title: Kommissionens arbetsdokument - "Mot femte ramprogrammet: de vetenskapliga och tekniska målen"

eurovoc_concepts:
EU programme
competitiveness
research policy
research programme
technological change

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 12. 02. 1997 KOM(97) 47 slutlig Kommissionens arbetsdokument "MOT FEMTE RAMPROGRAMMET: DE VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅLEN" URVALSKRITERIER FÖR MÅL OCH OMRÅDEN Den ursprungliga och grundläggande uppgiften för Europeiska unionens politik för forskning och teknisk utveckling är att se till att framstegen inom kunskap och teknik används till nytta för unionen och dess övriga politik. Den har därför följande två, nära sammanhängande mål: - Att i en sant stärka forskningspotentialen hos europeiska laboratorier, universitet och företag samt deras förmåga att bygga upp kunskap och teknik på högsta nivå. forskningsmiljö" upprätthålla "europeisk och - Att säkerställa att den europeiska forskningen är inriktad på Europeiska unionens ekonomiska och sociala mål, med andra ord den europeiska forskningen i medborgarnas och den europeiska konkurrenskraftens tjänst, i ett globalt sammanhang. I grunden är alltså unionens politik för forskning och teknisk utveckling, enligt artikel 13Of i Fördraget om Europeiska unionen, grundad på den dubbla principen om vetenskaplig och teknisk kvalitet samt relevans i förhållande till unionens politik. Med hänsyn till dessa särdrag och med tanke på förhållandet mellan kostnad och nytta som skall beaktas för att åstadkomma en optimal fördelning av de offentliga europeiska medlen, måste valet av ramprogrammets mål och aktiviteter ske utifrån tydliga kriterier. Detta krav gäller särskilt för Femte ramprogrammet, eftersom det har beslutats att det skall vara särskilt selektivt och innebära en koncentration på ett begränsat antal områden och mål. Femte ramprogrammet innebär en nyorientering, genom de tre kategorier kriterier1 som skall användas för definitionen av dess innehåll, enligt följande: 1 För tydlighetens skull presenteras dessa kriterier separat, men flera av dem är icke desto mindre starkt avhängiga av varandra (t. ex. tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning). Kriterier förknippade med de sociala målsättningarna De vetenskapliga och tekniska mål som fastställs måste bidra till att de stora sociala målen inom Europeiska unionen uppnås, och motsvara medborgarnas förhoppningar och farhågor. De skall - förbättra sysselsättningssituationen, - främja livskvalitet och hälsa, - bevara miljön. Kriterier förknippade med den ekonomiska utvecklingen samt vetenskapliga och tekniska framtidsutsikter De vetenskapliga och tekniska mål som fastställs måste motsvara sådana områden - som har goda tillväxtutsikter och ständigt ökar i betydelse, - inom vilka europeiska företag kan och måste stärka sin konkurrenskraft, - inom vilka det finns utsikter till betydande tekniska framsteg. Kriterier förknippade med europeiskt "mervärde" och subsidiaritetsprincipen De vetenskapliga och tekniska mål som fastställs kan inte oppnås enbart med hjälp av privat forskning; de kan eftersträvas på ett effektivare sätt på Europanivå och kan oppnås lättare genom projekt på denna nivå eftersom - de kräver en "kritisk massa" beträffande mänskliga och finansiella resurser samt en samordning av kompletterande expertis från de olika staterna, - detta på ett betydande sätt kan bidra till att en eller flera av unionens politik strategier kan genomföras, - - dessa mål är förknippade med problem på Europanivå, med standardisering samt med utvecklingen av det europeiska samarbetsområdet. Tabell 1: Urvalskriterier Dessa kriterier har använts för att avgränsa följande: - Sex stora prioritetsområden, vilka beskrivs i meddelandet "Utformaframtiden ". - Vetenskapliga och tekniska mål för de olika aktivitetskategorier som kan genomföras inom de program som motsvarar dessa prioriteringar. Kriterierna kommer även att användas på senare stadier av utarbetandet av ramprogrammet och fortsättningsvis styra inriktningen på koncentration och selektivitet när de närmare detaljerna i delprogrammen och deras arbetsprogram fastställs samt vid urvalet av förslag, eftersom de kan användas för att jämföra förslagens relevans med målen. Ovan nämnda kriterier bör också underlätta utvärderingen av själva programmen. PROGRAMMEN: INNEHÅLL OCH MÅL I Fördraget om Europeiska unionen fastställs fyra typer av steg för genomförandet av politiken för forskning och teknisk utveckling2. Femte ramprogrammet har strukturerats utifrån dessa steg. I det här kapitlet beskrivs organisationen av de planerade programmen i förhållande till dessa fyra aktivitetsområden samt de vetenskapliga och tekniska mål som hittills har fastställts för deras aktiviteter. 1. ORGANISATION OCH INNEHÅLL I det första arbetsdokumentet av den 20 november föreslog kommissionen att Femte ramprogrammet skulle organiseras runt sex program som motsvarar de sex prioritetsområden som anges i meddelandet "Utforma framtiden". De tre första programmen ("tematiska" program) är program för forskning och teknisk utveckling och motsvarar den första åtgärden enligt fördraget. De tre sista ("övergripande" program) motsvarar aktiviteterna II, III och IV i fördraget. Tre "tematiska" program: "Forskning i bioresurser och ekolsystem. " "Utveckla ett användarvänligt informationssamhälle. " "Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt. " Tre "övergripande" program: "Befästa den europeiska forskningens internationella roll. " "Förnyelse samt integration av små och medelstora företag. ' "Stärka den mänskliga potentialen. " Tabell 2: De sex program som föreslås för ramprogrammet De "tematiska" och "övergripande" programmen är på samma gång komplementära och sammanhängande. För bästa effektivitet och i enlighet med utvärderingsgruppen för ramprogrammet föreslås att största möjliga hänsyn skall tas till målen för steg II, III och IV i de "tematiska" programmen. En av det övergripande programmets huvudsakliga 2 I: Genomföra program för forskning, teknisk utveckling och demonstration, varvid samarbete med och mellan företag, forskningscentra och universitet skall gynnas, II: främja samarbete [. ] med tredje land och internationella organisationer inom området för forskning, teknisk utveckling och demonstration, III: sprida och fullt utnyttja resultaten av verksamheter rörande forskning, teknisk utveckling och demonstration [. ], IV: stimulera utbildning och rörlighet för forskare [. ]. uppgifter är att säkerställa att alla de aktiviteter som är förknippade med dessa mål samordnas på ramprogramnivå. Samtidigt som de "övergripande" programmen har sina egna mål kommer de på så sätt att bidra till att de "tematiska" programmen genomförs på ett harmoniserat sätt3. t 1 Innehållet i tk ^ejaajisfoà" ^ö^ajn^sn. Dessa program kommer att organiseras så att det går att förena strävan att koncentrera insatserna på ett begränsat antal mål med nödvändigheten av att upprätthålla och stärka den vetenskapliga och tekniska basen inom unionen. Av denna anledning kommer dessa tre program att omfatta: för det första en serie "nyckelåtgärder", för det andra allmänna aktiviteter för utveckling av grundläggande tekniker och grundforskning och för det tredje aktiviteter för stöd till forskningens infrastruktur. i) " Nyckelåtgärderf f Målet med dessa åtgärder är att, runt teman som är kopplade till ekonomiska och sociala mål som är prioriterade för unionen, stimulera ett systematiskt och globalt tillvägagångssätt som grundar sig på ett brett urval vetenskapsgrenar, tekniker och sakkunskap och därvid försöka åtgärda de flaskhalsar av alla slag (vetenskapliga, tekniska och socioekonomiska) som gör det svårt att lösa problemen i fråga. Den erfarenhet som vunnits under den första genomförandefasen av Fjärde ramprogrammet visar att en organisation av Femte ramprogrammet i ett begränsat antal program med större omfattning som skapar förutsättningar för en mer konsekvent och effektiv förvaltning väsentligt skulle underlätta genomförandet av sådana åtgärder. från Fjärde Vid genomförandet av "nyckelåtgärderna" kommer erfarenheterna ramprogrammets projektgrupper att utnyttjas på bästa möjliga sätt. I synnerhet kommer deras detaljerade innehåll att fastställas och genomförandet av dem att säkerställas i nära samarbete med forskningens beslutsfattare och användare. I denna process, vars närmare innehåll studeras för tillfället, kommer man att försöka upprätthålla en lämplig balans mellan leverantörer och användare av kunskap och teknik. En del av aktiviteterna inom programmet kommer att genomföras av Gemensamma forskningscentret (GFC). Som kommissionens vetenskapliga och tekniska verktyg bidrar centret, tack vare sin neutralitet och sitt oberoende, med nödvändig expertis och nödvändigt stöd till genomförandet av unionens olika strategier. Ett av målen är att inom berörda områden stimulera en sant integrerad vetenskaplig och teknisk miljö genom att mobilisera offentliga och privata, europeiska och nationella medel. Allt eftersom nyckelåtgärderna genomförs kommer de att leda till att omfattande målinriktade åtgärder definieras och inleds. Utifrån en analys av de behov som effektivast kan tillfredsställas på unionsnivå har 16 ämnen för nyckelåtgärder föreslagits. 4 ii) Allmänna aktiviteter grundforskning för alt lltveckla grundläggande teknik samt Dessa aktiviteter utgör den "klassiska" beståndsdelen i unionens forskningsprogram och kommer att utgöra en betydande del av aktiviteterna, men runt mycket selektivt avgränsade ämnen. De kommer att utgöra komplettea nyckelåtgärderna och omfatta arbete antingen runt ämnen som är kopplade till målen för programmen men skiljer sig från ämnena för nyckelåtgärderna, eller runt samma ämnen som i nyckelåtgärderna men med annan utgångspunkt, i synnerhet frågor av grundläggande art. Som komplement till nyckelåtgärderna kommer aktiviteterna för att utveckla grundläggande teknik samt grundforskning också att utgöra stöd för sådana åtgärder. De kommer både att bidra till uppnåendet av programmålen och till genomförandet av unionens FoTU-politik som helhet: en av deras viktigaste funktioner kommer att vara att bidra till att på unionsnivå upprätthålla och utveckla flödet av idéer, kunskap och teknisk kapacitet. iii> Stöd till forskningsinfrastrukturer Inom de flesta områden som ingår i de tre programmen är det nödvändigt att använda olika typer av infrastruktur för att genomföra forskningen: stora anläggningar, nätverk, forskningscentra. För att både utnyttja dessa med bästa kostnadseffektivitet och förbättra sammanhållningen i det europeiska forskningsnätet kommer mer stöd än tidigare att ges i syfte att optimera tillgången till och användningen av dessa infrastrukturer på Europanivå. I beskrivningen av de olika nyckelåtgärderna i nästa kapitel ges en motivering för förslagen med utgångspunkt i de nämnda kriterierna. Den sammanfattande översikten i bilaga I visar i vilken utsträckning vart och ett av dessa projekt uppfyller de olika kriterierna. 1. 2 Innehållet i de "övergripande" programmen De "övergripande" programmen befinner sig i skärningspunkten mellan Europeiska unionens forskningspolitik och dess utrikespolitik, innovationspolitik samt dess politik i utbildningsfrågor och beträffande främjandet av den individuella rörligheten. Varje program kommer att innehålla följande: - Aktiviteter med direkt koppling till dem som genomförs i anknytning till deras respektive mål inom ramen för de "tematiska" programmen. De kommer i huvudsak att ta formen av samordning, stöd och överordnade ramar. - Aktiviteter med koppling till de allmänna målen för Europeiska unionens politik beträffande yttre förbindelser, innovation och mänskliga resurser som inte kan genomföras inom de "tematiska" programmen. De två aktivitetskategorierna kommer att genomföras i nära samordning både inbördes och med motsvarande aktiviteter i de "tematiska" programmen. 1. 3 Samordning Genom att antalet program minskas tar man bort ett antal administrativa indelningar, som inte kommer att återinföras. Aktiviteterna inom vart och ett av programmen kommer alltså i mycket större utsträckning än tidigare att genomföras i nära samarbete med de övriga programmen. I vissa fall kommer de att genomföras inom ramen för en verklig integration mellan programmen. Denna princip är oumbärlig för genomförandet av aktiviteter som i särskilt hög grad är av allmänt intresse och har tvärvetenskapligt innehåll samt sådana som stöder sig på arbetet i flera program. Detta gäller särskilt för aktiviteter inom området rymdteknologi, nyckelåtgärden om "morgondagens stad", och naturligtvis nyckelåtgärden "produkter, processer, organisation" som har lika stort intresse för de två programmen "Utveckling av ett användarvänligt informationssamhälle" och "Främjande av en konkurrenskraftig och ' hållbar tillväxt". Forskningsaktiviteterna inom de olika programmen kommer i mycket större utsträckning att syssla med demonstration och standardförberedande forskning och kommer att genomföras med större hänsyn, ända från idéstadiet, till användarnas och konsumenternas krav på säkerhet och kvalitet. Femte ramprogrammet for FoTU Organisation och innehåll "BIORESURSER OCH EKOSYSTEM'' INTERNATIONELL ROLL' "INFORMATION SSAMHÄLLET" "FÖRNYELSE SAMT SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG* STÄRKA DEN MÄNSKLIGA POTENTIALEN" aEN KONKURRENSKRAFTIG OCH HÅLLBAR TILLVÄXT" "Tematiska" program "Övergripande" program Tabell 3: Föreslagen organisation för Femte ramprogrammet ("tematiska" och 'övergripande" program, nyckelåtgärder och allmänna aktiviteter för utveckling av grundläggande teknik och grundforskning) 2. DE VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅLEN 2. 1 Forska om bioresurser och ekosystem Framstegen inom kunskap och teknik vad gäller de levande organismerna och miljön är nödvändiga för genomförandet av unionens politik, särskilt inom områdena hälsa, jordbruk och miljö, samt industripolitiken. Inom detta område kommer ett stort antal nya marknader snart att framträda, med tillhörande tillväxt och sysselsättning. För att säkerställa att dessa marknader utnyttjas och att medborgarnas livskvalitet ökas i största möjliga utsträckning i samband med detta kan unionen stödja sig på sin starka tradition inom molekylärbiologi och biokemi, medicinsk och farmaceutisk forskning, agronomi och ekologi samt på sin betydande industriella potential inom motsvarande områden. i) Programmets allmänna mål Att skapa den kunskap och utveckla de tekniker som är nödvändiga för att - bevara och förbättra de europeiska medborgarnas livskvalitet och miljöns kvalitet i Europa, - stärka den europeiska industrins konkurrenskraft på i synnerhet områdena bioteknik, hälsa, jordbrukets industri och miljö, - förstå och behärska de problem och den utveckling som påverkar miljön på europeisk och global nivå. ii) Vetenskapliga och tekniska mål • Nyckelåtgärder Bioresurser och ekosystem (I): hälsa och kost Livsmedelskvaliteten är av mycket stor betydelse för de europeiska medborgarna och de förväntar sig att unionen erbjuder en ram genom vilken den garanteras. Mot bakgrund av detta är målet med denna aktivitet att utveckla kunskap, teknik och metoder, till exempel bioteknik, som 10 gör det möjligt att i Europa producera livsmedel som är säkra, sunda, balanserade och varierade. Detta förutsätter först och främst en utveckling av diagnostiska tester och metoder för eliminering av smittsamma och giftiga ämnen samt forskning, särskilt i epidemiologi, näringsvetenskap och näringsteknologi samt folkhälsa. Motivering5: "Galna ko-sjukan" och kontroverserna runt genetiskt modifierad soja och majs har åskådliggjort vilken påverkan allmänheten har, och att problem i samband med livsmedelskvalitet på europeisk nivå i allra högsta grad blir en samhällsfråga. Europeiska unionen är världens största producent inom sektorn livsmedel och drycker, som motsvarar 16,5% av dess industriproduktion. Livsmedlens inverkan på hälsan kan snabbast och säkrast påvisas genom en jämförelse av kliniska och epidemiologiska uppgifter från olika europeiska länder. Bioresurser och ekosystem (II): bekämpning av virus- och infektionssjukdomar Trots de medicinska framstegen under 1900-talet har vi fortfarande långt ifrån övervunnit de smittsamma sjukdomar som orsakas av mikrober, virus, parasiter eller "prioner". Eftersom unionen har som uppgift att säkerställa en hög folkhälsonivå i Europa bör den hjälpa till att bekämpa dessa sjukdomar. Det är målet för detta projekt, som särskilt kommer att röra kampen mot AIDS, bekämpning av "nya sjukdomar" (hemorragiska febersjukdomar och sjukdomar som orsakas av nya stammar eller mutanter) och utveckling av vaccin mot virussjukdomar. Särskild vikt kommer att läggas vid förebyggande strategier och frågor runt systemet för folkhälsa och vård. Motivering: Smittsamma sjukdomar dödar varje år 17 miljoner människor världen över och 30 nya epidemier har noterats under de två senaste decennierna. Världsmarknaden för vaccin (3 miljarder ecu) förväntas öka med 9,7% årligen under de kommande åren. Världsmarknaden för vacciner för behandling och förebyggande av cancer kan uppgå till 10 miljarder ecu år 2000. Genom kliniska studier som genomförs genom samarbete mellan ett stort antal centra på Europanivå kan utvecklingen av nya läkemedel och försäljningstillstånd för dessa påskyndas väsentligt och utnyttjandet av dem på Europanivå underlättas. Bioresurser och ekosystem (III): "cellfabriken" Framstegen inom biovetenskap och bioteknik innebär lysande framtidsmöjligheter för industrin. För att hjälpa de europeiska företagen att utnyttja detta på den inre marknaden, inom ramen för unionens politik t. ex. på området hälsa och miljö, har detta projekt som mål att utveckla tvärvetenskapliga metoder med utgångspunkt i utnyttjandet av bioresursernas egenskaper (mikroorganismer, växter och djur) på cellnivå och lägre nivå för att utveckla särskilt nya antibiotika och ämnen för bekämpning av cancer, metoder för biologisk avfallsbehandling och nya biologiska metoder för jordbrukets livsmedelsindustri. Motivering: Under 1995 utvecklades 280 nya terapeutiska molekyler med hjälp av biotekniska metoder. Den europeiska marknaden för produkter som framställs med biotekniska metoder växte med 30% under 1995 och kan förväntas uppgå till 100 miljarder ecu år 2000. Biotekniken är ett område som ligger i skärningspunkten mellan ett stort antal fackområden och metoder där Motivering av projektet, med utgångspunkt i de tre kriteriekategorierna socialt behov, ekonomiskt och tekniskt perspektiv och europeiskt mervärde. 11 utvecklingen vilar på en kombination av kompetens och kunskap som lättare kan samlas på Europanivå. Denna sektor spelar en viktig roll i unionens industripolitik och man bör närma sig den på ett globalt sätt, som omfattar både industriella, forskningsmässiga och miljörelaterade aspekter. Bioresurser och ekosystem (IV): förvaltning av vattenresurserna och vattenkvaliteten Vattenbrist och dålig vattenkvalitet innebär att vattenresurserna bör förvaltas på ett mer rationellt sätt. Detta projekt, som befinner sig på gränsen mellan jordbrukspolitik, miljöpolitik och regionalpolitik, har som mål att utveckla den kunskap och den teknik som behövs för att tillfredsställa behoven hos hushåll, industri och jordbruk. Bland de berörda områdena prioriteras särskilt behandlings- och reningsteknik, teknik för övervakning av kvHiteten på grundvatten och ytvatten, system för tillsyn, varning och kommunikation, regleringsteknik samt tekniker för arida och semiarida områden. Motivering: 20% av ytvattnet i unionen hotas avförorening och mer än 60% av jordbruksmarkerna innehåller halter av gödningsmedel och bekämpningsmedel som anses alarmerande för vattenkvaliteten i omgivningen. Utgifterna för utrustning och tjänster i samband med vattenförsörjning förväntas uppgå till mer än 30 miljarder ecu år 2000. Vatten är en resurs som i stor utsträckning delas på unionsnivå. Många medlemsstater är till mer än 50% beroende av andra länder för sin vattenförsörjning. Ytvattnets kvalitet spelar en central roll i unionens miljöpolitik. Bioresurser och ekosystem (V): hälsa och miljö Försämringen av miljön kan ha en negativ effekt på hälsan. Detta projekt har som mål att bidra till att denna negativa effekt minskas, genom att bidra till att mekanismerna klarläggs bättre. Projektet kommer bland annat att omfatta epidemiologiska studier och utveckling av nya metoder för diagnostik och förebyggande samt metoder för att minska föroreningarna och kommer att genomföras i nära anknytning till målen för unionens miljöpolitik samt kommer att behandla frågor som till exempel effekten på hälsan av atmosfarisk förorening, tungmetaller, giftiga ämnen och elektromagnetisk strålning, effekten av föroreningar på arbetsplatsen samt klimatförändringars inverkan på folkhälsan. Motivering: 13% av astmafallen och 15% av de sjukdomsfall som karaktäriseras av problem med luftvägarna bland den europeiska stadsbefolkningen kan ha ett samband med exponering för förorening i städerna. Vår ökade kunskap om tungmetallers effekt på hälsan (till exempel bly) har till stor del uppnåtts med hjälp av epidemiologiska jämförelser på Europanivå. Bestämmelser på unionsnivå om nukleär och industriell säkerhet och om säkerheten hos hushållsprodukter måste grundas på objektiva vetenskapliga iakttagelser. Bioresurser och ekosystem (VI): en ny landsbygds- och kustmiljö Jordbruk och fiskeri, som är viktiga aktivitetssektorer i landsbygds- och kustområdena, kommer att genomgå stora förändringar. Mot bakgrund av detta kommer syftet att vara att mobilisera den kunskap och de tekniker som är nödvändiga för att införa nya produktions- och driftsmodeller som är anpassade till den nya gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken samt att ta fram det vetenskapliga underlag som behövs för gemenskapens bestämmelser. Bland de berörda områdena kan nämnas följande prioriteringar: nya system för produktion och användning inom 12 jordbruk, skogsbruk och fiskeri på grundval av lönsamhet, en hållbar förvaltning av resurser, produktkvalitet och sysselsättning, användning inom andra områden än livsmedel, kontrollmetoder, utveckling av nya metoder för hållbar utveckling i landsbygds- och kustområden som bygger på utnyttjandet av varje områdes särskilda möjligheter, en diversifiering av verksamheten, utnyttjande av marken och samarbete med den berörda befolkningen. Motivering: Landsbygdsområdena utgör 80% av unionens territorium och jordbrukssektorn består av nästan 7 miljoner företag som sysselsätter 14 miljoner människor. 1 fiskerisektorn står omkring 70 000 företag (huvudsakligen små och medelstora förelag) för en sammanlagd omsättning på nästan 20 miljarder ecu. Jordbruks- och fiskeripolitiken är helt integrerade på unionsnivå. Europaparlamentet och Regionkommittén har nyligen bekräftat sin önskan att ge landsbygdsområdena möjlighet att bli en fullvärdig del av unionen och dess ekonomi. • Allmänna aktiviteter för att utveckla grundläggande teknik samt grundforskning Denna åtgärd skall främst inriktas på följande områden: - Forskning till stöd för kampen mot åldersbetingade sjukdomar och hälsoproblem (t. ex. Alzheimer), degenerativa sjukdomar (cancer och diabetes), genetiskt betingade sjukdomar och sällsynta sjukdomar, forskning runt genomer, neurovetenskap. - Forskning till stöd för förbättring av hälsosystemen, säkerheten på arbetsplatsen och bekämpning av folkhälsoproblem orsakade av narkotika, bioetik. - Forskning till stöd för kampen mot naturkatastrofer och katastrofer som vållas av mänskliga aktiviteter (bland annat "globala förändringar"): prognoser, förebyggande, konsekvensbedömningar runt miljöförändringars effekt på ekonomin, samhället och sysselsättningen ur perspektivet en hållbar utveckling. konsekvenserna, forskning lindring och av - Forskning till stöd för utvecklingen av grundläggande teknik för övervakning av jorden, särskilt via satellit, för att övervaka miljön och förvaltningen av resurser. • Stöd till forskningsinfrastrukturer - Stöd till optimalt utnyttjande på Europanivå av databaser och samlingar av biologiskt material, centra för kliniska studier, havsforskningsanläggningar och datacentra för klimatstudier. iii> Hur rekommendationerna från utvärderingsgrupperna kommer att beaktas Utvärderingsgruppen rekommendationer: för programmet i den berörda sektorn kom med följande - Användarsektorerna och industrin bör göras mer delaktiga (Bioteknik). - "Hållbarhet" och konsumenternas önskemål bör beaktas i högre grad (Jordbruk och fiskeri). - Projekten bör i större utsträckning inriktas på användarnas behov och bör i högre grad utformas i enlighet med de politiska målen på kort, medellång och lång sikt (Miljö). 13 2. 2 Utveckla ett användarvänligt informationssamhälle Skapandet av informationssamhället kan på ett betydande sätt bidra till att stimulera tillväxten och framväxandet av nya former av sysselsättning inom unionen: utvecklingen av informations- och kommunikationsteknik och deras tillämpning leder till skapandet av miljontals nya arbetstillfällen i Europa. Inför hård internationell konkurrens och för att bevara den kulturella mångfald som berikar unionen, måste man utveckla metoder som tillåter en egen och användarvänlig modell för informationssamhället. Informationssamhället medför grundläggande industriella och sociala förändringar: det öppnar ett stort antal möjligheter till nya aktiviteter för medborgare och företag i fråga om handel, arbete, transport, utbildning, hälsa och kultur. De metoder som hör samman med informationssamhället berör samtidigt alla former av industriell verksamhet och alla samhällsområden. Deras ekonomiska och sociala inverkan når långt utanför de industrier som direkt producerar utrustning och tjänster för information och kommunikation. Sammantaget utgör dessa metoder ett väsentligt bidrag till nyckelåtgärderna i de två andra tematiska programmen. i) Programmets allmänna mål Informationssamhällets möjligheter kan inte utnyttjas till fullo med de system och den teknik som finns idag. Framsteg görs ständigt inom viktiga tekniker som mikroelektronik och detta skapar villkoren för alla nya tillämpningar. Det är alltså nödvändigt att fortsätta med forskning, teknisk utveckling och utveckling av nya metoder, vilket kräver ett enhetligt och integrerat program som är nära kopplat till unionens politik. Detta program bör ha som mål att bidra tjänster och metoder som till att de tillgångar, informationssamhällets teknik ger upphov till kan främja unionens politiska mål genom att - skapa nya arbetstillfällen och stärka företagens konkurrenskraft, - stimulera utvecklingen av nya marknader och tjänster av allmänt intresse och stärka medborgarens roll i samhället, förbättra Europas dragningskraft som plats för investering, forskning och innovation och stärka unionens vetenskapliga och tekniska bas för att stärka den sammanlagda konkurrenskraften. 14 För att helt kunna utnyttja möjligheterna med ett sådant program måste man, med tanke på förhållandet mellan kostnad och effektivitet, ta hänsyn till behoven av tillgänglighet och driftskompatibilitet på alla nivåer, från tekniker och verktyg till system och tillämpningar. Vid fastställandet av programmets struktur måste följande beaktas: - Kopplingarna mellan tillämpning och teknik, för att återspegla nyskapandets olika roll element: efterfrågan tillämpningarna spelar för att styra och validera forskningen och stimulera antagandet av nya tekniker, genom att befrämja kopplingen mellan användare och leverantör, vilken är grundläggande för innovation. tekniken som styr, samt den som driver på, och - Behovet av tvärvetenskaplighet. I detta sammanhang skulle den bästa strukturen uppnås om man sammanförde de tillämpningar och de tekniker som ligger närmast varandra eller som är mest beroende av varandra samt integrerade forskningen och antagandet av nya tekniker för att maximera effektiviteten och minimera behovet av samordning. Dessa hänsynstaganden leder till ett program med fyra nyckelåtgärder med nära samordning, som stöds av ett antal aktiviteter för grundforskning. ii) Vetenskapliga och tekniska mål • Nyckelåtgärder Informationssamhället (I): tjänster för medborgarna Informationssamhällets teknik måste motsvara användarnas och konsumenternas förväntningar och behov samt nödvändigheten av att till lägsta kostnad ge dem tillgång till allmänna tjänster av hög kvalitet. Denna nyckelåtgärd kommer att främja driftskompatibiliteten mellan tillämpningar och kommer huvudsakligen att riktas in på följande fem områden: utbildning, hälsa och äldrevård, offentliga myndigheter, miljön och transporter. Särskild betoning kommer att läggas på integreringen av dessa tillämpningar och deras validering på digitala platser eller i digitala städer eller områden. Inom utbildningen kommer betoningen att ligga på multimediatillämpningar, nya undervisningsmetoder som bygger på simulering och virtuell verklighet samt utveckling av tillämpningar som bygger på bredbandskommunikation. I fråga om hälsa och äldrevård kommer följande att prioriteras: utveckling av datoriserade vårdsystem, säkra hälsonätverk med hög kapacitet, avancerade gränssnitt och telesystem för integrering av äldre och rörelsehindrade i samhället. De offentliga myndigheternas uppgift skulle kunna underlättas om allmänheten och företagen kunde få bättre tillgång till samhällstjänster genom tillämpningar som ger tillgång till "regeringen on-line". Vad beträffar miljöskydd kommer prioriteringen att ligga på utvecklingen av telematiksystem som är tillgängliga för miljöförvaltare och medborgare för övervakning, analys och varning. Transportområdet, slutligen, skulle kunna dra nytta av utvecklingen av avancerade telematiksystem som behövs för förvaltning och teletjänster. 15 Motivering: Alla länder i Europeiska unionen står inför utmaningen att förbättra kvaliteten på sina samhällstjänster samtidigt som kostnaderna måste hållas nere. Dessutom innebär informationssamhällets inträde i dessa sektorer stora möjligheter för industrin och sysselsättningen. Antalet hushåll som är anslutna till elektroniska informationsnät i världen förväntas tredubblas mellan 1996 och slutet av århundradet, för att uppnå sammanlagt 100 miljoner år 2000, varav 30 miljoner i Europa. Inom 10 år kan marknaden för tillämpningar inom informationssamhället uppnå flera tiotal miljarder ecu per år, t. ex. 15 miljarder för tillämpningar inom hälsoområdet, 10 miljarder för utbildning, 8 miljarder för en enhetlig telematik på transportområdet och 5 miljarder för miljön. Tillämpningsområdena inom informationssamhället är till sin natur gränsöverskridande och omfattas av Europeiska unionens politik. Genomförandet på Europanivå av aktiviteter på detta område gör det möjligt att bidra till den nödvändiga moderniseringen av berörda sektorer, säkerställa driftskompatibilitet mellan tjänster och överensstämmelse för utrustning samt bidra till bevarandet av Europas språkliga och kulturella mångfald. Informationssamhället (II): elektronisk handel och nya arbetsmetoder Genomförandet av den inre marknaden och Ekonomiska och monetära unionen är två prioriteringar för Europeiska unionen. Detta projekt kommer att ha som mål att bidra till att de fungerar effektivt, bland annat med hjälp av moderna statistiksystem, och att underlätta för de europeiska företagen, särskilt små och medelstora företag, att bli mer delaktiga i den globala ekonomin. Det kommer särskilt att rikta in sig på att stimulera handeln med varor och tjänster. Detta gäller bland annat förvaltningssystem för leverantörer och konsumenter, skydd för information och nät, tekniska medel för bestyrkande och skydd av äganderätt och integritet beträffande innehåll samt driftskompatibilitet mellan betalningssystem, flexibla, mobila och distansanpassade arbetsmetoder för individer och för arbete i samarbete och i grupp. Motivering: År 2005 skulle en tredjedel av alla banktransaktioner över hela världen kunna utföras elektroniskt. År 2000 förväntas antalet distansarbetande uppgå till nästan 10 miljoner och nästan 40% av företagen förväntas bedriva elektronisk handel. År 2004 förväntas den europeiska marknaden för kommersiella telematiska tjänster uppgå till 11 miljarder ecu. De förändringar i arbetsmetoder och handel som har sitt ursprung i informations- och kommunikationsteknik sträcker sig för det mesta långt bortom det individuella företaget, industrisektorn eller tjänstesektorn eller till och med den nationella ekonomin. De påverkar hela världen, och gör det nödvändigt att handla på Europanivå om unionen skall kunna utnyttja sin potential som främsta världsmarknad. Informationssamhället (III): multimediainnehåll Kreativitet och ökad användning av multimediainnehåll är två viktiga faktorer för ett fullständigt genomförande av informationssamhället och de bidrar till att främja den språkliga och kulturella mångfalden. Denna nyckelåtgärd har som mål att utveckla innovativa former av multimediainnehåll och verktyg för att strukturera och behandla dem. Åtgärden kommer att koncentreras på tre huvudpunkter: elektronisk interaktiv utgivning med nya metoder för att skapa och strukturera publikationer och individualiserad spridning av information samt tillgång till kulturell information, till exempel genom elektroniska bibliotek och virtuella museer, nya språktekniker som gör informations- och kommunikationssystem mer användarvänliga, avancerade tekniker för tillgång, urval och analys av information som gör det lättare att behärska informationsexplosionen och underlättar användandet av multimediainnehåll, bland annat beträffande geografiska och statistiska informationssystem. 16 Motivering: Omsättningen för företag i Europeiska unionen som sysslar med innehållet i informations- och kommunikationssystem är 150 miljarder ecu per år. Denna sektor sysselsätter 2,1 miljoner personer på heltid. Ytterligare en miljon arbetstillfällen förväntas tillkomma i sektorn under de kommande tio åren. Även om nästan all information på Internet är på engelska har 50% av Internet-användarna i dag inte engelska som modersmål. Framhävandet av den kulturella och språkliga mångfalden i Europa är en viktig faktor i Europeiska unionens utbildningspolitik, politik på det audiovisuella området och kulturpolitik. Informationssamhället (IV): grundläggande teknik och infrastrukturer För att genomföra informationssamhället på Europanivå bör dess grundläggande teknik utvecklas, så att den når högsta nivå, dess införande bör accelereras och deras tillämpningsområde vidgas. Denna teknik omfattar: datateknik, kommunikations- och nätverksteknik, inbegripet arkitektur, protokoll och metodologi samt dessas införande och tillämpning, teknik för och utveckling av mjukvara och system, mobil- och personkommunikation, särskilt satellitbaserade tjänster, gränssnitt som utgår från flera sinnen, kringutrustning, som platta skärmar, mikrosystem, mikroelektronik (teknik, kunskap, utrustning och hårdvara som är nödvändig för konstruktionen av kretsar och utvecklingen av tillämpningar). Motivering: Mellan 1994 och 1995 växte världsmarknaden för teknik för informationssamhället med 11%, vilket är mer än någon annan ekonomisk sektor. 1995 omsatte denna marknad 304 miljarder ecu. Investeringarna i forskning, utveckling och infrastrukturer förväntas överstiga 20 miljarder före 1998. Ungefär 40-50% av kostnaden för ett modernt flygplan är kopplad till flygelektronisk hård- och mjukvara. Mer än 15% av kostnaden för en bil är kopplad till elektroniken. • Allmänna aktiviteter för att utveckla grundläggande teknik samt grundforskning "Visionärt" arbete som är kopplat till alla nyckelåtgärderna och med syftet att säkerställa att idéflödet upprätthålls mellan laboratorier och industrin. Denna åtgärd skall främst inriktas på följande områden: - Teknik för återgivande, skapande och hantering av kunskap. - Teknik för simulering och visualisering i realtid och i stor skala samt teknik för virtuell närvaro. - Teknik på kvant-, foton- och bioelektronikområdena samt för integration i mycket stor skala. Datorer med ultrahög kapacitet och superintelligenta nät. • Stöd till forskningsinfrastrukturer - Stöd till avancerade elektroniska högflödesnät för forskning. Dessa nät skulle vara av särskilt stor nytta för alla program. 17 iii) Hur rekommendationerna från utvärderingsgrupperna kommer att beaktas Utvärderingsgruppen för programmet rekommendationer: i den berörda sektorn kom med följande - De tre programmen runt telematiska tillämpningar, avancerad kommunikationsteknik och informationsteknik bör sammanföras i ett enda program (gemensam slutsats av utvärderingsgrupperna i alla tre programmen). - Arbetet runt telematik bör koncentreras på nya sektorer och de sektorer som har till t. ex. sektorer med koppling särskild ekonomisk och social betydelse, informationssamhället (Telematiktillämpningar). - Stödet till utveckling av interaktiva multimediatjänster bör ökas (Avancerad kommunikationsteknik). 18 2. 3 Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt för Ökad konkurrenskraft hållbar utvecklingsmodell är två mål som för unionen hör ihop och kompletterar varandra. vara Endast "rena" och "smarta" produkter konkurrenskraftiga på framtidens marknad. införandet av en ekologiskt och förfaranden industrin och kommer att Skapandet, utvecklingen, spridningen och tillämpningen av de kunskaper som krävs för att uppnå dessa mål utgör en grundläggande del av unionens industripolitik, men också av unionens verksamhet på många andra områden, som exempelvis transport- och energisektorerna. Detta mål, att uppnå en konkurrenskraftig och ekologiskt hållbar utveckling, bör utvidgas till att omfatta stadsområdena, eftersom dessa utgör ramen for en stor del av den europeiska befolkningens liv och verksamhet. i) Programmets allmänna mål Programmets allmänna mål är att skapa kunskap och teknik som kan bidra till ökad tillväxt och sysselsättning i Europa, i synnerhet genom utveckling av följande: - "Rena" och "smarta" produkter och industriella processer som gör det möjligt för företagen att företa nödvändiga förändringar i sin verksamhet, i syfte att öka den europeiska industrins konkurrenskraft. - Ekonomiska, säkra och miljövänliga transportsystem. - System och tjänster på energiområdet som säkerställer tillförlitlig försörjning och ekologiskt hållbart utnyttjande. ii) Vetenskapliga och tekniska mål • Nyckelåtgärder Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (I): Produkter, processer, organisation tillverkning För att kunna hävda sina ställningar i den allt hårdare globala konkurrensen måste den europeiska industrin kunna erbjuda innovativa tjänster och produkter, och utveckla nya tillverkningsmetoder. Insatser bör göras för att ta fram, utveckla och integrera nya metoder för produktutveckling, och mikrosystem, informationsteknik för "smart" tillverkning (inbegripet flexibla verkstadssystem och flexibel förvaltning av försörjningskedjan, integrerade system och teletjänster för utnyttjande och underhåll samt simulationsteknik och arbetsdelning), metoder för minskad förbrukning, resurs- och avfallsutnyttjande, återvinning av avfall, utveckling av rena produkter utgående från en analys av produktens livscykel, nya metoder för att organisera produktion och arbete samt maximalt kompetensutnyttjande. och kontroll: mikrokonstruktion 19 Motivering: Industrins och tillhörande tjänsters marknad i unionen uppskattas till 4 500 miljarder ecu per år. Två miljoner företag (varav 99% har färre än 500 anställda) är aktiva inom denna sektor, och sysselsätter tillsammans 40 miljoner arbetstagare. Fram till år 2000 kommer marknaden för miljöskyddsprodukter att växa med 50-100%. Om flexibla tillverkningssystem och rena tillverkningsmetoder infördes, skulle det på sikt kunna leda till en minskning av industrins energiförbrukning med 50%. Samtidigt skulle den tid det tar att få fram inte enbart marknadsfärdiga produkter kunna halveras. Forskningssamarbete innebär kostnadsdelning, utan underlättar också utvecklingen och antagandet av de standarder som krävs för att den inre marknaden skall fungera. Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (II): hållbar rörlighet och intermodalitet I ett integrerat Europa kommer den fria rörligheten för personer och varor att öka avsevärt. Sådan rörlighet bör kunna säkerställas effektivt och utan skador på miljön, och med mindre åtföljande kostnader, förorsakade exempelvis av trafikstockningar och olyckor. Denna åtgärd, som berör transportpolitiken, miljöpolitiken och regionalpolitiken, skall bidra till rörligheten genom att främja ett säkert, "smart" och driftskompatibelt, och i stor utsträckning intermodalt system för person- och varutransporter till lands, i luften och till sjöss på europeisk nivå. Detta förutsätter inte minst utvecklingen av nya rationella transportsystem, inbegripet den nya generationens satellitbaserade navigations- och positioneringssystem, och dessutom forskning rörande transportpolitik, samt samverkan med markanvändnings- och utvecklingen av socio-ekonomiska modeller. infrastrukturen, Motivering: Efterfrågan på varutransporter inom unionen har fördubblats mellan 1975 och 1995, och kommer förmodligen att fördubblas igen fram till år 2005. De kostnader som förorsakas inom unionen genom trafikstockningar uppgår till 120 miljarder ecu per år, och de totala "externa" kostnaderna för transportområdet uppgår till 250 miljarder ecu. Utvecklingen av ett intermodalt transportsystem, som skall grunda sig på de många små och medelstora företag som är verksamma inom denna sektor, är knuten till de stora transeuropeiska transportnät som unionen håller på att upprätta i enlighet med vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, och är endast genomförbar på europeisk nivå. Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (III): nya perspektiv for luftfarten Luftfarten är ett av de områden inom vilka den europeiska industrin hävdar sig bäst, och är en av unionens främsta exportsektorer. Denna åtgärd syftar till att hjälpa unionen att behålla och stärka sin position inom detta område genom att utveckla avancerat tekniskt kunnande. Verksamheten skall främst inriktas på de nya metoderna för integrerad produktutveckling och produktion, samt på en minskning av energiförbrukning, utsläpp och buller för olika flygplanstyper, inbegripet tekniska och demonstrationsåtgärder. Dessutom skall den nya undersökas. genomförbarhet ekonomiska flygplansgenerationens 20 Motivering: Lufttrafiken kommer att fördubblas fram till år 2000, och cirka 15 000 nya flygplan tredjedelar kommer att behövas fram till dess. Den europeiska luftfartsindustrin exporterar två av sin produktion, och produkternas kvalitet och konkurrenskraft är därför av största vikt för att denna position skall kunna bibehållas. De europeiska företagen började erövra nya marknader i samband med den omstrukturering som ägde rum för 25 år sedan, när Airbus skapades. Mal företagen tanke på den tillnärmning som för närvarande kan iakttas mellan de amerikanska inom luftfartssektorn, i Amerika, bör Europa investera kraftigare i forskning som fö. åtnjuter starkt finansiellt stöd från den offentliga sektorn inom detta område. Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (IV): havsteknologi Havet, som omger stora delar av Europas territorium, och som alltid har spelat en viktig roll i denna världsdels historia, medför också stora ekonomiska, sociala och tekniska utmaningar för unionen. Denna åtgärd skall stimulera utveckling och integration av kunskap och teknik som ger unionen möjlighet att till fullo utnyttja havsresurserna, i överensstämmelse med en verklig europeisk "havsstrategi". I första hand skall insatserna inriktas på den teknik som krävs för att öka Europas konkurrenskraft inom de berörda områdena (teknik för att utveckla avancerade, miljövänliga, säkra och effektiva farkoster, utnyttja havet för sparsamma transporter av varor och personer - inbegripet avancerad hamninfrastruktur och regionala sjötransportsystem - och på ett rationellt och ekologiskt hållbart sätt utnyttja havet som källa för energi och råmaterial med hjälp av metoder för utvinning på havsbotten). Motivering: Europeiska unionens kuster sträcker sig över 90 000 km, och 47% av unionens befolkning bor på mindre än 50 km avstånd från havet. 90% av unionens utrikeshandel sker via sjötransporter. Mellan 3 och 5% av unionens BNP uppstår direkt ur den industri och de tjänster som är förknippade med havet, och den marina industrin sysselsätter över 2,5 miljoner inom unionen. Havet är en viktig fråga för unionens industripolitik, miljöpolitik, arbetstagare forskningspolitik och energipolitik, och omfattas av många internationella avtal i fiskeripolitik, vilka unionen ingår som avtalsslutande part. Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (V): avancerade energisystem och - tjänster Den förväntade ökningen av unionens energibehov, och nödvändigheten av att tillfredsställa dess behov utan att det innebär en fara för miljön utgör en väldig utmaning. Denna åtgärd, som är ytterst marknadsorienterad, skall bidra till att möta denna utmaning genom att skapa och utveckla avancerade energisystem och -tjänster, som genom insparningar både på produktions- och konsumnivå möjliggör betydande minskningar av utsläppen av koldioxid och andra förnyelsebara växthusgaser. Verksamheten kommer att beröra de viktigaste nya och energikällorna, och deras integrering i decentraliserade system, teknik för lagring och transport av energi, teknik för ren användning av fossila bränslen och rationell energianvändning, teknik för utnyttjande av kontrollerad termonukleär fusion (i detta sammanhang kan i synnerhet det projekt som avser den internationella försöksreaktorn ITER nämnas) och undersökning av de inbördes sammanhangen mellan ekonomi, miljö och energi. Motivering: Den sammanlagda energiförbrukningen i Europa kommer att öka med 20% fram av till år 2020, och under samma tid kommer den därmed sammanhängande produktionen koldioxid att öka med 14%, om inga åtgärder vidtas. Världsmarknaden för energiteknik kommer förnyelsebara om några år att uppgå till över 800 miljarder ecu per år. I grönboken om energikällor i unionens till 12% år 2005. Unionens energipolitik bygger på ett sammanlagda kommissionen att fördubbla dessa energikällors andel energihushållning, föreslår 21 mångfaldigande av energikällorna och bibehållandet av en variationsrik teknisk kapacitet som lättast kan uppnås genom europeiskt samarbete. Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (VI): morgondagens stad De flesta européerna har sin arbetsplats i stadsmiljö, och det är i tätorterna som de stora ekonomiska och samhälleliga utvecklingarna äger rum. Men de problem som uppstår till följd av dessa utvecklingar får också störst effekt i städerna. En harmonisk stadsutveckling förutsätter globala och innovativa åtgärder, utgående från avancerade stadskoncept som förenar traditioner (bl. a. skydd av kulturarvet), återställande av en social jämvikt (tryggare städer) och utvecklingen mot en "mervärdesekonomi". Åtgärderna skall i första hand främja utvecklingen av en integrerad strategi för att lösa stadsproblemen. I synnerhet kommer åtgärden att omfatta teknik för integrerad trafikstyrning (exempelvis nyckelåtgärden ekolog». ,kt hållbar rörlighet och intermodalitet) och energiförvaltning (framför allt i byggnader: se även nyckelåtgärden avancerade energisystem och -tjänster). Dessutom skal! den omfatta teknik för ekonomiskt och ekologiskt hållbart byggande och restaurering av historiska byggnader, den teknik som krävs för att skapa ekonomiska, rena, säkra och smarta bilar, och testa dessa i stadsmiljö (exempelvis icke förorenande fordon). Motivering: 80% av den europeiska befolkningen bor i städer, och den största delen av medlemsstaternas ekonomiska verksamhet är koncentrerad till städerna. De kostnader som uppstår genom förstörelse av historiska byggnader uppskattas till mer än 14 miljarder ecu per år. Städerna har alltid spelat en viktig roll i Europas historia, och i dag främjas den europeiska integrationen avsevärt av upprättandet av samarbetsnät mellan de stora regionala metropolerna (Eurometropoles, Eurocities osv. ) • Allmänna aktiviteter för att utveckla grundläggande teknik och grundforskning I första hand skall denna åtgärd inriktas på följande mål: - Forskning till stöd för utvecklingen av nya material för industrin, och deras tillverkning. Dessutom extremt värmebeständiga material för energiframställning och motorer), lätta material (för transport och konstruktion), funktionella material (optisk-elektroniska, biomaterial, sensorer) som utvecklats och med återanvändning, nya material (exempelvis hänseende enkel samt till tillverkningsmetoder inom kol- och stålområdet^. - Forskning på ett stadium före utsläppandet på marknaden, som främjar standardisering och bedrägeribekämpning, samt produktkvalitet och kvaliteten på tjänster (inbegripet utvecklingen av mätinstrument med hög precision). - Forskning som stöd till nukleär säkerhet. Verksamhet i samband med bränslecykeln, lagring och behandling av avfall, kontroll av klyvbart material samt strålningseffekter. Stöd till utvecklingen av nya koncept för system med egensäkerhet. Detta mål tar hänsyn till den ökande roll som de aktiviteter som för närvarande genomförs på grundval av EKSG-fördraget kommer att spela i ramprogrammet i och med att EKSG-fördraget utlöper år 2002. 22 • Stöd till forskningsinfrastrukturer - Stöd, på europeisk nivå, till optimalt utnyttjande av datorcentra för industriel! forskning, stora vindtunnlar, specialiserade databaser och försökslaboratorier. iii) Hur rekommendationerna från utvärderingsgrupperna kommer att beaktas Utvärderingsgruppen för programmet i den berörda sektorn (internationellt samarbete) kom med följande rekommendationer: - Utveckling av ett tillvägagångssätt som kombinerar den "vertikala" inriktningen på ett teknik begränsat antal teman och det övergripande stödet till grundläggande (industriell teknik). - Ökad anpassning av åtgärderna till användarnas behov och till tillämpning (Icke nukleär energi). - Bibehållande av en lämplig blandning av teknisk forskning och forskning rörande transportpolitiken (Transport). 23 2. 4 Stärka den europeiska forskningens internationella roll / en värld som präglas av allt starkare globalisering, både vad gäller ekonomi och problem, utgör vetenskapligt och tekniskt samarbete en viktig dimension av unionens forskningspolitik. Samarbetet skall på ett avgörande sätt bidra till genomförandet av unionens utrikespolitik, som i första hand omfattar kontakterna med de länder i Central- och Östeuropa som kandiderar för anslutning till unionen, och skall stärka unionens ställning på det internationella planet. Vetenskapligt och teknisk samarbete skall dessutom hjälpa unionen att upprätta industriellt samarbete och erövra nya marknader. i) Programmets allmänna mål I samband med genomförandet av unionens utrikespolitik och med hänsyn till den kommande utvidgningen till nya medlemsstater, bör programmet ha följande allmänna mål: - Främja vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan unionen och organisationer och forskare i länder utanför gemenskapen, i syfte att uppnå betydande och likvärdiga fördelar för båda parter (samarbete till ömsesidig nytta). - Underlätta europeiska företags och laboratoriers tillgång till gemenskapsrelevanta kompetenser och kunskaper utanför unionen. - Förstärka den europeiska industrins konkurrenskraft och position på nya marknader, och bidra till att den europeiska forskningen far tillgång till uppgifter om de forskningskapaciteter, -aktiviteter och -prioriteter som finns utanför unionen. ii) Särskilda mål Unionens internationella vetenskapliga och tekniska samarbetsverksamhet skall främja både samverkan och konkurrens. Den grundar sig på principen att verksamheten skall vara till nytta för båda parter, men samarbetet skall dessutom överensstämma med följande särskilda mål, beroende på vilka grupper av länder som är inblandade: 24 - Associerade länder i Central- och Östeuropa. Förbereda deras anslutning till unionen och samtidigt hjälpa dem att bevara och förstärka sina egen forskningskapacitet och använda dessa för att förbättra sin sociala och ekonomiska situation. - Länder i Medelhavsområdet som inte ingår i gemenskapen. Bidra till utvecklingen av ett vetenskapligt och tekniskt samarbete som stöd till Europa-Medelhavsavtalen. Bidra till ekonomiskt uppsving och social utveckling samt skapandet av nya marknader i dessa länder. - Icke-associerade länder i Central- och Östeuropa: Hjälpa dessa länder att stabilisera sin forskarpotential och att mobilisera sina vetenskapliga resurser till förmån för en ekonomisk och social utveckling. - De nya oberoende staterna if. d. Sovjetunionen: Stabilisera deras forskarpotential, bidra till att deras forskningskapacitet används för att modernisera ländernas ekonomi, och finna lösningar på de allvarliga problem inom miljövård, hälsovård och nukleär säkerhet som denna region står inför. - Industriländerna: Ge de europeiska forskarna tillgång till kunskaper och metodik i dessa länder i syfte att höja nivån på deras verksamhet. - Länder med växtekonomi: Utveckla vetenskapligt och tekniskt samarbete som underlättar de europeiska företagens tillträde till dessa snabbt växande marknader. - Utvecklingsländer: Ansluta dessa länders forskare till utvecklingen av särskilt vetenskapligt lösa sina teknologi som kan hjälpa dem att lämplig kunnande och utveckling av utvecklingsproblem. Det internationella vetenskapliga och tekniska samarbetet kommer att ta sig två former, beroende på om samarbetsavtal slutits eller inte, och på avtalens innehåll. Dels finns möjligheten för organisationer från tredje land att delta i övriga program, dels kan de delta i de egentliga internationella samarbetsprogrammen. Inom dessa båda kategorier kommer olika typer av samarbete att tillämpas, som skiljer sig genom de typer av länder som berörs, vilken typ av aktiviteter som avses, och hur ländernas deltagande finansieras. • Deltagande av organisationer från länder utanför gemenskapen Här kan fyra olika typer särskiljas: - Fullständig anslutning till ramprogrammet (vissa länder som kandiderar för anslutning till unionen kan välja denna möjlighet7, i synnerhet länderna i Central- och Östeuropa, i EES (Europeiska ekonomiska land samarbetsområdet) och Israel^). Dessa länder deltar på liknande villkor som tredje 7 En annan möjlighet är att endast delta i vissa utvalda program. 8 Om avtalet om association till Fjärde ramprogrammet förlängs till Femte ramprogrammet som planerat. 25 unionens medlemsstater. Deltagandevillkoren för länderna i Central- och Östeuropa är ännu inte fastställda. Fonden för tekniskt stöd till de Central- och Östeuropeiska länderna, Phare, kan dock i vissa fall användas för uti friimja detta deltagande, i överensstämmelse med de regler som gäller för användandet av Phare-medel. - Deltagande i de program som är öppna för länder utanför gemenskapen på grundval av bilaterala eller multilaterala samarbetsavtal (vissa industriländer utanför gemenskapen och vissa NIC-länder). Samarbetet sker på projektbas (utan någon finansiering från ramprogrammet för parten från tredje land). Åtgärder för att underlätta växtekonomi-ländernas tillgång till programmen kommer att vidtas. - Deltagande i de program som är öppna för länder utanför gemenskapen utan att något särskilt samarbetsavtal föreligger (i synnerhet de »änder i Central- och Östeuropa som inte ansluter sig till ramprogrammet, de europeiska nya oberoende staterna samt länder i Medelhavsområdet som inte ingår i unionen). Detta samarbete, som sker på projektbas, motiveras av den intensiva politiska dialogen med dessa länder och skall i princip finansieras av dessa länder själva. Det skall dock undersökas om fonderna för tekniskt stöd, Phare, Tacis (för de (för Medelhavsländer utanför nya oberoende gemenskapen) skulle kunna användas i detta sammanhang. staterna) och MEDA - Deltagande i vissa enskilda projekt där det ligger i unionens intresse att samarbeta med länder utanför gemenskapen (gäller alla sådana länder). Detta samarbete finansieras av dessa länder själva eller, i vissa särskilt motiverade fall, av de berörda tematiska programmen. Aktiviteter inom programmen för internationellt samarbete Följande tre typer av aktiviteter kommer att genomföras: - Särskilda samarbetsaktiviteter för vissa kategorier av länder (länderna i Central- och Östeuropa som inte är anslutna till ramprogrammet, de nya oberoende staterna, Medelhavsländer utanför gemenskapen, utvecklingsländer och växrekonomi-länder). Dessa aktiviteter, som berör de mycket speciella problem som dessa länder står inför (t. ex. inom hälsa och miljö), och som därigenom inte kan genomföras inom ramen för de övriga programmen, kommer att finansieras genom programmen för internationellt samarbete. - Forskarutbildning: Ett stipendiesystem skall upprätt is för unga forskare från länder utanför gemenskapen som vill besöka laboratorier inom unionen för en viss tid för att där delta i ramprogrammets projekt. Detta skall finansieras av programmet för internationellt samarbete, liksom stipendiesystemet för unga europeiska forskare som önskar besöka Japan eller Sydkorea. - Samordning med COST och Eureka, samt med de övriga europeiska organisationerna för vetenskapligt och tekniskt samarbete (exempelvis CERN, (ESA), Europeiska molekylärbiologiska Europeiska (ESF)). vetenskapsstiftelsen laboratoriet rymdorganisationen (EMBL), och Europeiska 26 iii) Hur rekommendationerna från utvärderingsgrupperna kommer att beaktas Utvärderingsgruppen för programmet i den berörda sektorn (internationellt samarbete) kom med följande rekommendationer: - Åtgärderna för att hjälpa länderna i Central- och Östeuropa samt de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen att omstrukturera sitt forskningssystem och ta detta i tjänst för att lösa sina ekonomiska och sociala problem bör förstärkas utgående både från programmet för internationellt samarbete och fonderna för tekniskt stöd, Phare och Tacis. — Tekniskt samarbete med växtekonomi-länder bör få ökad prioritet. 27 2. 5 Förnyelse samt integration av de små och medelstora företagen Nyskapande är av avgörande betydelse för företagens konkurrenskraft. För att forskningen skall kunna bidra maximalt till tillväxt och sysselsättning i Europa, och för att den skall få konkreta, ekonomiskt mätbara och socialt önskvärda resultat, krävs mekanismer som stimulerar till nyskapande, utnyttjande av forskningsresultat och grundande av innovativa företag. De små och medelstora företagen, som spelar en viktig roll ifråga om nyskapande, och som står för 66% av Europeiska unionens arbetstillfällen, bör få tillgång till den avancerade teknik de behöver och till de möjligheter som unionens samarbetsprojekt erbjuder. i) Programmets allmänna mål Programmet har följande allmänna mål: - Öka unionens forskningsprograms ekonomiska och sociala roll genom att förstärka åtgärderna för bättre utnyttjande av forskningsresultat samt överföring och spridning av ny teknik. - Underlätta programparternas, och i synnerhet de små och medelstora företagens, innovationsfinansiering och stöd till grundande av tillgång till styrmedlen för innovativa företag (finansutveckling, riskkapital). - Uppmuntra de små och medelstora företagen, både sådana som är aktiva på högteknologiområdet och sådana som helt saknar forskningskapacitet, eller har liten forskningskapacitet men stora tekniska behov, att delta i unionens forskningsprogram. Hjälpa små och medelstora företag, i synnerhet i missgynnade regioner, att öka sin tekniska kapacitet. Det är uppenbart att den verkliga flaskhalsen i det europeiska systemet för forskning, utveckling och nyskapande utgörs av utnyttjandet av forskningsresultat på marknaden. Det finns riskkapital i Europa, men till skillnad från USA finns det ännu inte tillräckligt mycket, och det som finns används endast i ytterst liten utsträckning för att finansiera ramprogrammets tekniskt nyskapande. Lösningen av detta problem överstiger 28 Inom möjligheter. kommer kommissionen att försöka uppmuntra till inrättandet av styrmedel som gör det möjligt att övervinna detta problem. innovationsfrämjande verksamhet ramen sin för ii: Särskilda mål Unionens åtgärder för att främja nyskapande och bidra till de små och medelstora företagens deltagande i programmen skall genomföras dels inom ramen för de olika tematiska programmen, och dels inom ramen för programmet för nyskapande och små och medelstora företag. I synnerhet följande mål och bestämmelser kan nämnas för de berörda åtgärderna: • Nyskapande I de övriga programmen: - - Integrera mekanismer för utnyttjande av forskningsresultat, privat finansiering och överföring av teknologi och resultat i projektens livscykel, och säkerställa skydd av den kunskap som uppkommer genom projekten (utvärderingar, marknadsundersökningar, utbildning). I detta syfte skall "innovationsavdelningar" inrättas i de olika programmen. Inrättande av strukturerade gränssnitt med de organisationer som finansierar nyskapande, och stöd till upprättandet av innovativ starthjälp, i synnerhet genom europeiska investeringsfonden, Europeiska (Europeiska investeringsbanken, Eurotech Capital). fonder organ och - Förvaltning berörda forskningsprogrammen, och upprättande av nät för samarbete och informationsutbyte mellan nyskapande företag inom programmens områden. nyskapande särskilda stödnät inom för av de I programmet Förnya och integrera de små och medelstora företagen: - Förenkling och samordning av informationsnäten och näten för stöd till unionens verksamhet inom forskning och nyskapande, inbegripet identifiering och spridning av funktionella metoder för teknologiöverföring (gemensam åtgärd - förnyelse/små och medelstora företag). Samordning av studier och analyser, i synnerhet rörande innovationspolitiska frågor. - Samordning av förvaltningen av "innovationsavdelningar" inom programmen, och av strukturerade gränssnitt med de organisationer som finansierar nyskapande, och stöd till upprättandet av innovativ starthjälp, skapandet av ny metodologi för projekt inom teknologiöverföring, där tekniska, ekonomiska och sociala aspekter av nyskapandet ingår. • Upprättandet och utvecklingen av en stödtjänst för immaterialrättigheter och tillgång till privat finansiering, inte minst till riskkapitalfonder (gemensam åtgärd - förnyelse/små och företag). medelstora 29 Små och medelstora företag I de övriga programmen - Forskningssamarbete som gör det möjligt för i synnerhet de deltagande små och medelstora företag som inte förfogar över tillräcklig forskningskapacitet att anförtro lösningen av gemensamma tekniska problem till andra organisationer. - Åtgärder som syftar till att stödja och uppmuntra de små och medelstora företagens deltagande i projekt för forskningssamarbete (exempelvis bidrag för förstudier), samt förvaltning av informations- och stödnät på nationell och europeisk nivå. I programmet Förnya och integrera de små och medelstora företagen: - Inrättandet av en kontaktpunkt av typ "one shop stop" inom kommissionen (för ansökningar som inkommer inom ramen för de åtgärder som särskilt riktar sig till de små och medelstora företagen). iii) Hur rekommendationerna från utvärderingsgrupperna kommer att beaktas Utvärderingsgruppen för programmet i den berörda sektorn (Spridning och utnyttjande av resultat) kom med följande rekommendationer: - Innovationspolitiken bör spela en större roll i samband med genomförandet av unionens forskningsverksamhet. - Nyskapande bör fa större betydelse inom de tematiska programmen, eftersom programmet för nyskapande bidrar till att optimera de enskilda programmens verksamhet. - Verksamheten bör samordnas med kommissionens övriga verksamheter och med de avdelningar som berörs av innovationspolitiken. 30 2. 6 Stärka den mänskliga potentialen Liksom inom så många andra områden utgörs Europas främsta och viktigaste tillgång inom forskning och teknik av dess mänskliga resurser, dvs. av de europeiska forskarnas, ingenjörernas och teknikernas kunnande. Med hänsyn till de trängande behov som förutses bör denna potential bevaras, utökas och utnyttjas optimalt. Samtidigt bör unionen också bidra till att främja Europas ledande position inom forskning och teknik. I syfte att bättre kunna identifiera det europeiska samhällets nuvarande och framtida ekonomiska och sociala behov och tendenser, bör unionen också mobilisera den starka tradition av samhällsvetenskaplig och ekonomisk forskning som finns i Europa runt ett begränsat antal viktiga teman. i) Programmets allmänna mål Programmet har följande allmänna mål: - Bidra till att upprätthålla och utveckla en hög nivå av kunnande och utbildning i Europa, i synnerhet genom stöd till yrkesutbildningen och främjande av fri rörlighet för forskare (även till och från industrin) samt nyskapande (metodik och teknologi) inom utbildning och yrkesutbildning, inte minst i syfte att skapa nya arbetstillfällen. - Bidra till att göra Europa till en attraktiv region för forskare och för investering i forskning, och främja den europeiska forskningens internationella position. - Utveckla de kunskaper som behövs för bättre insikt i de huvudsakliga aspekterna av det europeiska samhällets utveckling, och för genomförandet av unionens politik både inom forskning och teknik och inom andra områden. ii) Särskilda mål Programmet delas in i följande fem delar: 31 • Förstärkning av Europas humanresurser inom forskning Målet är att upprätta följande: - Nätverk för forskarutbildning inom avancerade och nya forskningsområden runt teman som forskarna själva fritt kan välja. Tyngdpunkten skall läggas på utbildning av unga forskare på doktorandnivå och med doktorsexamen. - Ett europeiskt stipendiesystem som skall omfatta "Marie Curie"-stipendier för unga forskare (dessa skall omfatta teman som väljs av forskarna själva och skall komplettera de stipendier som ges inom de tematiska programmen, vars samordning sköts av programmet), stipendier för näringslivet (tilldelas industri- och handelsföretag som till att utveckla utbildar unga forskare) och utvecklingsstipendier (som syftar forskningskapacitet på hög nivå i unionens missgynnade områden). • Optimalt utnyttjande av de stora forskningsinfrastrukturerna (stora anläggningar, nätverk, Målet är att bidra till att forskningsinfrastrukturerna forskningscentra) utnyttjas optimalt inom de områden som inte omfattas av de tematiska programmen (dvs. även inom ekonomi, juridik och samhällsvetenskap), och inom de typer av anläggningar som inte omfattas av programmen. För att uppnå detta planeras åtgärder för att underlätta forskarnas tillgång till sådana strukturer, sammankoppling av forskare till forskningsnät och stöd till forskningsprojekt. • Främjande av Europas position inom forskning och teknik Målet för denna verksamhet är att främja Europas ledande ställning inom forskning och teknik med hjälp av utbyten, och att ge den europeiska forskningens resultat den uppmärksamhet och roll de förtjänar. Detta skall uppnås med hjälp av bl. a. vetenskapliga konferenser av hög kvalitet, anslutning av utlandsstationerade europeiska forskare till information nätverk, utmärkelser för forskningsarbete av hög kvalitet, samt till befolkningen om forskningsverksamheten på europeisk nivå, i synnerhet via de elektroniska näten. • Socio-ekonomisk forskning som kan bidra till att tillfredsställa det europeiska samhällets behov Denna verksamhet skall komplettera och stödja de aspekter av socio-ekonomisk forskning som omfattas av de tematiska programmen. Den berör ett begränsat antal teman som är knutna till ramprogrammets allmänna mål. I första hand gäller det undersökningar av de samhälleliga effekterna av utvecklingen av tjänster på immaterialområdet samt sektorn som helhet i Europa, analyser av samspelet mellan tekniska framsteg, utbildning, sysselsättning, lagstiftning nya utvecklingsmodeller som främjar tillväxt, konkurrenskraft och livskvalitet. konkurrenskraft, utnyttjande skapande samt och och av • Stöd till Europas olika strategier inom forskning och teknik Detta säkerställs genom upprättande av ett forum för informations- och erfarenhetsutbyte: det s. k. ETAN-nätet (European Technology Assessment Network), som skall möjliggöra samarbete och kontakter mellan beslutsfattare och forskare som sysslar med studier av forsknings- och teknologipolitik, teknologisk övervakning, undersökning och utvärdering av vetenskapliga och tekniska och tekniska val, samt utveckling av ett statistiksystem samt vetenskapliga, indikatorer. innovationsrelaterade 32 iii) Hur rekommendationerna från utvärderingsgrupperna kommer att beaktas Utvärderingsgruppen för programmet i de berörda sektorerna kom med följande rekommendationer: - Särskilda stödåtgärder för utbildning av forskare inom industrin bör inrättas (Utbildning och rörlighet). - Amnesövergripande projekt och näringslivets deltagande i forskningsnät bör uppmuntras (Utbildning och rörlighet). - Den samhällsvetenskapliga forskningen bör inriktas på studiet av olika sammanhängande utmaningar som Europa står inför, och som kan ses i ett politiskt perspektiv (Målinriktad socio-ekonomisk forskning). 33 PROGRAMMEN: GENOMFÖRANDE OCH JURIDISKA ASPEKTER Genomförandebestämmelser och juridiska aspekter kommer att behandlas utförligt i det formella förslaget till Femte ramprogrammet. Ytterligare upplysningar, utöver vad som ingår i meddelandet "Utforma framtiden" och i det första arbetsdokumentet finns dock redan att tillgå. 1 GENOMFÖRANDE Î. Î Två viktiga mål: samordning och flexibilitet En viktig aspekt av Femte ramprogrammet är att samordningen av delprogrammen, åtgärderna och aktiviteterna skall förbättras avsevärt, och att unionen skall kunna reagera snabbare och flexiblare på förändringar inom detta område. i) Samordning På de olika berörda nivåerna skall samordningen säkerställas genom en rad mekanismer som ingår i programmen: ® Samordning mellan programmen. Denna samordning säkerställs för nyckelåtgärderna, samt genom den samordning som genomförs inom de övergripande programmen. ramen inom • Samordning mellan forskningsprogrammen och unionens övriga verksamhet. Inom ramen för unionens utrikespolitik säkerställs denna samordning, vad beträffar internationellt samarbete, genom främjande av förbindelser med program för tekniskt och ekonomiskt stöd (Phare, Tacis, MEDA, Europeiska utvecklingsfonden och PVD-ALA). Vad beträffar samordning med strukturfonderna i linje med de slutsatser som ingår i det meddelande om forskning och sammanhållning som kommissionen kommer att inom kort, kommer gemensamma ramar för reflektion och för strategiska åtgärder på regional nivå att inrättas, liksom särskilda mekanismer för samarbete mellan de aktioner som genomförs inom de båda typerna av program. Dessutom kommer en strikt samordning med unionens program och initiativ inom besläktade områden att säkerställas, inte minst vad gäller utbildning och yrkesutbildning inom ramen för programmen Sokrates och Leonardo. lägga fram e Samordning mellan aktiviteter på europeisk och nationell nivå. Denna samordning kommer i synnerhet att säkerställas genom nyckelåtgärder som gör det möjligt att skapa förbindelser med de initiativ och program som genomförs på nationell nivå i de berörda frågorna, stöd till forskningsinfrastrukturer samt genom samarbete med andra program (exempelvis Eureka, COST) och europeiska organisationer för samarbete inom forskning och teknik (exempelvis ESA, CERN, EMBL). 34 ii) Flexibilitet Som redan nämnts i det första arbetsprogrammet kommer unionens flexibilitet och reaktionsförmåga att säkerställas genom följande åtgärder: - Regelbunden anpassning av arbetsprogrammen, i idealfall en gång per år. - Upprättandet av en fri zon av begränsat omfång inom varje program. Detta skall säkerställa att de möjligheter till flexibilitet som teoretiskt existerar kan utnyttjas effektivt vid behov, så att man så snabbt som möjligt kan anpassa sig till nya, oförutsedda krav och behov inom ett visst programs ämnesområde (Oväntade vetenskapliga och tekniska upptäckter, nya problem som kräver snabb mobilisering av befintlig kunskap och utveckling av ny kunskap). I detta syfte skall de medel som anslås för programmet indelas så att möjligheten att snabbt samla resurser för ett visst tema finns åtminstone fram till dess att tre femtedelar av programtiden löpt ut. 1. 2 Genomförandet i) Indirekta åtgärder Unionens indirekta åtgärder inom forskningsområdet kommer liksom tidigare att genomföras med hjälp av åtgärder med kostnadsdelning, samordnade åtgärder, stöd till samarbetsnät samt stödåtgärder, som alla strikt följer programmens mål. Åtgärder med kostnadsdelning, för vilka gemenskapen betalar en del av kostnaderna för forskningsprojekt som genomförs av konsortier bestående av företag, universitet och forskningscentra, kommer även fortsättningsvis att utgöra en avgörande faktor för genomförandet av programmen. En anpassning av stödomfånget efter aktiviteternas art, dvs. hur nära marknaden de är, bör övervägas, i överensstämmelse med gällande internationella regler och med gemenskapens bestämmelser rörande statliga stöd till forskning och utveckling. I samband med urvalsförfarandet kommer kommissionen att ta hänsyn till vad parterna presterat inom forskning, investering och sysselsättning, både på ett allmänt plan och inom ramen för de berörda ansökningarna. ii) Gemensamma forskningscentret Gemensamma forskningscentret skall också bidra till genomförandet av Femte ramprogrammet. Centrets aktiva och omfattande stöd är en förutsättning för genomförandet av programmet. Gemensamma forskningscentrets verksamhet på detta område fastställs i två särskilda beslut som omfattar EG- respektive Euratomaspekter, 35 och är i princip knutna till tre tematiska program. Ett allmänt tema för dessa aktiviteter skall vara Forskning i människans tjänst (hälsa, säkerhet, miljö, konsumentskydd, bedrägeribekämpning). Bland de områden som täcks av dessa teman kommer i synnerhet standardförberedande forskning, säkerhetsövervakning och nukleär säkerhet (bränslecykeln och kontroll av klyvbart material) att prioriteras. Med tanke på dessa prioriteter, de behov som de återspeglar och centrets egenskaper och kapacitet, skulle Gemensamma forskningscentrets institutionella och driftsmässiga roll i genomförandet av Femte ramprogrammet minst kunna motsvara den roll det spelade i samband med Fjärde ramprogrammet. På det hela taget ligger de vetenskapliga och tekniska målen för dessa aktiviteter främst inom områden där en opartisk och oberoende expertis på europeisk nivå krävs, samt inom de områden som överensstämmer med unionens stora politiska mål Kontinuitet och utveckling skall bringas i samklang vid valet och definitionen av framtida åtgärder. Kontinuitet behövs, eftersom vissa behov är ständigt återkommande, och utveckling är nödvändig för att ta hänsyn till den nya inriktning som unionens forskningspolitik får i samband med Femte ramprogrammet. Gemensamma forskningscentret skall för övrigt även i framtiden energiskt genomföra sina konkurrensförknippade aktiviteter genom att i möjligaste mån rikta in sin verksamhet på slutanvändarna för centrets forskningsresultat, i synnerhet det europeiska näringslivet. iii) Övrigt stöd till programmet Vid sidan av dessa två åtgärdsområden finns det en rad andra mekanismer och styrmedel som kan bidra till genomförandet av Femte ramprogrammet. - Förbindelser med Eureka och COST COST och Eureka, ramprogram för europeiskt samarbete på en nivå före utsläppandet på marknaden respektive på en mer marknadsnära nivå, har redan givit prov på sin betydelse, som har att göra med programmens flexibilitet och principen för åtgärder som vidtas på initiativ av intressenter i medlemsstaterna. Bättre förbindelser mellan dessa båda samarbetsprogram och unionens program för forskningssamarbete är möjliga och önskvärda. I detta syfte skall enkla och effektiva mekanismer för att ansluta unionens projekt till Eureka- och COST-projekten utvecklas och föreslås. Därvid kan man dra nytta av att förberedelserna för Femte ramprogrammet sammanfaller med början av genomförandet av den tredje planen på medellång sikt för Eureka, och med COST:s ministerkonferens år 1997. Ï samband med det dokument om samverkan mellan Eureka och Europeiska unionens program som Eurekas högnivågrupp sammanställt inför ministerkonferensen i juni 1997 skall bland annat ett permanent samordningssystem inrättas, i syfte att redan vid skapandet av projekten snabbt och effektivt kunna fastställa vilka delar av dessa som skulle kunna finansieras av unionens ramprogram respektive av Eureka, samt att säkerställa en överföring från ramprogrammet till Eureka allt eftersom projekten fortskrider, resultat uppstår och verksamheten blir mer marknadstillvänd. Detta tillvägagångssätt skall i första hand tillämpas på stora projekt som utvecklats inom ramen för nyckelåtgärderna. 36 Den allmänna samordningen av kontakterna med Eureka och COST, och fastställandet av strategiska riktlinjer för gemensam verksamhet kommer att skötas inom ramen för programmet för internationellt samarbete. - Artiklarna I30k. 1301 och I30n Möjligheten att utöver ramprogrammets övriga åtgärder utnyttja dessa artiklar för att genomföra åtgärder som endast är av särskilt intresse för vissa medlemsstater har diskuterats vid flera tillfällen. Den förutsätter dock en stark vilja hos medlemsstaterna att engagera sig i denna typ av initiativ. Om denna vilja skulle uppkomma, skulle det vara möjligt att genomföra en eller flera åtgärder av denna typ, exempelvis utgående från de stimulansåtgärder som behandlas i inom inom detta dokument (t. ex. nyckelåtgärder rymdsektorn). luftfartsområdet eller aktiviteter Formerna för hur programmet skall genomföras kommer att behandlas i det formella förslaget om Femte ramprogrammet som skall läggas fram i slutet av mars, samt i det nya förslaget till deltagandevillkor för programmen och spridning av forskningsresultaten (genomförande av artikel 130j). 2 JURIDISKA ASPEKTER De juridiska aspekterna kommer att behandlas i det formella förslaget om Femte för Femte ramprogrammet. Vid ramprogrammet kommer i synnerhet följande element att beaktas: juridiska bestämmelserna fastställandet av de - För att säkerställa ett effektivt och snabbt genomförande, skall antalet beslut begränsas till ett minimum. Varje program skall därför undantagslöst (se nedan) omfattas endast av ett beslut. - De gällande juridiska bestämmelserna medför att det krävs två separata beslut för de aktiviteter som genomförs på grundval av EG-fördraget och de som genomförs på grundval av Euratomfördraget. Programmet Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt och det program som behandlar Gemensamma forskningscentrets verksamhet kommer att omfatta aktiviteter inom båda dessa områden. För vart och ett av dessa program krävs därför två beslut. - I fall då beslut om genomförande av aktiviteter på grundval av artiklarna 130k, 1301 och 130n (i synnerhet 130k, "tilläggsprogram") fattas, bör var och en av dessa aktiviteter behandlas i ett särskilt beslut. Sammanlagt krävs tolv beslut för att anta och genomföra Femte ramprogrammet (varvid eventuella tilläggsprogram inte medräknats), två för EG- och Euratom-ramprogrammen, sju för de sex programmen, två för Gemensamma forskningscentret och ett för genomförandet av artikel 130j, dvs. ungefar hälften så många som krävdes för Fjärde ramprogrammet. Vid sammanställningen och genomförandet av för antagandet av dessa beslut kommer hänsyn att tas till att Femte ramprogrammet måste starta i början av 1999, vilket förutsätter att de första ansökningsomgångarna inleds från och med hösten 1998. tidsschemat 37 PROGRAMMEN: FÖRVALTNING En av de viktigaste rekommendationer som framkom vid utvärderingen av de senaste fem åren av särskilda program och av förenkla förvaltningsförfarandet. Förvaltningsaspekterna skall därför få en alldeles speciell betydelse vid genomförandet av Femte ramprogrammet, som kommer att förvaltas på grundval av unionens grundläggande principer för programförvaltning, dvs. lika tillgång till programmen och jämlik behandling av ansökningar, prioritet för kvalitet, jämvikt mellan snabbhet och stränghet, samt öppenhet vad gäller förfaranden. ramprogrammet var att man bör 1 vissa fall måste de förbättringar som gjorts i fråga om programförvaltningen under de senaste åren kompletteras, och åtgärderna för ökad samordning och kvalitativt bättre förvaltning bör förstärkas, inte minst för att underlätta tillgånger till ramprogrammet (ett exempel på en sådan åtgärd är en central kontaktpunkt av typ "one stop shop" för de små och medelstora företagen), uppnå kortare behandlingstider och förenkla förfarandena. Utöver de åtgärder som nämns i första arbetsdokumentet kan följande exempel nämnas bland de nyheter som för närvarande granskas: - Införande av permanent öppna ansökningsperioder i de mest lämpade fallen. Därigenom säkerställs en flexiblare och effektivare behandling av ansökningarna. -- En utveckling av programkommittéerna i de i syfte att säkerställa en snabbare behandling av i enlighet med vad som fastställts mterinstitutionella avtalen, och ansökningarna. Med tanke på att Femte ramprogrammet är uppdelat i ett begränsat antal stora tematiska och övergripande program, som kompletterar varandra och är nära förknippade med varandra, och med tanke på de nya formerna av forskningsförvaltning, krävs nya tillvägagångssätt inom programförvaltningen. För att säkerställa verklig samordning undersöker kommissionen nya metoder, till exempel att behandla vissa aspekter av förvaltningen av de tematiska programmen i samarbete, genom att anförtro genomförandet och uppföljningen åt en grupp bestående av representanter för de olika berörda forskningsavdelningarna. Denna grupp, som skulle föra ett nära samarbete med de avdelningar som är ansvariga för genomförandet av unionens politik inom forskningspolitikens område, skulle ha till uppgift att övervaka programmet som helhet, säkerställa den inre samordningen mellan de olika aktiviteterna samt kontakterna med de övriga tematiska och övergripande programmen och med unionens övriga verksamhetsområden. Denna grupp skulle även organisera samordningen av kontakterna med övriga europeiska institutioner, med den europeiska forskarvärlden, näringslivet och, rent allmänt, med användarna. Vid behov kommer även programövergripande ansökningsomgångar att genomföras. 38 SLUTSATSER De vetenskapliga och tekniska målen för de olika aktivitetskategorier som skall omfattas av Femte ramprogrammet, såsom de framställs i detta dokument, har fastställts utgående från viljan att ta itu med de stora ekonomiska och samhälleliga utmaningar som unionen står inför i dag, och att uppfylla befolkningens förväntningar och behov. För att effektivt kunna uppnå dessa mål har det föreslagits att allt mer målinriktade åtgärder skall införas och att genomförandet av dessa åtgärder samtidigt skall vara flexiblare. Vid sammanställandet av det formella förslaget till Femte ramprogrammet, som skall läggas fram i slutet av mars, skall kommissionen inte minst ta hänsyn till de definitiva slutsatserna och rekommendationerna i den allmänna utvärderingsrapporten om de senaste fem åren av unionens forskningsverksamhet. Denna rapport sammanställdes av en utvärderingsgrupp under ledning av Etienne Davignon, och skall offentliggöras i februari. Kommissionen kommer dessutom att ta hänsyn till resultaten av diskussionen om detta andra arbetsdokument. Liksom de båda föregående meddelandena är detta dokument avsett att stimulera debatten i rådet och Europaparlamentet, samt bland alla övriga intressenter. Idéerna i detta dokument är konkreta men samtidigt inte dogmatiskt fastlagda, och bör möjliggöra en omfattande och konstruktiv diskussion. Kommissionen hoppas att denna debatt kan bidra till att förena de trängande behoven av nya idéer och metoder för genomförandet med kraven på kontinuitet vad gäller unionens forskningsverksamhet, inte minst vad gäller tidsschemat, så att Femte ramprogrammet kan utgöra ett verkligt nyttigt och effektivt bidrag till Utforma framtiden. 39 Bilaga I Bioresurser och ekosystem I: hälsaoch kost Bioresurser och ekosystem II: bekämpning av virus- och infektionssjukdomar Bioresurser och ekosystem III: cellfabriken Bioresurser och ekosystem IV: förvaltning av vattenresurserna och vattenkvaliteten Bioresurser och ekosystem V: hälsa och miljö Bioresursei och ekosystem VI: en ny landsbygds- och kustmiljö Informationssamhället I: tjänster for medborgarna Informationssamhället II: elektronisk handel och nya arbetsmetoder informationssamhället III: multimediainnehåll Informationssamhället IV: grundläggande teknik och infrastrukturer Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt I produkter, processer, organisation Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt II I hållbar rörlighet och intermodalitet Ï Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt III: nya perspektiv för luftfarten Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt IV: havsteknologi Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt V avancerade energisystem och -tjänster Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt VI morgondagens stad Rymdteknologi Dessa aktiviteterna genomföras under alle tre tematiska program och en särskilt samordning kommer at gälla för dom. O ISSN 1024-4506 ) 47 slutlig DOKUMENT sv Katalognummer : CB-CO-97-052-SV-C ISBN 92-78-16077-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: WRITTEN QUESTION No. 481/97 by José POMÉS RUIZ to the Commission. Participation of the peseta in EMU

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Spain
financial market
political situation
third stage of EMU


title: Auszug aus "Monatliches Panorama der Europäischen Industrie 1/97".

eurovoc_concepts:
EU Member State
Japan
United States
industrial development
industrial statistics
production statistics


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 252/97, annettu 12 päivänä helmikuuta 1997, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1464/96 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 26. osittaista tarjouskilpailua varten

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: PERGUNTA ESCRITA n. 482/97 do Deputado Marilena MARIN à Comissão. Estabelecimento dos jovens na agricultura

eurovoc_concepts:
State aid
Veneto
administrative procedure
agricultural education
co-financing
government bill
installation allowance
national implementing measure
young farmer


title: Komisjoni otsus, 12. veebruar 1997, millega määratletakse ühisinvesteerimisettevõtjate (ÜIE) tulu käsitlemine rahvamajanduse kogutoodangu turuhindades arvutamise ühtlustamist käsitleva nõukogu direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom artikli 1 rakendamiseksEMPs kohaldatav tekst.

eurovoc_concepts:
European accounting system
application of EU law
economic convergence
gross national product
investment company
own resources

formats: html pdf print

text: 366 ET Euroopa Liidu Teataja 31997D0157 1. 3. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 01/1. kd L 60/63 KOMISJONI OTSUS, 12. veebruar 1997, millega määratletakse ühisinvesteerimisettevõtjate (ÜIE) tulu käsitlemine rahvamajanduse kogutoodangu turuhindades arvutamise ühtlustamist käsitleva nõukogu direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom artikli 1 rakendamiseks (EMPs kohaldatav tekst) (97/157/EÜ, Euratom) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 13. veebruari 1989. aasta direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom rahvamajanduse kogutoodangu turuhin- dades arvutamise ühtlustamise kohta (1) ning arvestades, et: turuhindades arvutatava rahvamajanduse kogutoodangu (RKTth) määratlemiseks direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom artikli 1 koha- selt, mida kohaldatakse Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi käsitleva nõukogu 25. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2223/96 (2) artikli 8 lõike 1 põhjal seni, kuni otsus 94/728/EÜ, Euratom (3) kehtib, on vaja selgitada ühisinves- teerimisettevõtjate (ÜIE) tulu käsitlemist kehtiva Euroopa rahva- majanduse arvepidamise süsteemi (ESA) kohaselt; Artikkel 1 Direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom rakendamisel koosneb ÜIEde tulu ühelt poolt hoiustelt ja muudelt investeeringutelt saadud intressidest ja teiselt poolt ÜIEde omatavatelt aktsiatelt teenitud dividendidelt. Need intressid ja dividendid võib maksta investoritele või lisada kapitalile. korral Jaotamise aktsionäride tulujaotuskontole tuluna varalt ja ettevõtlusest (kehtiva ESA kood R 40). kirjendatakse tulu see Kui seda tulu ei jaotata, tuleb seda käsitleda tuluna, mida ÜIE maksab oma aktsionäridele ja mille viimased investeerivad kohe uuesti ÜIEsse. See tähendab, et see tulu tuleb kirjendada varalt ja ettevõtlusest saadava tuluna nagu jaotatava tulu puhul. Lisaks sellele kirjendatakse seesama summa aktsionäride finantskontole aktsiatena. ESA teine väljaanne ei sisalda selgesõnalisi sätteid ÜIEde tulu mär- kimiseks, eelkõige nende jaotamata tulu puhul; Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. seetõttu on vaja tõlgendada ESA teise väljaande reegleid nende aluspõhimõtete kohaselt, et määrata sellise tulu kirjendamise mee- tod; käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom artikli 6 alusel asutatud komitee arvamu- sega, Brüssel, 12. veebruar 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Yves-Thibault DE SILGUY (1) EÜT L 49, 21. 2. 1989, lk 26. (2) EÜT L 310, 30. 11. 1996, lk 1. (3) EÜT L 293, 12. 11. 1994, lk 9