessa muihin ei-tuotannollisiin menoihin tai koko väestön, ja erityisesti naisten, kohtaamat esteet tuotannollisten voimavarojen käytön tai tuotannolliseen toimintaan pääsyn suhteen. Yhteisö parantaa samanaikaisesti ohjelmiensa erittely- ja arviointijärjestelmää, jotta ohjelmien vaikutusta miesten ja naisten köyhyyteen voidaan arvioida tarkemmin. Lopuksi yhteisö voisi lisätä kehitysyhteistyötä koskevaa tiedotusta, jotta eurooppalainen julkinen mielipide olisi entistä valveutuneempi maailmanlaajuisen köyhyyden suhteen. 1. 3. 2. Samoin on varmistettava, että taloudellinen edistyminen unionissa hyödyttää kaikkia. Kuten huippukokouksen yhteydessä syrjäytymistä esiintyy rakennemuutoksen kourissa olevissa teollisuusmaissa. tehdyissä erittelyissä korostettiin, sosiaalista Komissio jatkaa sosiaalisten kysymysten tiivistä seurantaa, kuten se on ilmoittanut keskipitkän aikavälin sosiaalisessa toimintaohjelmassaan. Eurooppalainen keskustelu sosiaalisesta syrjäytymisestä on aloitettu vuonna 1996, ja kertomus yhteisön toimista alalla on esitetty samana vuonna. Euroopan sosiaalirahastossa on syrjäytymisen torjunta ollut yksi pääasiallista tavoitteista vuodesta 1989 alkaen. Yksi toiminnan painopisteistä on pitkäaikaistyöttömyyden torjunta sekä nuorten ja huonompiosaisten henkilöiden (huumeidenkäyttäjät, siirtolaiset, entiset vangit jne. ) yhteiskuntaan sopeuttamisen helpottaminen. Naisten ja miesten tasa-arvon periaate sisältyy kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja toimiin. Syrjäytymisen torjuntaan on varattu nykyään 5,6 miljardia ecua. Yhteisöaloite työllisyydestä mahdollistaa joustavamman lähestymistavan hyväksymisen, syrjäytymisen eri näkökohtien huomioon ottamisen ja niiden käsittelyn kokonaisuutena. Tämän aloitteen "Horizon"-osassa on varattu 730 miljoonaa ecua syrjäytymisen torjuntaan. 1. 4 SOSIAALIPOLITIIKKOJEN PAINOAPISTEALUEENA SÄILYTTÄMINEN TYÖLLISYYDEN TALOUS- JA ja julistuksessa toimintaohjelmassa Kööpenhaminan ja työttömyyden vähentäminen sekä sellaisten työpaikkojen luomisen edistäminen, joista maksetaan oikeudenmukaista palkkaa, asetetaan talous- ja sosiaalipolitiikkojen sekä kestävän kehityksen strategioiden keskipisteeseen. Hallitukset sitoutuvat harjoittamaan aktiivista työvoimapolitiikkaa sekä antamaan kansallisella ja kansainvälisellä tasolla etusijan politiikoille, joiden vaikutuksen työllisyyteen pitäisi olla myönteinen. työpaikkojen luominen korostetaan oleellista merkitystä Toimintaohjelmassa köyhyyden työllisyyden vähentämisessä ja sosiaalisen integraation edistämisessä Erityisen tärkeää on valtion, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan välinen yhteistyö kaikilla tasoilla sekä pyrkimykset henkiseen pääomaan sijoittamisen alalla. Sijoittaminen koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen on oleellista talouskasvun ja siten työllisyyden kannalta sekä miesten ja naisten maailmantalouden muutoksiin mukautumisen parantamiseksi. Lisäksi työvoimapolitiikassa on varmistettava miesten ja naisten tasa-arvo sekä tasavertainen kohtelu rodullisesta ja/tai etnisestä taustasta, uskonnosta tai muista tekijöistä huolimatta tehtävistä Työllisyyden parantaminen on yksi Euroopan unionin Rahataloudelliseen vakauteen ja ylisuurten julkisten alijäämien pienentämiseen tähtäävien tärkeimmistä makrotaloudellisten politiikkojen mukaisesti valitussa strategiassa yksilöidään viisi avainalaa, joiden merkitys työpaikkojen luomisessa on oleellinen: - työnsaannin mahdollisuuksien parantaminen sijoittamalla ammatilliseen koulutukseen, - kasvun valjastaminen työpaikkojen luomiseen, - epäsuorien työllistämiskustannusten vähentäminen työpaikkojen luomisen edistämiseksi, - työmarkkinapolitiikkojen tehokkuuden lisääminen, - toimenpiteet työttömyydestä pahiten kärsivien ryhmien eduksi. Essenin Eurooppa-neuvosto pyysi jäsenvaltioita tekemään näiden kansallisia politiikkoja koskevien suositusten perusteella monivuotisen ohjelman, jossa otetaan huomioon niiden taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen erityispiirteet. Joulukuussa 1995 Madridin Eurooppa neuvosto vahvisti uudelleen, että työpaikkojen luominen on Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sosiaalinen, taloudellinen ja poliittinen päätavoite. Ensimmäistä kertaa neuvoston (Ecofin-neuvosto sekä työllisyys- ja sosiaaliasioiden neuvosto) ja komission esittämässä yhteisessä kertomuksessa ollaan yksimielisiä siitä, miten voidaan parhaiten varmistaa talouden nousukauden ja työllisyystilanteen selkeän paranemisen yhdistäminen. työllisyyttä koskevaa Puheenjohtaja Santer ehdotti vuoden 1996 kesäkuussa luottamussopimusta kaikkien niiden liikkeelle saamiseksi, joita asia koskee, yhteisön kerrannaisvaikutusten käyttämiseksi paremmin hyödyksi sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin ulottuvuuden työttömyys. Tämä kokonaispuitteet asettava politiikka sai myönteisen vastaanoton Firenzen Eurooppa- neuvostossa, joka korosti uuden sysäyksen tarvetta työpaikkojen luomisen strategialle. antamiseksi pyrkimyksille voittaa Yhteistä kertomusta ja luottamussopimusta seurasi Dublinin Eurooppa-neuvoston työllisyyttä koskeva julistus, jossa määritellään toivottavat käytännön toimenpiteet 1) työmarkkinoiden tehokkuuden ja inhimillisiin voimavaroihin sijoittamisen edistämiseksi, 2) yhteiskunnassa heikoimmassa asemassa olevien ja etuusjärjestelmien muuttamiseksi työllisyydelle myönteisemmiksi, 4) tavaroiden ja palveluiden markkinoiden nykyaikaistamiseksi, 5) kilpailukyvyn vahvistamiseksi sekä 6) paikallisen kehityksen edistämiseksi. tukemiseksi, 3) vero- Ehdotettu suuntaus Euroopan unionin työmarkkinaosapuolten kanssa tiiviissä yhteistyössä aloittamaa päättäväistä toimintaa voitaisiin parhaimpien käytäntöjen erittelyn yhteydessä soveltaa hyödyllisesti myös muissa aloitteissa, ja sitä voitaisiin verrata niihin laajemmissa kansainvälisissä yhteyksissä. Ottaen huomioon toimintaohjelmassa ILO. ile annetun erityisen roolin komissio ehdottaa, että järjestetään näiden kahden toimielimen välisiä säännöllisiä kokouksia. Työllisyyttä koskevaa keskustelua on jatkettava myös OECD:n ja G7-maiden kanssa. 1. 5 MAAHANMUUTTAJIEN KUNNIOITTAMISEN JA SUOJELEMISEN SEKÄ RASISMIN JA MUUKALAISVIHAN TORJUNNAN VARMISTAMINEN 10 hallitukset julistuksessa Kööpenhaminan kansallisten lainsäädäntöjen ja kansainvälisen oikeuden mukaisen siirtotyöläisten suojelemisen, torjumaan rasismia ja muukalaisvihaa sekä edistämään yhteiskuntien suvaitsevaisuutta. Ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien kunnioittaminen, kulttuurinen ja uskonnollinen monimuotoisuus, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja yhtäläiset mahdollisuudet ovat inhimillisemmän, suvaitsevamman ja oikeudenmukaisemman yhteiskunnan olennaisia osia. varmistamaan sitoutuvat Suunnitellut aloitteet - Keskipitkän aikavälin sosiaalisessa toimintaohjelmassaan komissio aikoo antaa lähiaikoina suosituksen, jossa jäsenvaltioita kehotetaan ratifioimaan Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 1990 yleissopimus, joka koskee siirtotyöläisten ja heidän perheittensä tilanteen parantamista. - Komission sosiaalisessa toimintaohjelmassa suunnitellaan myös suositusta, jossa jäsenvaltioita pyydetään helpottamaan toisessa jäsenvaltiossa pysyvästi ja laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnsaantia, kun Euroopan unionin kansalaiset laillisesti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset eivät voi täyttää jotakin työpaikkaa. Tässä yhteydessä on tarkennettava, että jossakin jäsenvaltiossa laillisesti ja pysyvästi oleskelevilla kolmansien maiden kansalaisilla ei tällä hetkellä ole oikeutta siirtyä toiseen jäsenvaltioon harjoittaakseen siellä taloudellista toimintaa. tai kyseisessä jäsenvaltiossa - Joulukuussa 1995 komissio antoi tiedonannon rasismista, muukalaisvihasta ja antisemitismistä näillä aloilla toteutettavien toimien yhteensovittamiseksi ja ehdottaakseen tulevaisuuden toiminnan painopisteitä. Tähän tiedonantoon liittyy ehdotus neuvoston päätökseksi nimetä vuosi 1997 Euroopan rasismin vastaiseksi vuodeksi. KESKUSTELUN 2. HUIPPUKOKOUKSEN HENGESSÄ LAAJENTAMINEN JA ELÄVÖITTÄMINEN 2. 1 KANSALAISYHTEISKUNNAN OSALLISTUMISEN EDISTÄMINEN Julistuksessa ja toimintaohjelmassa vaalitaan käsitettä kaikille avoimesta yhteiskunnasta, jossa yksilöillä on aktiivinen rooli siihen kuuluvine oikeuksineen ja velvollisuuksineen. Hallituksia kehotetaan painokkaasti edistämään kaikkien osallistumista yhteiskunnan toimintaan. Suunnitellut aloitteet Komissio on päättänyt järjestää puolentoista vuoden välein eurooppalaisen foorumin, tarkoituksena on koota yhteen jossa keskustellaan sosiaalipolitiikasta. Foorumin mahdollisimman suuri määrä asiasta kiinnostuneita järjestöjä Vaikka komissio tunnustaakin täysin työmarkkinaosapuolten merkityksen, on valtiosta riippumattomia 11 järjestöjä ja muita edustavia järjestöjä kuultava erilaisissa sosiaalisissa kysymyksissä. Ensimmäinen eurooppalainen foorumi on järjestetty maaliskuussa 1996. 2. 2 ASIANTUNTIJAKOKOUSTEN JÄRJESTÄMINEN KÖÖPENHAMINAN TOIMINTAOHJELMAN TOTEUTTAMISEN TUTKIMISEKSI olisi järjestettävä Asiantuntijakokouksia tärkeimpien Kööpenhaminassa käsiteltyjen kysymysten tilanteen seuraamiseksi ja tilannekatsauksen ja ulkoisista näkökohdista laatimiseksi Euroopan unionin politiikkojen sisäisistä valmistauduttaessa vuodeksi 2000 suunniteltuun YK:n yleiskokouksen erityisistuntoon, jossa on tarkoitus käsitellä Kööpenhaminan toimintaohjelman toteuttamista. vuonna 1997 1999 ja 12 ISSN 1024-4492 KOM(96) 724 lopullinen ASIAKIRJAT FI 11 05 Luettelonumero : CB-C0-96-736-FI-C ISBN 92-78-14165-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg v>