title: PERGUNTA ESCRITA n. 613/97 do Deputado Joaquín SISÓ CRUELLAS à Comissão. Hormona de crescimento dos salmões

text: C 21/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 1. 98 (98/C 21/02) PERGUNTA ESCRITA E-2219/96 apresentada por Roberta Angelilli (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (9 de Agosto de 1996) Objecto: Financiamento do Fundo Social Europeu para a requalifica(cid:231)a(cid:152)o profissional e a recoloca(cid:231)a(cid:152)o dos trabalhadores Numa comunica(cid:231)a(cid:152)o sindical, os trabalhadores do grupo IRITECNA/FINTECNA-IRI, que recebem um subs(cid:14)·dio especial de desemprego desde Outubro de 1993, afirmam que a Unia(cid:152)o Europeia teria disponibilizado um montante de 4,5 milho(cid:152)es do Fundo Social Europeu para a requalifica(cid:231)a(cid:152)o profissional e a recoloca(cid:231)a(cid:152)o dos trabalhadores das referidas empresas, que se encontram em situa(cid:231)a(cid:152)o de crise. 1. Pode a Comissa(cid:152)o dizer se o financiamento foi efectivamente concedido? 2. Em caso afirmativo, pode precisar de que forma e· utilizado, pois os trabalhadores dessas empresas (muitos dos quais perdera(cid:152)o em breve o direito ao subs(cid:14)·dio) interrogam-se sobre a utiliza(cid:231)a(cid:152)o desses fundos, receando uma ma· gesta(cid:152)o dos mesmos, situa(cid:231)a(cid:152)o ja· verificada no passado com financiamentos ana·logos? Resposta complementar dada pelo Sr. Flynn em nome da Comissa(cid:152)o (4 de Agosto de 1997) Em complemento da sua resposta de 1 de Outubro de 1996 (1), a Comissa(cid:152)o esta· agora em posi(cid:231)a(cid:152)o de comunicar as informa(cid:231)o(cid:152)es que se seguem. Remete-se a aten(cid:231)a(cid:152)o da Senhora Deputada para a resposta da Comissa(cid:152)o a‘ sua pergunta escrita E-1408/97 (2). (1) (2) JO C 365, 4. 12. 1996. JO C 391 de 23. 12. 1997, p. 82. (98/C 21/03) PERGUNTA ESCRITA E-0613/97 apresentada por Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (27 de Fevereiro de 1997) Objecto: Hormona de crescimento dos salmo(cid:152)es A Coordination Paysanne Europe·enne (CPE) solicitou a‘ Comissa(cid:152)o Europeia que pro(cid:14)·ba a utiliza(cid:231)a(cid:152)o da «somatosalma(cid:152)o», uma hormona fabricada a partir de tecnologias gene·ticas que acelera e aumenta o crescimento dos salmo(cid:152)es. Segundo a CPE, a industrializa(cid:231)a(cid:152)o da cria(cid:231)a(cid:152)o de salma(cid:152)o baixou consideravelmente a sua qualidade, provocou uma enorme concentra(cid:231)a(cid:152)o da produ(cid:231)a(cid:152)o na Noruega e, ale·m disso, causou a propaga(cid:231)a(cid:152)o aos salmo(cid:152)es selvagens das doen(cid:231)as relacionadas com a cria(cid:231)a(cid:152)o industrial, raza(cid:152)o pela qual tambe·m critica a industrializa(cid:231)a(cid:152)o da aquicultura em geral. Tendo em conta o cepticismo e a falta de confian(cid:231)a dos consumidores europeus nas novas te·cnicas da biologia face a‘s graves conseque(cid:136)ncias causadas pelas utiliza(cid:231)a(cid:152)o da hormona la·ctea BST, poderia a Comissa(cid:152)o informar em que situa(cid:231)a(cid:152)o se encontra a questa(cid:152)o da utiliza(cid:231)a(cid:152)o da «somatosalma(cid:152)o» na cria(cid:231)a(cid:152)o de salma(cid:152)o? Resposta do Comissa·rio Bangemann em nome da Comissa(cid:152)o (14 de Abril de 1997) O somatosalm e· uma hormona que se destina exclusivamente a facilitar a adapta(cid:231)a(cid:152)o dos jovens salmo(cid:152)es aquando da sua passagem da a·gua doce para a a·gua do mar. A empresa detentora da patente apresentou um pedido de classifica(cid:231)a(cid:152)o desta substa(cid:136)ncia em conformidade com o Regulamento (CEE) no 2377/90 do Conselho (1), que preve(cid:136) um processo comunita·rio para o estabelecimento de


title: WRITTEN QUESTION No. 600/97 by Alex SMITH to the Commission. Criteria for contracts on nuclear safety

eurovoc_concepts:
applied research
contract
cost-effectiveness analysis
innovation
international cooperation
nuclear safety
research and development
scientific research

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 607/97 dell'on. María ESTEVAN BOLEA alla Commissione. Programma auto/oil

eurovoc_concepts:
EU programme
air quality
approval
motor fuel
motor vehicle pollution
pollution control measures
product quality
quality label
road traffic
technical standard


title: VERORDENING (EG) Nr. 354/97 VAN DE COMMISSIE van 27 februari 1997 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer in de sector melk en zuivelproducten

eurovoc_concepts:
cheese
export refund
milk
milk product
processed food product


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 606/97 του Jose SALAFRANCA SANCHEZ- NEYRA προς την Επ τροπή. Προσφυγές ενώπιον του Πρωτοδικείου των ΕΚ

eurovoc_concepts:
EU act
General Court (EU)
access to the courts
action for annulment (EU)
human rights
legal action
right to justice


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 609/97 του Maria ESTEVAN BOLEA προς την Επ τροπή. Πρόγραμμα Auto Oil

eurovoc_concepts:
EU programme
air quality
clean technology
motor vehicle pollution
pollution control measures
road traffic
speed control
transport policy


title: REGULAMENTO (CE) Nº 355/97 DA COMISSÃO de 27 de Fevereiro de 1997 que altera o Regulamento (CEE) nº 2219/92, que estabelece normas de execução do regime específico de abastecimento da Madeira em produtos lácteos no que respeita aos montantes das ajudas

eurovoc_concepts:
Madeira
aid system
milk
milk product
supply


title: RELATÓRIO DA COMISSÃO ACERCA DA EXPERIÊNCIA ADQUIRIDA COM O 2 INQUERITO ESTATÍSTICO DE BASE SOBRE AS SUPERFÍCIES VITÍCOLAS REALIZADO PELOS ESTADOS-MEMBROS de acordo com o Regulamento (CEE) 357/79 do Conselho de 5.2.1979

eurovoc_concepts:
area of holding
statistics
utilised agricultural area
vineyard
viticulture

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 27. 02. 1997 COM(97) 75 final RELATÓRIO DA COMISSÃO ACERCA DA EXPERIÊNCIA ADQUIRIDA COM O 2o INQUÉRITO ESTATÍSTICO DE BASE SOBRE AS SUPERFÍCIES VITÍCOLAS REALIZADO PELOS ESTADOS-MEMBROS de acordo com o Regulamento (CEE) 357/79 do Conselho de 5. 2. 1979 I. INTRODUÇÃO O sistema de inquéritos vitícolas cm vigor, estabelecido pelo Regulamento de base n* 357/79 do Conselho c suas alterações posteriores (cf. anexo I), destina-se a permitir a apreciação da situação e do desenvolvimento do mercado vinícola da Comunidade, baseando-se em dois tipos de inquérito: inquéritos de base, de dez cm dez anos, relativos à estrutura das explorações vitícolas e da sua vinha, que fornecem informações pormenorizadas sobre todas as superfícies vitícolas (uvas de vinho, uvas de mesa, uvas para secagem, material de multiplicação vegetativa das videiras), para a observação do potencial de produção vitícola; inquéritos intermédios anuais, ligeiros, destinados a actualizar a informação relativa à vinha de uvas de vinho, através do levantamento das alterações efectuadas nessa superfície (sob a forma de arranques, plantações ou rcplantações) e da produção respectiva, para tornar possível o acompanhamento da evolução do potencial de produção de vinho e a oferta no mercado em causa. Este relatório refere-sc aos resultados do segundo inquérito vitícola de base (o primeiro realizou-se em 1979), efectuado nos sete Estados-mcmbros abrangidos, isto é, aqueles cuja superfície de vinhas cultivadas ao ar livre atinge ou ultrapassa 500 ha1): Alemanha, Espanha, França, Grécia, Itália, Luxemburgo e Portugal. II. METODOLOGIA UTILIZADA Para garantir a fiabilidade cstatísLica c a comparabilidade dos dados provenientes dos inquéritos comunitários, é necessário que as regras metodológicas utilizadas nestes inquéritos estejam harmonizadas no conjunto dos Estados-mcmbros abrangidos. A situação descrita no quadro resumido dos métodos de inquérito (anexo II), embora possa ser considerada globalmente satisfatória no que se refere à harmonização da aplicação da definição das características a estudar (apesar de algumas divergências), realça, por outro lado, a não harmonização da data de realização do inquérito. Com efeito, c apesar da necessidade de sincronização da data referida para os inquéritos de base, tal como tinha sido previsto, tal não se pôde realizar. Assim, se o primeiro inquérito incidia já sobre dois períodos diferentes, no que respeita ao segundo inquérito, agora em causa, a situação tomou-se mais complexa, dados os três períodos de realização verificados. O período previsto pelo Regulamento n°357/79 para a realização do inquérito, isto é, o ano de 1989, e o período de referência (a situação em 1 de Setembro de 1989) foram respeitados na Alemanha, Espanha, Grécia, Portugal e Luxemburgo; em contrapartida, o inquérito foi realizado, cm França, em 1988 (referindo-se à situação em 1 de Setembro de 1988) c, cm Itália, cm 1990/91 (referindo-se à situação em 1 de Setembro de 1990). III. ESTRUTURA DO INQUÉRITO A estrutura dos inquéritos não foi alterada desde a sua criação. As informações fornecidas dão uma perspectiva global da viticultura na Comunidade e uma perspectiva do sector, cm cada uma das 191 unidades geográficas definidas pelo regulamento de base. De acordo com o artigo 1 " do Regulamento n' 357/79 As informações rclercm-sc ao número de explorações e respectiva especialização: num primeiro nível, existem informações relativas à parle da superfície vitícola em relação à superfície agrícola utilizada e, num segundo nível, existem dados sobre as superfícies vitícolas segundo o destino das uvas (de vinho, ventilado entre v. q. p. r. d. c outros vinhos, de mesa, para secagem, material de multiplicação vegetativa). Todos estes dados são ventilados segundo uma dúzia de classes vitícolas. Além disso, os dados sobre as superfícies vitícolas cultivadas com uvas de vinho são recolhidos por variedades1, segundo classes de idade. IV. RESULTADOS 1. Comunicação dos resultados, A maior parte dos países respeitou os prazos, com excepção de França, Itália e Luxemburgo, que provocaram atrasos importantes na comunicação dos dados. O respeito pelo prazo de comunicação dos dados (o mais tardar quinze meses após a realização dos inquéritos) por lodos os Estados-mcmbros surge, portanto, como um ponto relativamente ao qual deve incidir o esforço de harmonização, dado que os atrasos de alguns podem pôr em causa o próprio interesse dos inquéritos, que é o de tomar acessível aos utilizadores, o mais cedo possível, informações sobre o sector. 2. Tratamento dos resultados Após a recepção dos dados tabulares provenientes dos Estados-membros, o Eurostat procedeu à respectiva validação, processo que implica uma série de controlos intra e inter-tabulares. No final deste processo, foram introduzidas algumas correcções aos dados originais para que não apresentassem anomalias c pudessem ser aceites. 3. Breyç apresentação dos resultados Dado que se dispõe de um conjunto de informações provenientes dos dois inquéritos de base, afigura-se mais interessante analisar os dados do segundo inquérito de acordo com o seu "peso" relativo, comparando-os com os do primeiro inquérito, em vez de se analisar apenas o seu "peso" absoluto. A análise comparativa pormenorizada de todo esse material estatístico é objecto de um estudo em curso. Este relatório limitar-sc-á a esboçar os traços gerais das alterações estruturais verificadas nas vinhas comunitárias durante o período inter-inquéritos de base. A partir dos resultados apresentados nos quadros do anexo III, esta breve análise será estruturada da seguinte forma: a nível comunitário (EUR 10 e EUR 12), as alterações serão medidas de acordo com três características físicas: número de explorações vitícolas, SAU dessas mesmas explorações e superfície vitícola total; a nível dos países, analisar-sc-á a evolução verificada nas principais superfícies vitícolas, isto é, nas superfícies de uvas de vinho (ventiladas em v. q. p. r. d. e outros vinhos) e uvas de mesa. Os nomes das vurícdadcs de videiras não estão harmonizados a nível comunitário 3 3. 1 A nível comunitário 3. 1. 1 Comparação dos dados EUR 1Q112ZS)16 EUR 10 (1989)1 (quadro 1,1 - Anexo III) No âmbito de EUR 10, isto é, o conjunto dos cinco países (Alemanha, França, Grécia, Itália e Luxemburgo) que efectuaram os dois inquéritos de base, verificou-se um fenómeno de redução estrutural do sector vitivinícola, sobretudo ao nível do número de explorações (-30%) e da SAU (-27,3%), sendo de 14,5% a taxa de redução da superfície vitícola total. Esta evolução é idêntica (sendo idênticas as taxas de redução) à observada para a vinha de uvas de vinho, dado que este sub-sector representa quase a totalidade do sector (o seu "peso" em termos de superfície corresponde a 92,5% da superfície vitícola total em 1989). Os "v. q. p. r. d. " progrediram (de 33% em 1979 para 39,5% em 1989 da superfície vitícola total) e os "outros vinhos" continuam a manter uma posição predominante na ocupação do solo, apesar da nítida regressão verificada (de 58,6% em 1979 para 52,9% em 1989 da superfície vitícola total). Evolução das principais superfícies vitícolas cultivadas 2500000 T 2000000 + 1500000 1000000 + 500000 + 1(1979) EUR 10 1(1989) EUR 10 Uvas de mesa 3. 1. 2 Comparação dos dados EUR 10 (1979) e EUR 12 (1989) (quadro 1. 2 - Anexo Htt Se os dados do primeiro inquérito forem comparados com os do segundo inquérito ao nível EUR 12 (os cinco países mencionados em 3. 1. 1 mais a Espanha e Portugal), conclui-se que a adesão dos dois países mediterrânicos teve como consequência o aumento estrutural do sector vitivinícola. Atendendo àt datât de realização dot inquérito!, a referencia ao período 79-89 nio é muito rigorosa para o conjunto dot cinco paliei: aplica-se apenas ao cato da Alemanha e do Luxemburgo; o período de observação para França é 79-88, para Itália 82-90 e para a Grécia 83-89. Deste modo, verilica-sc uma evolução positiva das características físicas consideradas (+ 9% de explorações vitícolas; + 21% de SAU e + 41,6% da superfície vitícola total, que, em 1989, atinge 3. 425. 127 ha). Esta expansão explica-sc sobretudo pela evolução da superfície de uvas de vinho (taxa de variação de + 44,9%), que, como em EUR 10, representa quase a totalidade do sector (93,7% da superfície vitícola total). É de salientar a importância significativa que os "v. q. p. r. d. " assumiram na Comunidade a doze, sobretudo ao nível da superfície vitícola cultivada (+ 78,4% relativamente a 1979). Os "outros vinhos" detém, apesar de tudo, o primeiro lugar na ocupação do solo da exploração vitícola. Evolução das principais superfícies vitícolas cultivadas (1979) EUR 10 GD (1989) EUR 12 Total Uvas de vinho, total V. q. p. r. d. Outros vinhos Uvas de mesa 3. 2 Ao nível dos países (quadros II. 1 e II. 2 e II. 3 - Anexo III) As alterações mais significativas verificadas no período 1979-1989 nas principais superfícies vitícolas s3o, sobretudo, as seguintes: a regressão dessas superfícies (uvas de vinho, uvas de mesa) em Itália, França e Grécia, com excepção do caso dos v. q. p. r. d em França, sendo os dois primeiros países responsáveis pela diminuição da superfície vitícola total ao nível EUR 10, mencionada em 3. 1. 1, devido ao seu peso importante (88% da superfície vitícola em 1979); - um ligeiro aumento da superfície vitícola na Alemanha e no Luxemburgo, permanecendo, no entanto, o seu peso, na superfície vitícola de EUR 10, muito diminuto; a adesão da Espanha e de Portugal, que foi responsável pelo aumento notável de todas as superfícies vitícolas comunitárias, provocou, ao mesmo tempo, alterações na ordem da importância relativa dos países vitícolas segundo a superfície vitícola cultivada. De facto, na Comunidade alargada, a Espanha ocupa o primeiro lugar (1. 091. 316 ha, que representam 31,9% da superfície vitícola comunitária), lugar que em 1979 pertencia à Itália. A França continua a ocupar o segundo lugar (26,9%), seguida de perto pela Itália (26,4%), representando os três países, cm 1989,85% da superfície vitícola comunitária. Repartição da superfície vitícola cultivada por país 1. 000 Ha 2087,1 3426,1 600000 1000000 1600000 2000000 2500000 800000 1000000 1500000 MO0O00 2800000 3000000 3600000 Coerência do sistema de inquéritos Uma vez que se completou, nos cinco Estados-membros em questão, um ciclo de inquéritos vitícolas, delimitado por dois inquéritos de base, podemos agora avaliar a validade do sistema. De facto, importa verificar se o sistema permite o acompanhamento da evolução da superfície vitícola de uvas de vinho entre dois inquéritos de base, comparando a superfície das uvas de vinho do segundo inquérito com a resultante do cálculo algébrico do primeiro c das alterações (plantações e arranques) verificadas entre os dois inquéritos de base. Se o sistema for coerente, a diferença entre as duas superfícies deve ser zero. De acordo com as séries históricas de dados relativos à superfície de uvas de vinho de que se dispõe para os cinco países cm causa (quadros III. 1 a III. 5, anexo III), e apesar das diferentes metodologias utilizadas para a recolha dos dados de base e dos dados anuais (a primeira através de inquérito, a segunda sobretudo com base administrativa - declarativa -), verifica-se uma coerência dos dados no que se refere à Alemanha, à França c ao Luxemburgo. Em contrapartida, quanto à Itália e à Grécia, afiguram-sc necessárias melhorias metodológicas para garantir a coerência do sistema. CONCLUSÕES Após a realização do segundo inquérito de base sobre as superfícies vitícolas, e antes que a reforma em preparação para o sector vitivinícola produza os seus efeitos no ramo estatístico respectivo e, consequentemente, na estrutura estatística instalada, os comentários a fazer, quer sobre os inquéritos de base, quer sobre o sistema estatístico que integram, são os seguintes: Relativamente aos inquéritos de base O conteúdo desses inquéritos, isto é, a quantidade de informação tornada acessível acerca da estrutura vitícola comunitária, parece, de momento, adaptado às necessidades dos utilizadores, permitindo, portanto, a apreciação do potencial vitivinícola. No entanto, é conveniente sublinhar que, quanto às informações acerca das variedades de videiras c no sentido de tornar essas informações mais úteis, será preciso que essas informações se baseiem numa lista harmonizada das variedades de videiras, a estabelecer, sendo, obviamente, necessário um estudo prévio à harmonização dos nomes das variedades. Quanto à qualidade da informação colocada à disposição pelos inquéritos de base, será preciso fazer um esforço para melhorar o seu nível de "harmonização" e de "actualização". Deste modo, o objectivo desses esforços deverá ser a harmonização da data de realização dos inquéritos, para tornar os dados verdadeiramente comparáveis, bem como o respeito pelo prazo de comunicação dos dados por todos os Estados-membros, se se pretende garantir a sua actualidade. Quanto ao sistema de inquéritos Nesta fase, c para além das melhorias metodológicas já referidas, bem como das que se prendem com a coerência dos dados (cf. ponto IV. 4), que será preciso introduzir aquando da realização dos inquéritos, o sistema de inquéritos vitícolas instalado pode ser considerado como um instrumento estatístico válido, que preenche os seus próprios objectivos, isto é, que toma possível o acompanhamento do mercado vitivinícola. É de salientar que o sistema cm causa dispõe de um enquadramento legislativo adequado e actualizado após a alteração do Regulamento n* 357/79, que foi efectuada no ano passado para permitir a utilização de uma fonte administrativa, o cadastro vitícola, para efeitos dos inquéritos intermédios. Prctcndcu-sc, com esta alteração, aliviar a carga de trabalho dos Estados-membros que dispõem já de um cadastro vitícola actualizado ao nível nacional ou em algumas regiões, preservando simultaneamente, por enquanto, o papel dos inquéritos vitícolas de base como fonte estatística única para os dados de base. ANEXO I S Textos legislativos comunitários relativos aos inquéritos vitícolas 1. Regulamento (CEE) n° 357/79 do Conselho, de 5 de Fevereiro de 1979 (JO n* L 54 de 5. 3. 1979, p. 124) alterado por: Actos de adesão 1979 (Grécia) (JO n* L 291 de 19. 11. 1979, p. 80 ponto H. 7 e p. 127 ponto E. l) Regulamento (CEE) n° 1992/80 do Conselho, de 22 de Julho de 1980 (JO n* L 195 de 29. 7. 1980, p. 10) Regulamento (CEE) n* 3719/81 do Conselho, de 21 de Dezembro de 1981 (JO n° L 373 de 29. 12. 1981) Regulamento (CEE) nc 490/86 do Conselho, de 23 de Fevereiro de 1986 (JO n* L 54 de 19. 3. 1986, p. 21) Regulamento (CEE) n° 3205/93 do Conselho, de 16 de Novembro de 1993 (JO n* L 289 de 24. 11. 1993, p. 4) 2. 3. Decisão 89/287/CEE do Conselho, de 17 de Abril de 1989 (JO n* L 112 de 25. 4. 1989, p. 18) Regulamento (CEE) n* 991/79 da Comissão, de 17 de Maio de 1979 (JO n* L 129 de 28. 5. 1979, p. l) alterado pelo: Regulamento (CEE) n° 2802/85 da Comissão, de 7 de Outubro de 1985 (JO n* L 265 de 8. 10. 1985, p. 15) 4. Decisão 79/491/CEE da Comissão, de 17 de Maio de 1979 (JO n* L 129 de 28. 5. 1979) alterada pela: 5. 6. 7. Decisão 85/620/CEE da Comissão, de 13 de Dezembro de 1985 (JO n* L 379 de 31. 12. 1985), p. l) Decisão 80/763/CEE da Comissão, de 8 de Julho de 1980 (JO n* L 213 de 16. 8. 1980, p. 26) Decisão 80/764/CEE da Comissão, de 8 de Julho de 1980 (JO n* L 213 de 16. 8. 1980) Decisão 80/765/CEE da Comissão, de 8 de Julho de 1980 (JO n* L 213 de 16. 8. 1980, p. 34) alterada pela: Decisão 85/621/CEE da Comissão, de 13 de Dezembro de 1985 (JO n° L 379 de 31. 12. 1985, p. 12) 9 ANEXO II i C» 1. 1 Período do inquérito 1. 2 Campanha vitícola de referência 1. 3 Inquóriloi-piloto 1. 4 Tipo dc inquérito 2. Cobertura do inquérito lixploraçõcs vitícolas inquiridas - limiar dc inquérito 3. Características do inquérito Critérios seguidos para: 3. 1 Subdividiras variedades cm "v. q. p. r. d. " ou "outros vinhos" 3. 2 Levantamento das variedades com dupla utilização 3. 3 Medir a superfície vitícola relativa aos casos: 2 - produção especializada - produção mista 3 - culturas associadas un linha - pés dispersos 3. 4 Determinar a idade das videiras 3. 5 Determinar as classes dc rendimento REC. ULAMENTO N'357/79 DO CONSKLHO lim 1989 ou, o mail tardar, antes de l dc Abril de 1990 1988/1989 Derrogações previstas pela Decisão 89/287 do Conselho: 1987/88 -França 1989/90-Itália Scin objecto lixaustivo ou por sondagem com amostragem aleatória. No último caso, o erro dc amostragem deve ser "no máximo, da ordem dc 1% no intervalo dc confiança dc 68%" para o conjunto da superfície vitícola cultivada, ventilada segundo a utilização normal da produção (v. q. p. r. d. , outros vinhos, uvas de mesa, de secagem, etc. ) Todas as explorações com uma superfície vitícola cultivada c destinada normalmente à produção dc uvas, de mosto dc uvas, de vinho ou do materiais de multiplicação vegetativa da videira para a venda ALEMANHA GRÉCIA ESPANHA | Dezembro dc 1989 Abril de 1990 Outono de 1989 Outono de 1989 1988/1989 1988/1989 1988/1989 Sem objecto Sem objecto Sem objecto lixaustivo - por entrevistador Por sondagem, estratificação em duas fases, por entrevistador Exaustivo - por entrevistador 10 ares dc videira no mínimo 10 ares no mínimo - 5 ares para viveiros Todas ai explorações com uma superfície total i 0,1 ha Sem objecto Sem objecto visto que só há variedades "v. q. p. r. d. " Sem objecto As variedades que são classificadas simultaneamente como variedades dc uva dc vinho c variedades dc uva dc mesa são registadas segundo a utilização predominante nas unid. 'idcs geográficas cm causa Sem objecto At variedades "v. q. p. r. d. " e as regiões onde são cultivadas estão definidas pela legislação. As variedades "outros vinhos" são as outras variedades de uvas destinadas à vinificação Segundo o critério do explorador At videiras estão classificadas em I função da respectiva vocação | determinada pela região demarcada Segundo o critério do explorador Segundo as declarações do explorador Segundo as declarações do explorador Segundo at declarações do explorador Todas as superfícies são destinadas i produção dos "v. q. p. r. d. " Superfície total da parcela, te a videira for a cultura principal Em função da vocação das superfícies Distribuição "pro rata" pelas culturas associadas Não registados Segundo as declarações do explorador Ano de plantação Considerados, proporcionalmente, na superfície vitícola total (mas não significativos) Segundo as declarações do explorador 8 | Jj As classes de rendimento foram estabelecidas com base na média de 10 anos At classes de rendimento foram determinadas com base nas declarações do explorador At classes de rendimento foram determinadas segundo a colheita de 1989 declarada pelo explorador Lista idade deve ser apreciada a partir da campanha vitícola durante a qual foram implantadas no terreno ou enxertadas no local Os Estados-mcmbros em causa subdividem a superfície vitícola cultivada com variedades dc uva dc vinho em ciasses de rendimento baseadas nos rendimentos médios por hectare O caso das variedades que são classificadas simultaneamente anno variedades de uva de vinho e variedades de uva de mesa Hx|>lor»çio que tem cxclusivamcnlc um úpo dc pnxlução vitícola (por exemplo, v. q. p. r. d. ou uvas de mesa, etc) KxploracJo cum vário» úpos dc produção vitícola. Considcram-sc os tipos de produçio vitícola: uva de vinho (v. q. p. r. d. , outros vinhos), uvas de mesa, u vu de secagem c material dc multiplicação vegetativa da videira A \ FRANÇA rrÁLiA LUXEMBURGO PORTUGAL Inverno 1988-1989 Outubro 1990-Abril 1991 Setembro 1989 Dezembro 1989 - Julho 1990 1987/1988 1989/1990 1988/1989 1988/1989 Sem objecto Novembro de 1989 Sem objecto Maio del989 lixaustivo - por entrevistador lixaustivo - por entrevistador Exaustivo - por entrevistador Exaustivo - por entrevistador I Todas as explorações nos lermos do regulamento Todas as explorações nos termos do regulamento Todas as explorações nos termos do regulamento Todas as explorações nos lermos do regulamento. Salicnta-sc que uma cxplorução é recenseada desde que a sua S AU atinja 1 ha ou 20 ares dc vinha ordinária, 10 arcs dc v. q. p. r. d. ou 5 arcs dc "champanhe" As vinhas são classificadas cm função da sua vocação determinada pela região demarcada (zona dc produção dc denominação ou não) c do scu cnxcno (cepas que figuram no decreto de definição dc denominação ou não) As variedades para os "v. q. p. r. d. " e as regiões em que são cultivadas são definidas pela legislação. As variedades "outros vinhos" são as outras variedades dc uvas destinadas à vinificação Sem objecto, dado que só há variedades "v. q. p. r. d. " Segundo a vocação dc utilização declarada pelo explorador Segundo os critérios previstos na legislação Sem objecto Todas as variedades europeias das regiões determinadas tão consideradas como variedades "v. q. p. r. d. " Todas at variedades foram consideradas como variedades de uvas de vinho lim função da vocação das superfícies Superfície total da parcela se a videira for a cultura principal As culturas são levantadas por parcelas com carácter homogéneo (variedade, natureza da produção, densidade da plantação) Segundo as declarações do explorador Segundo as declarações do explorador Todas as superficiel são destinadas à produção de Vq. p. r. d. " As culturas associadas são acrescentadas às culturas especializadas atribuindo-se a cada uma a superfície efectivamente ocupada, "pro rala" Não registados Não registados Não registados Distribuição "pro rata", quando a 1 densidade da plantação não é normal. | Caso contrário, a superfície toda é considerada como sendo vinha. Os pés dispersos foram considerados nas principais regiões determinadas: lm2ypé | 0 ano de pli açáo ou dc enxerto O ano dc plantação ou dc enxerto 0 ano de plantação Segundo a declaração do explorador I Rendimentos não levantados no inquérito dc base, mas nas declarações anuais dc colheita Rendimentos não levantados no inquérito dc base, mas ulteriormente através dc declarações relativas à produção dc uvas As classes de rendimento foram estabelecidas com bate na média de 10 anos Ai classes de rendimento foram estabelecidas a partir do rendimento médio por Concelho •1£ ANEXO III '3 Quadro 1. 1 Evoluçfio do número de explorações, da superfície vitícola cultivada e da superfície agrícola utilizada (SAU) segundo a natureza da produçflo. EUR 10 Total 1989 1368234 8657279 2067113 1301466 8406770 1911178 290636 2555736 816801 1078378 6796797 1094377 10355 298104 80391 100988 607395 103142 3146 19459 1944 3926 44000 2730 1540 28225 3254 53138 225083 44866 Evolução % 1979-1989 -30,1 -27,3 -14,5 -30,1 -27,6 -13. 7 -20,0 -11,3 2,5 -32,2 -31,4 -22. 8 -39. 7 -24. 6 -16,6 -40,1 -36. 3 -19,3 -61,3 -75,2 -55,4 -62,7 -39,8 -29. 7 -81,6 -58,9 -50,2 -22,9 -16,7 -25,5 Natureza da produção Unidade TOTAL Explorações SAU Superfície vitícola UVAS DE VINHO. TOTAL Explorações SAU Superfície vitícola V. Q. P. R. D Explorações SAU Superfície vitícola OUTROS VINHOS Explorações SAU Superfície vitícola DOS QUAIS PARA AGUARDENTE Explorações SAU Superficie vitícola UVA DE MESA Explorações SAU Superficie vitícola VINHA AINDA NÃO ENXERTADA Explorações SAU Superfície vitícola VINHA PARA MATERIAL DE MULTIPLICAÇÃO VIVEIROS Expbraçõos SAU Superficie vitícola VIDEIRAS-MÀES DE PORTA-ENXERTO Explorações SAI Suf rflcie vitícola UVAS PARA SECAGEM Explorações SAU Superfície vitícola N' ha ha N- ha ha N" ha ha N' ha ha N" ha ha N" ha ha N' ha ha N' ha ha N- ha ha N- ha ha Total 1979 1956602 11906950 2418072 1862081 11607264 2215215 363403 2880508 797087 1590057 9912664 1418129 17167 395623 96375 168544 953566 127848 8134 78538 4354 10518 73148 3881 8352 68693 6530 68879 270136 60245 -|vf Quadro 1. 2 Evolução do número de explorações, da superfície vitícola cultivada e da superfície agrícola utilizada (SAU) segundo a natureza da produção. EUR 12 Total 1989 2132400 14406099 3425127 2036832 14015573 3209978 552086 4455703 1422277 1585508 10628963 1787701 10355 298104 80391 133311 846021 145704 11532 129669 11716 4636 52976 3373 2168 36610 4765 57105 239225 49592 Evolução % 1979-1989 9,0 21,0 41,6 9,4 20,7 44,9 51,9 54,7 78,4 -0,3 7,2 26,1 -39,7 -24,6 -16,6 -20. 9 -11. 3 14,0 41,8 65,1 169. 1 -55,9 -27,6 -13. 1 -74. 0 ^46,7 -27,0 -17,1 -11,4 -17,7 Natureza da produçflo Unidade TOTAL Explorações SAU Superfície vitícola UVAS DE VINHO, TOTAL Explorações SAU Superfície vitícola V. Q. P. R. D Explorações SAU Superfície vitícola OUTROS VINHOS Explorações SAU Superfície vitícola DOS QUAIS PARA AGUARDENTE Explorações SAU Superfície vitícola UVA DE MESA Explorações SAU Supertlcie vitícola VINHA AINDA NÀO ENXERTADA Explorações SAU Superfície vitícola VINHA PARA MATERIAL DE MULTIPLICAÇÃO VIVEIROS Explorações SAU Suporflclo vitícola VIDEIRAS-MÀES DE PORTA-ENXERTO Explorações SAU Superfície vitícola UVAS PARA SECAGEM Explorações SAU Superfície vitícola N" ha ha N' ha ha N" ha ha N- ha ha N" ha ha N' ha ha N" ha ha N ' ha ha N' ha ha N' ha ha EUR 10 Total 1979 1956602 11906950 2418072 1862081 11607264 2215215 363403 2880508 797087 1590057 9912664 1418129 17167 395623 96375 168544 953566 127848 8134 78538 4354 10518 73148 3881 8352 68693 6530 68879 270136 60245 u Quadro 11. 1 PRINCIPAIS SUPERFÍCIES VITÍCOLAS 1979 E 1989 (HA) SUPERFICIE VITÍCOLA SUPERFICIE VITÍCOLA SUPERFICIE VITÍCOLA SUPERFICIE VITÍCOLA SUPERFICIE VITÍCOLA TOTAL UVAS DE VINHO (TOTAL) V. Q. P. R. D OUTROS VINHOS UVAS DE MESA 1979 1989 1979 1989 1979 1989 1979 1989 1979 1989 94202 173657 1033332 1115608 1273 D EL E F I L P 102357 137669 1091316 920311 905425 1351 266699 93858 90140 998715 1031229 1273 102028 74147 1043567 899499 834153 1351 255233 93858 31028 464931 205997 1273 102028 13300 506437 509513 190609 1351 99040 59112 533785 825232 60848 537130 389986 643544 156194 22948 29562 75338 18276 33940 18160 66706 8621 D EL E F I L P EUR 10 EUR 12 2418072 2067113 3425128 2215215 1911178 3209978 797087 816801 1422277 1418129 1094377 1787701 127848 103142 145703 EUR 10 EUR 12 Quadro 11. 2 PRINCIPAIS SUPERFÍCIES VITÍCOLAS 1979 E 1989 (%) SUPERFÍCIE VITÍCOLA SUPERFICIE VITÍCOLA SUPERFICIE VITÍCOLA SUPERFÍCIE VITÍCOLA SUPERFICIE VITÍCOLA TOTAL UVAS DE VINHO (TOTAL) V. Q. P. R. D OUTROS VINHOS UVAS DE MESA J> 1979 3,90 7,18 42,73 46,14 0,05 D EL E F I L P EUR 10 EUR 12 100,0 1989 1979 1989 1979 1989 1979 1989 1979 1989 2,99 4,02 31,86 26,87 26,43 0. 04 7,79 60,4 100,0 4,24 4,07 45,08 46,55 0,06 100,0 3,18 2,31 32,51 28,02 25,99 0,04 7,95 59,5 100,0 11,78 3,89 58,33 25,84 0,16 100,0 7,17 0,94 35,61 35,82 13,40 0,09 6. 96 57,4 100,0 4,17 37,64 58,19 100,0 3,40 30,05 21,81 36,00 8,74 61,2 100,0 17,95 23,12 58,93 12,54 23. 29 12,46 45. 78 5. 92 D EL E F I L P 100,0 70,8 100,0 EUR 10 EUR 12 Quadro 11. 3 PRINCIPAIS SUPERFÍCIES VITÍCOLAS. TAXAS DE VARIAÇÃO 1979/1989 (% SUPERFÍCIE SUPERFICIE SUPERFICIE SUPERFICIE SUPERFICIE VITÍCOLA VITÍCOLA VITÍCOLA VITÍCOLA VITÍCOLA TOTAL UVAS DE VINHO V. Q. P. R. D OUTROS VINHOS UVAS DE MESA (TOTAL) 8,7 -17,7 -9,9 -19. 1 6. 1 8,7 -57,1 9. 6 -7. 5 6. 1 D EL E F I L P 8. 7 -20,7 -10. 9 -18. 8 6,1 2,9 -26,9 -22 -20,4 -38. 6 -11. 5 EUR 10 EUR 12 -14,5 -13,7 2fi -22,8 -19,3 D EL E F I L P EUR 10 EUR 12 C<> Quadro III. 1 ACOMPANHAMENTO DA SUPERFICIE VITÍCOLA DE UVAS DE VINHO ALEMANHA Dados anuais Superfície vitícola uvas de vinho 1 ' inquérito base LU Superfície vitícola uvas de vinho £) 93858 Plantações Repiantações Arranques M. JéL J§L Superfície vitícola uvas de vinho 2* inquérito base í§i Superfície vitícola uvas de vinho calculada* (7) UnMada:Ha Diferença de superfície (2H7) % (6?-(7) 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 LP 94669 95612 96878 98386 99608 99806 99303 99335 99720 774 1020 980 1068 885 301 91 75 71 3869 4313 3659 4024 3780 4172 3737 4057 3725 3833 4391 3373 3588 3442 4278 4330 4100 3411 94668 95611 96878 98382 99609 99803 99304 99335 99720 99713 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 102023 2310 2,26 Superfície vitícola de uvas de vinho calculada (ano n): superfície vitícola de uvas de vinho (ano n-1 ) + (plantações + repiantações - arranques) (ano n). Quadro III. 2 ACOMPANHAMENTO DA SUPERFICIE VITÍCOLA DE UVAS DE VINHO FRANCA Dados anuais Superfície vitícola uvas de vinho 1 "inquérito base LU Superfície vitícola uvas de vinho (2) 1979 | 998719 Plantações Repiantações Arranques M. m. (5) Superfície vitícola uvas de vinho 2' inquérito base _Í6) Unidade: Ha Diferença de superfície Superfície vitícola uvas de vinho calculada* IZL &H7) % (6H7) 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 r\ 978003 5382 32548 58795 977854 149 0,02 960636 3060 17228 37655 954397 3427 17540 27206 960636 954397 0 0 0,00 0,00 947630 4004 19983 30684 947700 -70 -0,01 940029 3048 15386 26108 939956 73 0. 01 927718 2382 13685 28378 923637 3439 17535 25055 927718 923637 911755 1442 18257 31581 899499 911755 0 0 0 0,00 0,00 0,00 -12256 -1,36 Superfície vitícola de uvas de vinho calculada (ano n): superfície vitícola de uvas de vinho (ano n-1 ) + (plantações + repiantações - arranques) (ano n). Quadro III. 3 ACOMPANHAMENTO DA SUPERFICIE VITÍCOLA DE UVAS DE VINHO GRÉCIA Dados anuais Superfície vitícola uvas de vinho 1 ' inquérito base LU Superfície vitícola uvas de vinho (2) 90144 Plantações Repiantações Arranques Superfície vitícola uvas de vinho 2' inquérito base M. JtfL _Í5L _J6J Superfície vitícola uvas de vinho calculada* (7) UnidaoVHa Diferença de superfície (2H7) (6)-(7) % 89319 89764 85428 87146 82147 81721 1134 1126 1008 1025 752 798 (a) (a) (a) (a) (a) (a) 1647 1239 1616 2057 1560 1511 89631 -312 -0,35 89206 558 0,62 89156 -3728 -4,36 84396 2750 3,16 86338 -4191 -5,10 74147 81434 86357 287 0,35 -12210 -16,47 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 (V * Superfície vitícola de uvas de vinho calculada (ano n): superfície vitícola de uvas de vinho (ano n-1 ) + (plantações + repiantações - arranques) (ano n). (a) Estes dados estão incluídos na coluna (3). Quadro III. 4 ACOMPANHAMENTO DA SUPERFICIE VITÍCOLA DE UVAS DE VINHO ITÁLIA Dados anuais Superfície vitícola uvas de vinho 1 ' inquérito base (U Superfície vitícola uvas de vinho ( 2 1_ 1031229 Plantações Repiantações Arranques M. M. J5L Superfície vitícola uvas de vinho 2* inquérito base i§L Superfície vitícola uvas de vinho calculada* HL Unidade: Ha Diferença de superfície (2H7) (6}-(7) 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1968 1989 1990 962801(a) 942689(a) 929648(a) 918530(a) 909574(a) 898080(a) 884607(a) 7516 13094 37046 1014793 -51992 -5,40 3594 6337 30043 942689 0 0,00 2188 8865 24094 2606 5953 19677 2860 6975 18791 780 8057 20331 929648 918530 909574 898080 0,00 0,00 0,00 0,00 1098 7951 22522 834153 884607 0,00 -50454 -6,05 (b) * Superfície vitícola de uvas de vinho calculada (ano n): superfície vitícola de uvas de vinho (ano n-1 ) + (plantações + repiantações - arranques) (ano n). (a) Superfície calculada no Eurostat (b) Diferença acumulada inter-inquéritos de base: -12,3% Quadro III. 5 ACOMPANHAMENTO DA SUPERFICIE VITÍCOLA DE UVAS DE VINHO LUXEMBURGO Dados anuais Superfície vitícola uvas de vinho 1 ' inquérito base 0) Superfície vitícola uvas de vinho (2L_ 1979 j 1273 Plantações Repiantações Arranques M. i4! i§L Superfície vitícola uvas de vinho 2" inquérito base m. Superfície vitícola uvas de vinho caicuiada* (7) Unidade: Ha Diferença de superfície (2)-(7) (6)-(7) PO l"V 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1283 1313 1309 1306 1334 1322 1318 1326 1346 1351 7 5 4 8 20 0 1 0 2 0 76 72 39 35 45 28 58 40 39 25 73 47 47 46 37 40 63 32 21 20 "283 1313 1309 1306 1334 1322 1318 1326 1346 1351 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1351 0,00 Superfície vitícola de uvas de vinho calculada (ano n): superfície vitícola de uvas de vinho (ano n-1 ) + (plantações + repiantações - arranques) (ano n). ISSN 0257-9553 COM(97) 75 final DOCUMENTOS PT 17 03 N. " de catálogo : CB-CO-97-067-PT-C ISBN 92-78-16245-0 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo <V


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 356/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Φεβρουαρίου 1997 για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2993/94 για τον καθορισμό των ενισχύσεων για τον εφοδιασμό των Καναρίων Νήσων σε γαλακτοκομικά προϊόντα στο πλαίσιο του καθεστώτος που προβλέπεται στα άρθρα 2 έως 4 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1601/92 του Συμβουλίου

eurovoc_concepts:
Canary Islands
aid system
milk
milk product
supply


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 613/97 του Joaquin SISO CRUELLAS προς την Επ τροπή. Αυξητική ορμόνη στο σολομό

eurovoc_concepts:
EU office or agency
European Medicines Agency
freshwater fish
hormone
marketing standard
pharmaceutical legislation
public health
sea fish
veterinary drug

formats: html pdf print

text: C 21/2 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 22. 1. 98 (98/C 21/02) GRAPTH ERVTHSH E-2219/96 ypobolh· : Roberta Angelilli (NI) prow thn Epitroph· (9 Aygoy·stoy 1996) Ue·ma: Xrhmatodo·thsh apo· to Eyrvpai¤ko· Koinvniko· Tamei·o gia epaggelmatikh· epanejeidi·keysh kai epistrofh· sthn apasxo·lhsh tvn ergazome·nvn Oi ergazo·menoi toy omi·loy IRITECNA/FINTECNA-IRI, oi opoi·oi apo· ton Oktv· brio 1993 lamba·noyn apo· tiw etairi·ew toyw epi·doma anergi·aw, me·sv syndikalistikh·w anakoi·nvsh·w toyw isxyri·zontai o·ti h EE dia· uese 4500 dis. lirv· n Itali·aw apo· to Eyrvpai¤ko· Koinvniko· Tamei·o gia thn epaggelmatikh· epanejeidi·keysh kai epistrofh· sthn apasxo·lhsh tvn ergazome·nvn tvn anvte·rv etairiv· n oi opoi·oi bri·skontai se kata·stash kri·sevw. Ervta·tai vw ek toy·toy h Epitroph·: 1. Diate·uhke pra·gmati h anvte·rv xrhmatodo·thsh; Se katafatikh· peri·ptvsh, mporei· na diapistvuei· o tro·pow me ton opoi·on xrhsimopoih·uhkan ta kondy·lia 2. ayta· dedome·noy o·ti oi ergazo·menoi stiw anvte·rv etairi·ew (se polloy·w apo· toyw opoi·oyw ua stamath·sei sy·ntoma h xorh·ghsh toy epido·matow anergi·aw) diervtv· ntai vw prow thn xrh·sh tvn kondyli·vn foboy·menoi tyxo·n kakh· diaxei·rish aytv· n, o·pvw e·xei h·dh symbei· polle·w fore·w sto pareluo·n se ana·logew xrhmatodoth·seiw; Symplhrvmatikh· apa· nthsh toy k. Flynn ej ono· matow thw Epitroph· w (4 Aygoy·stoy 1997) Vw symlh·rvma sthn apa·nthsh· thw thw 1hw Oktvbri·oy 1996 (1), h Epitroph· ei·nai sh·mera se ue·sh na anakoinv· sei tiw ako·loyuew plhrofori·ew. To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy parakalei·tai na anatre·jei sthn apa·nthsh thw Epitroph·w sthn grapth· thw erv· thsh E-1408/97 (2). (1) EE C 365 thw 4. 12. 1996. (2) EE C 391 thw 23. 12. 1997, sel. 82. (98/C 21/03) GRAPTH ERVTHSH E-0613/97 ypobolh· : Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) prow thn Epitroph· (27 Febroyari·oy 1997) Ue·ma: Ayjhtikh· ormo·nh sto solomo· O syntonistiko·w fore·aw tvn eyrvpai·vn gevrgv· n (CPE) zh·thse apo· thn Epitroph· na apagorey·sei th xrh·sh thw «svmatotropi·nhw solomoy·», miaw ormo·nhw poy paraskeya·zetai me ba·sh th genetikh· texnologi·a kai e·xei thn idio·thta na epitaxy·nei kai na enisxy·ei to ryumo· ana·ptyjhw toy solomoy·. O CPE uevrei· o·ti h biomhxanopoi·hsh thw ektrofh·w solomoy· ei·xe vw apote·lesma th shmantikh· ptv· sh thw poio·thta·w toy, thn tera·stia sygke·ntrvsh thw paragvgh·w sth Norbhgi·a kai epiple·on th meta·dosh kai eja·plvsh metajy· tvn plhuysmv· n agri·oy solomoy· asueneiv· n sxetizome·nvn me th biomhxanikh· ektrofh·. O CPE epikri·nei, genikv· w, th biomhxanopoi·hsh thw ydatokallie·rgeiaw. (cid:201)xontaw ypo·ch ton skeptikismo· kai thn e·lleich empistosy·nhw toy eyrvpai·oy katanalvth· e·nanti tvn ne·vn meuo·dvn thw biotexnologi·aw, ej aiti·aw tvn sobarv· n synepeiv· n tiw opoi·ew ei·xe h xrhsimopoi·hsh thw svmatotro·poy ormo·nhw ga·laktow BST, ua mporoy·se h Epitroph· na maw plhroforh·sei se poio shmei·o bri·sketai to zh·thma thw xrhsimopoi·hshw thw anvte·rv ayjhtikh·w ormo·nhw sthn ektrofh· solomoy·; Apa· nthsh toy k. Bangemann ej ono·matow thw Epitroph· w (14 Aprili·oy 1997) H «svmatotropi·nh solomoy·» ei·nai mia ormo·nh poy aposkopei· apokleistika· na dieykoly·nei thn prosarmogh· tvn nearv· n solomv· n kata· th meta·bash apo· ta glyka· y·data sta uala·ssia. Kato·pin aith·sevw thw etairei·aw poy kate·xei to di·plvma eyresitexni·aw, ypeblh·uh ai·thsh tajino·mhshw thw en lo·gv oysi·aw, dyna·mei toy kanonismoy· (EK) ariu. 2377/90 (1) toy Symboyli·oy gia th ue·spish koinotikh·w


title: Évolution des indices UE des prix agricoles (outputs et inputs) au troisième trimestre de 1996.

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural product
agricultural statistics
farm prices


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 358/97 DER KOMMISSION vom 27. Februar 1997 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreidemischfuttermittel

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund


eurovoc_concepts:
France
VAT
goods and services
tax harmonisation
tax relief

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 27. 02. 1997 KOM(97) 74 endg. BERICHT DER KOMMISSION AN DEN RAT gemäß Artikel 2 der Entscheidung 93/109/EWG des Rates vom 15. Februar 1993 (Anwendung einer von Artikel 17 der Sechsten Richtlinie (77/388/EWG) zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Umsatzsteuern abweichenden Maßnahme) Vorschlag für eine ENTSCHEIDUNG DES RATES zur Ermächtigung der Französischen Republik, die Anwendung einer von Artikel 17 der Sechsten Richtlinie (77/388/EWG) des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Umsatzsteuern abweichenden Maßnahme «u verlängern (von der Kommission vorgelegt) BERICHT DER KOMMISSION AN DEN RAT gemäß Artikel 2 der Entscheidung 93/109/EWG des Rates vom 15. Februar 1993 (Anwendung einer von Artikel 17 der Sechsten Richtlinie (77/388/EWG) zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Umsatzsteuern abweichenden Maßnahme) 2. I. EINFÜHRUNG Mit der Entscheidung 89/488/EWG des Rates vom 28. Juli 19891 wurde die Französische Republik aufgrund von Artikel 27 der Sechsten MwSt-Richtlinie ermächtigt, von Artikel 17 Absatz 2 der genannten Richtlinie abweichende Sondermaßnahmen anzuwenden. Diese Ermächtigung war bis zum 31. Dezember 1992 befristet. Die abweichende Maßnahme besteht darin, mehrwertsteuerpflichtige Aufwendungen für Gegenstände und Dienstleistungen vollständig vom Vorsteuerabzugsrecht auszuschließen, wenn der Anteil der unternehmensfremden Nutzung dieser Gegenstände und Dienstleistungen 90 % ihrer gesamten Nutzung übersteigt. Aufgrund eines Berichts der Kommission über die Anwendung der abweichenden Maßnahme wurde die Ermächtigung mit der Entscheidung 93/109/EWG2 des Rates vom 15. Februar 1993 bis zum 31 Dezember 1996 verlängert. Gemäß dieser Entscheidung ist einem etwaigen Vorschlag zur Verlängerung der Ermächtigung ein Bericht über die Anwendung der Ermächtigung beizufügen. Mit dem vorliegenden Bericht soll über die Anwendung dieser abweichenden Maßnahme vom Zeitpunkt ihrer Verlängerung bis heute Rechenschaft abgelegt und der Antrag der französischen Regierung auf Verlängerung der Ermächtigung, der mit einem am 19. November 1996 beim Generalsekretariat der Kommission eingetragenen Schreiben gestellt wurde, geprüft werden. II. ANWENDUNG DER ABWEICHENDEN MASSNAHME Wie oben erwähnt, wurde über die Anwendung der abweichenden Maßnahme bereits Ende 1992 ein Bericht der Kommission erstellt3, in dem Vorgeschichte, Ziele und Wirkungsweise der abweichenden Maßnahme ausführlich beschrieben werden. Da sich diese in der Zwischenzeit nicht geändert haben, beschränkt sich der vorliegende Bericht auf einige Beurteilungsfaktoren, die sich seit dem vorigen Bericht ergeben haben. Erstens hat die Französische Republik auf die im vorigen Bericht der Kommission geäußerten Bemerkungen hin die nationalen Rechtsvorschriften zur Anwendung der abweichenden Maßnahme geändert, um klarzustellen, daß sich die Sondermaßnahme auf jede unternehmensfremde Nutzung von Gegenständen und Dienstleistungen erstreckt, die 90 % der gesamten Nutzung übersteigt (in den ursprünglichen Rechtsvorschriften war nur von privater Nutzung die Rede gewesen). Außerdem weist die Französische Republik in ihrem Verlängerungsantrag darauf hin, daß der keinerlei französischen Steuerverwaltung während Anwendungsschwierigkeiten zur Kenntnis gebracht wurden. Zeitraums 93-96 des Vielmehr hat die Praxis bestätigt, daß die Anwendung der Steuer durch diese Regelung sowohl für die Steuerverwaltung als auch für die Steuerpflichtigen einfacher geworden ist. ABl. Nr. L 239 vom 16. 08. 1989, S. 22. ABl. Nr. L 43 vom 20. 02. 1993, S. 42. KOM(92) 591 vom 22. 12. 1992. Die Französische Republik beantragt daher, daß die Ermächtigung bis zur Einführung des neuen gemeinsamen Mehrwertsteuersystems verlängert wird. III. Stellungnahme der Kommissionsdienststellen Der Europäische Gerichtshof hat geurteilt, daß ein Steuerpflichtiger, der Gegenstände für Zwecke einer wirtschaftlichen Tätigkeit verwendet, das Recht hat, die gezahlte Vorsteuer gemäß den Vorschriften des Artikels 17 abzuziehen, wie gering auch immer der Anteil der Verwendung für unternehmerische Zwecke sein mag. Eine Vorschrift, die das Recht auf Vorsteuerabzug im Falle einer begrenzten unternehmerischen Verwendung generell einschränkt, stellt eine Abweichung von Artikel 17 dar und ist nur gültig, wenn sie den Anforderungen des Artikels 27 der Sechsten MwSt-Richtlinie genügt (siehe Urteil in der Rechtssache C-97/90 vom 11. Juli 1991). Nach Artikel 27 der Sechsten MwSt-Richtlinie können von der Richtlinie abweichende Sondermaßnahmen eingeführt werden, um die Steuererhebung zu vereinfachen oder Steuerhinterziehungen oder -Umgehungen zu verhindern. Wie bereits im vorigen Bericht festgestellt wurde, ist die Einführung der genannten Sondermaßnahme, mit der ein "Verbrauch ohne Entrichtung von Steuern" verhindert werden soll, auf der Grundlage von Artikel 27 der Sechsten MwSt-Richtlinie gerechtfertigt, da sie die Anwendung der Steuer vereinfacht, indem sie die Steuerverwaltung von der Pflicht befreit, die Ausübung des Rechts auf Vorsteuerabzug bei Aufwendungen für Güter und Dienstleistungen, die zu mehr als über 90% für unternehmensfremde Zwecke verwendet werden, zu überwachen. Im Hinblick auf die Geltungsdauer der Ermächtigung weisen die Kommissionsdienststellen darauf hin, daß die Kommission am 10. Juli 1996 ein Arbeitsprogramm für die Einführung eines gemeinsamen Mehrwertsteuersystems4 verabschiedet hat, das einen stufenweisen Übergang zu dem neuen System vorsieht. Da nach diesem Programm das letzte Vorschlagspaket Mitte 1999 vorgelegt werden soll, kommt die Verlängerung einer abweichenden Maßnahme über den 31. Dezember 1999 hinaus nach Auffassung der Kommissionsdienststellen nicht in Frage. Vielmehr sollte zu diesem Zeitpunkt die Vereinbarkeit der abweichenden Maßnahme mit dem Gesamtkonzept des neuen gemeinsamen Mehrwertsteuersystems überprüft werden. KOM(96) 328 vom 22. 07. 1996. 4- Vorschlag für eine ENTSCHEIDUNG DES RATES zur Ermächtigung der Französischen Republik, die Anwendung einer von Artikel 17 der Sechsten Richtlinie (77/388/EWG) des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Umsatzsteuern abweichenden Maßnahme zu verlängern (Vorlage der Kommission) S" BEGRÜNDUNG Mit einem Schreiben, das am 19. November 1996 beim Generalsekretariat der Kommission eingetragen wurde, hat die Regierung der Französischen Republik beantragt, die Ermächtigung zur Anwendung einer abweichenden Maßnahme, die ihr mit Entscheidung 89/488/EWG des Rates vom 28. Juli 19891 zunächst bis zum 31. Dezember 1992 erteilt und mit Entscheidung 93/109/EWG des Rates vom 15. Februar 19932 bis zum 31. Dezember 1996 verlängert wurde, abermals zu verlängern. Diese von Artikel 17 Absatz 2 der Sechsten MwSt-Richtlinie abweichende Maßnahme besteht darin, mehrwertsteuerpflichtige Aufwendungen für Gegenstände und Dienstleistungen vollständig vom Vorsteuersabzugsrecht auszuschließen, wenn der Anteil der Nutzung für den privaten Bedarf des Steuerpflichtigen, für den Bedarf seines Personals oder allgemein für unternehmensfremde Zwecke 90 % der gesamten Nutzung übersteigt. Nach Artikel 2 der Entscheidung 93/109/EWG kann der Rat auf der Grundlage eines von der Kommission vorzulegenden Berichts über die Anwendung der Ermächtigung durch Frankreich auf Vorschlag der Kommission entscheiden, daß die Anwendung der genannten Entscheidung verlängert wird. In ihrem Bericht über die Anwendung der Entscheidung im Zeitraum 1993 bis 1996 gelangt die Kommission zu dem Schluß, daß die Anwendung bis zum 31. Dezember 1999 verlängert werden sollte. In der Tat hat die Kommission am 10. Juli 1996 ein Arbeitsprogramm für die Einführung eines neuen gemeinsamen Mehrwertsteuersystems verabschiedet3, das einen stufenweisen Übergang zu dem neuen System vorsieht. Da das letzte Vorschlagspaket Mitte 1999 vorgelegt werden soll, scheint es zweckmäßig, die Ermächtigung bis zum 31. Dezember 1999 zu befristen, damit die Notwendigkeit der abweichenden Maßnahme und ihre Vereinbarkeit mit dem Gesamtkonzept des neuen gemeinsamen Mehrwertsteuersystems überprüft werden können. Gemäß Artikel 27 Absatz 3 der Sechsten MwSt-Richtlinie wurden die anderen Mitgliedstaaten mit Schreiben vom 18. Dezember 1996 vom Antrag der Französischen Republik in Kenntnis gesetzt. 1 2 3 ABl. Nr. L 239 vom 16. 08. 1989, S. 22. ABl. Nr. L 43 vom 20. 02. 1993, S. 42. KOM(96) 328 vom 22. 07. 19%. VORSCHLAG FÜR EINE ENTSCHEIDUNG DES RATES ZUR ERMÄCHTIGUNG DER FRANZÖSISCHEN REPUBLIK, DEE ANWENDUNG EINER VON ARTIKEL 17 DER SECHSTEN RICHTLINIE (77/388/EWG) DES RATES VOM 17. MAI 1977 ZUR HARMONISIERUNG DER RECHTSVORSCHRIFTEN DER MITGLIEDSTAATEN ÜBER DIE UMSATZSTEUERN ABWEICHENDEN MASSNAHME ZU VERLÄNGERN (Vorlage der Kommission) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Sechste Richtlinie (77/388/EWG) des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Umsatzsteuern - gemeinsames Mehrwertsteuersystem: einheitliche steuerpflichtige Bemessungsgrundlage1 , insbesondere auf Artikel 27, gestützt auf die Entscheidungen des Rates 89/488/EWG vom 28. Juli 19892 und 93/109/EWG vom 15. Februar 19933, gestützt auf den Bericht der Kommission über die Anwendung der obengenannten Entscheidung im Zeitraum 1993-1996, auf den daran anschließenden Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: Nach Artikel 27 Absatz 1 der Sechsten Mehrwertsteuer-Richtlinie kann der Rat auf Vorschlag der Kommission einstimmig jeden Mitgliedstaat ermächtigen, von der genannten Richtlinie abweichende Sondermaßnahmen einzufuhren oder zu verlängern, um die Erhebung der Mehrwertsteuer zu vereinfachen oder Steuerhinterziehungen oder -Umgehungen zu verhindern. Die Regierung der Französischen Republik hat mit einem Schreiben, das am 19. November 1996 beim Generalsekretariat der Kommission eingetragen wurde, um die Ermächtigung nachgesucht, die Anwendung der ihr durch die Entscheidungen des Rates 89/488/EWG und 93/109/EWG gewährten befristeten Sondermaßnahme zu verlängern. Die anderen Mitgliedstaaten sind am 18. Dezember 1996 von dem Antrag der Regierung der Französischen Republik auf Verlängerung unterrichtet worden. Die betreffende Maßnahme besteht darin, mehrwertsteuerpflichtige Aufwendungen für Gegenstände und Dienstleistungen gänzlich vom Vorsteuerabzugsrecht auszuschließen, wenn ABl. Nr. L 145 vom 13. 06. 1977, S. 1. Richtlinie zuletzt geändert durch die Richtlinie 96/95/EG (ABl. Nr. L 338 vom 28. 12. 1996, S. 89). ABl. Nr. 239 vom 16. 08. 1989, S. 22. ABl. Nr. L 43 vom 20. 02. 1993, S. 42. 9- der Anteil der Nutzung dieser Gegenstände und Dienstleistungen für den privaten Bedarf des Steuerpflichtigen oder den seines Personals oder allgemein für unternehmensfremde Zwecke 90 % der gesamten Nutzung übersteigt. Mit der Sondermaßnahme werden bestimmte Formen des Verbrauchs ohne Entrichtung von Steuern bekämpft und die Erhebung der Mehrwertsteuer auf bestimmte Umsätze vereinfacht. Die betreffende Maßnahme stellt eine Abweichung von Artikel 17 Absatz 2 der Sechsten Richtlinie dar, wonach der Steuerpflichtige befügt ist, die Mehrwertsteuer auf Gegenstände und Dienstleistungen, die er für Zwecke seiner besteuerten Umsätze verwendet, abzuziehen. Die Kommission hat am 10. Juli 1996 ein Arbeitsprogramm mit einem Zeitplan für Vorschläge verabschiedet, das einen allmählichen, stufenweisen Übergang zu einem gemeinsamen Mehrwertsteuersystem für den Binnenmarkt vorsieht. Da das letzte Vorschlagspaket Mitte 1999 vorgelegt werden soll, wird die Ermächtigung bis zum 31. Dezember 1999 erteilt, damit die Vereinbarkeit dieser abweichenden Maßnahme mit dem Gesamtkonzept des neuen gemeinsamen Mehrwertsteuersystems überprüft werden kann. Die abweichende Maßnahme hat keine negative Auswirkungen auf die durch die Mehrwertsteuer aufgebrachten Eigenmittel der Europäischen Gemeinschaften - HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: & Artikel J In Abweichung von Artikel 17 Absatz 2 der Richtlinie 77/388/EWG wird die Französische Republik ermächtigt, mehrwertsteuerpflichtige Aufwendungen für Gegenstände und Dienstleistungen vom Vorsteuerabzugsrecht auszuschließen, wenn der Anteil der Nutzung für den privaten Bedarf des Steuerpflichtigen, für den Bedarf seines Personals oder allgemein für unternehmensfremde Zwecke 90 % der gesamten Nutzung übersteigt. Die vorliegende Ermächtigung wird bis zum 31. Dezember 1999 erteilt. Artikel 2 Diese Entscheidung ist an die Französische Republik gerichtet. Artikel 3 Geschehen zu Brüssel, am Im Namen des Rates Der Präsident ISSN 0254-1467 KOM(97) 74 endg. DOKUMENTE DE 09 06 08 10 Katalognummer : CB-CO-97-066-DE-C ISBN 92-78-16228-0 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg to


title: Kommissionens förordning (EG) nr 356/97 av den 27 februari 1997 om ändring av förordning (EG) nr 2993/94 om fastställande av stöd för försörjning av Kanarieöarna med mjölkprodukter inom ramen för den ordning som fastställs i artiklarna 2-4 i rådets förordning (EEG) nr 1601/92


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής για την «Πρόταση οδηγίας του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου για την εφαρμογή της παροχής ανοιχτού δικτύου (ΟΝΡ) στη φωνητική τηλεφωνία και για την καθολική υπηρεσία για τις τηλεπικοινωνίες σε ανταγωνιστικό περιβάλλον»

eurovoc_concepts:
competition
liberalisation of the market
telecommunications
telephone
transmission network

formats: html pdfa1b print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 607/97 von María ESTEVAN BOLEA an die Kommission. Auto-Öl-Programm


Regiomap.


title: WRITTEN QUESTION No. 603/97 by Alex SMITH to the Council. Planned Council meetings

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
access to EU information
agenda
database
dissemination of EU information
exchange of information
press release
public conduct of debates
transmission network


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 352/97 av den 27 februari 1997 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 351/97 of 27 February 1997 fixing export refunds on fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
fruit
fruit vegetable
quantitative restriction


title: REGOLAMENTO (CE) N. 349/97 DELLA COMMISSIONE del 27 febbraio 1997 che stabilisce in che misura possono essere accolte le domande di titoli di importazione presentate nel febbraio 1997 per i contingenti tariffari di carni bovine previsti dagli accordi di liberalizzazione degli scambi tra la Comunità, da un lato, e l'Estonia, la Lettonia e la Lituania, dall'altro

eurovoc_concepts:
Baltic States
beef
import licence
tariff quota


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 362/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Φεβρουαρίου 1997 για αναστολή του προτιμησιακού δασμού και επαναφορά του δασμού του κοινού δασμολογίου κατά την εισαγωγή πολυανθών γαρίφαλων (spray) καταγωγής Ισραήλ

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
floriculture
import
restoration of customs duties


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 604/97 του Alex SMITH προς το Συμβούλ ο. Λαθρεμπόριο πυρηνικών υλικών

eurovoc_concepts:
EAEC
European cooperation
Europol
Germany
airport
fight against crime
illicit trade
nuclear safety
plutonium
seizure of goods

text: 11. 3. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 76/3 Koinh· apa· nthsh stiw grapte·w ervth· seiw E-0505/97 kai E-0585/97 (25 Septembri·oy 1997) H sy·nodow toy Symboyli·oy Ypoyrgv· n Toyrismoy· poy ei·xe programmatistei· sta plai·sia thw irlandikh·w proedri·aw aneblh·uh kauo·ti den yph·rxe ekei·nh th xronikh· peri·odo prooptikh· epi·teyjhw thw apaitoy·menhw omo·fvnhw e·gkrishw toy Symboyli·oy gia th ue·spish progra·mmatow Philoxenia. Kata· thn ollndikh· proedri·a den programmati·sthke kami·a synedri·ash toy xarakth·ra aytoy·. Vw ek toy·toy to Symboy·lio den e·xei ako·mh ejeta·sei epish·mvw to pro·gramma Philoxenia. To sxe·dio Synuh·khw toy `msterntam den perilamba·nei xvristo· kefa·laio gia ton toyrismo·. Te·low, enapo·keitai sthn Epitroph· na la·bei ta kata·llhla me·tra sy·mfvna me toyw yfista· menoyw dhmosionomi- koy·w kano·new kai diata·jeiw. (98/C 76/05) GRAPTH ERVTHSH E-0604/97 ypobolh· : Alex Smith (PSE) prow to Symboy·lio (27 Febroyari·oy 1997) Ue·ma: Laurempo·rio pyrhnikv· n ylikv· n (cid:201)xei to Symboy·lio na prosue·sei ka·ti shmantiko· sthn apa·nthsh poy e·dvse stiw 7 Noembri·oy 1996 sthn grapth· erv· thsh E-1957/96 (1) thw k. Breyer, sxetika· me to laurempo·rio pyrhnikv· n ylikv· n sth Germani·a; (1) EE C 385 thw 19. 12. 1996, sel. 67. Apa· nthsh (25 Septembri·oy 1997) Sto sta·dio ayto· to Symboy·lio den e·xei na prosue·sei ti·pota shmantiko· stiw prohgoy·menew apanth·seiw toy epi· toy ue·matow aytoy· oi opoi·ew dhmosiey·thkan stiw Epi·shmew Efhmeri·dew C 112, 17. 4. 1996, C 385, kai 19. 12. 1996. To ue·ma vsto·so bri·sketai ypo· synexh· parakoloy·uhsh apo· tiw armo·diew arxe·w kai organismoy·w se epi·pedo Eyrvpai¤kh·w Envshw, idi·vw apo· th Mona·da Narkvtikv· n thw Europol (EDU). (98/C 76/06) GRAPTH ERVTHSH E-0640/97 ypobolh· : Roberta Angelilli (NI) prow thn Epitroph· (6 Marti·oy 1997) Ue·ma: Mauh·mata epaggelmatikh·w kata·rtishw xrhmatodotoy·mena apo· to EKT sthn Perife·reia Lazio Kata· to dey·tero dekapenuh·mero toy Ianoyari·oy 1997 h Perife·reia Lazio e·kane gnvsta· ta apote·lesmata tvn epilogv· n sxetika· me tiw prokhry·jeiw poy ei·xan gi·nei kata· to 1996 gia thn epaggelmatikh· kata·rtish, kai sygkekrime·na tvn epilogv· n poy synde·ontai me ta perifereiaka· epixeirhsiaka· progra·mmata tvn sto·xvn 3 kai 4. Ta apotele·smata poy e·ginan gnvsta· ei·nai ta ako·loyua: › 52 progra·mmata aji·aw a·nv tvn 5 disekatommyri·vn lirv· n anate·uhkan sthn Enaip Acli, organismo· poy bri·sketai se idiai·tera problhmatikh· oikonomikh· kata·stash kai dy·skola fai·netai o·ti mporei· na ejasfali·sei th diejagvgh· tvn mauhma·tvn• › 700 ekatommy·ria do·uhkan sthn Enfap UIL kai perisso·tera apo· 1 disekatommy·rio sto Consorzio Alto Lazio, forei·w kai oi dy·o poy antimetvpi·zoyn dikastike·w diadikasi·ew ek me·royw tvn dikastikv· n arxv· n thw Civitavecchia, oi opoi·ew e·xoyn parape·mcei se di·kh orisme·na apo· ta dieyuyntika· toyw pro·svpa me thn kathgori·a thw apa·thw eiw ba·row thw Perife·reiaw Lazio, lo·gv thw anv· malhw diejagvgh·w tvn prohgoy·menvn mauhma·tvn


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 355/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Φεβρουαρίου 1997 για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2219/92 σχετικά με τις λεπτομέρειες εφαρμογής του ειδικού καθεστώτος για τον εφοδιασμό της Μαδέρας με γαλακτοκομικά προϊόντα όσον αφορά τα ποσά των ενισχύσεων


title: WRITTEN QUESTION No. 608/97 by María ESTEVAN BOLEA to the Commission. Auto/Oil Programme

eurovoc_concepts:
EU programme
air quality
motor vehicle pollution
pollution control measures
quality of the environment
rural region
urban area


title: REGOLAMENTO (CE) N. 354/97 DELLA COMMISSIONE del 27 febbraio 1997 che fissa le restituzioni all'esportazione nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari

eurovoc_concepts:
cheese
export refund
milk
milk product
processed food product


title: QUESTION ECRITE no 609/97 de María ESTEVAN BOLEA à la Commission. Programme Auto Oil

eurovoc_concepts:
EU programme
air quality
clean technology
motor vehicle pollution
pollution control measures
road traffic
speed control
transport policy


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre a «Proposta de directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa à aplicação da oferta de rede aberta (ORA) à telefonia vocal e ao serviço universal de telecomunicações num ambiente concorrencial»


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 607/97 του Maria ESTEVAN BOLEA προς την Επ τροπή. Πρόγραμμα Auto Oil

eurovoc_concepts:
EU programme
air quality
approval
motor fuel
motor vehicle pollution
pollution control measures
product quality
quality label
road traffic
technical standard


title: QUESTION ECRITE no 600/97 de Alex SMITH à la Commission. Critères pour la signature de contrats sur la sécurité nucléaire

eurovoc_concepts:
applied research
contract
cost-effectiveness analysis
innovation
international cooperation
nuclear safety
research and development
scientific research


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 599/97 dell'on. Bill MILLER alla Commissione. Funzionamento dei Fondi strutturali

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Structural Funds
implementation of the budget


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 597/97 του Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ προς την Επ τροπή. ΣΕΒ και πειράματα με πρωτεύοντα θηλαστικά (πιθήκους)

eurovoc_concepts:
European Commission
animal disease
animal experimentation
ethics
exchange of information
infectious disease
invitation to tender
monkey
scientific research


title: Komission kertomus kokemuksista, jotka on saatu toisesta jäsenvaltioiden tekemästä viininviljelyaloja koskevien tilastotietojen perustutkimuksesta (5 päivänä helmikuuta 1979 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 357/79 mukainen)

eurovoc_concepts:
area of holding
statistics
utilised agricultural area
vineyard
viticulture

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO A- A it ft Bryssel, 27. 02. 1997 KOM(97) 75 lopuU. KOMISSION KERTOMUS KOKEMUKSISTA, JOTKA ON SAATU TOISESTA JÄSENVALTIOIDEN TEKEMÄSTÄ VIININVILJELYALOJA KOSKEVIEN TILASTOTIETOJEN PERUSTUTKIMUKSESTA (5 päivänä helmikuuta 1979 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 357/79 mukainen) I. JOHDANTO Neuvoston perusasetuksella (ETY) N:o 357/79 ja sen myöhemmillä muutoksilla (vertaa liite I) perustetun voimassa olevan viininviljelyalojen tutkimusmenetelmän tavoitteena on antaa mahdollisuus yhteisön viinikaupan tilanteen ja kehityksen arvioimiseen käyttäen apuna kahta tutkimustyyppiä: joka kymmenes vuosi viinitilojen rakennetta ja viininviljelyä koskevaa perustutkimusta, joka antaa yksityiskohtaisia tietoja viininviljelyaloista (viininvalmistukseen käytettävät rypäleet, syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet, kuivattaviksi tarkoitetut viinirypäleet, viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston tuottaminen) viinituotannon mahdollisuuksien tarkastelemiseksi tehtäviä pienempiä välitutkimuksia, ajantasaistaa vuosittain viininvalmistukseen tapahtuneita muutoksia (raivaukset, istutukset ja uudelleenistutukset) ja vastaavasti tuotantoa, jotta voidaan seurata viinituotannon mahdollisuuksien kehitystä ja siitä johtuvaa tarjontaa. tarkoituksena on rypälelajikkeiden viljelyaloilla käytettävien joiden Tässä kertomuksessa viitataan toisen viininviljelyä koskevan perustutkimuksen tuloksiin (ensimmäinen on vuodelta 1979) seitsemässä asianomaisessa jäsenvaltiossa (Ranska, Kreikka, Italia, Luxemburg, Portugali, Espanja ja Saksa) cli niissä, joiden alueella viiniköynnöksen viljelyyn avomaalla käytetty kokonaisala on vähintään 500 hehtaaria1. II. KÄYTETTY MENETELMÄ Yhteisön tutkimuksissa saatujen tietojen tilastollisen luotettavuuden ja vertailtavuuden takaamiseksi on tarpeen, että tutkimuksissa käytettyjä menetelmiä koskevat säännöt ovat yhdenmukaiset kaikissa asianomaisissa jäsenvaltioissa. Olkoonkin, että tutkimusmcnciclmät tiivistävässä taulukossa (liite II) esitettyä tilannetta voidaan pitää tutkittavien ominaisuuksien määrittelyn tähtäävän yhdenmukaistamisen osalta toteuttamiseen kokonaisuudessaan tyydyttävänä (huolimatta muutamista eroavuuksista), on toisaalta huomattavissa, ettei tutkimuksen toteutusajankohta ole yhdenmukainen. Itse asiassa perustutkimusten edellä mainitun määräpäivän alunperin suunnitellusta samanaikaisuuden tarpeesta huolimatta, sitä ei saavutettu. Kun ensimmäinen perustutkimus kohdistui kahteen eri ajanjaksoon, on toisen perustutkimuksen osalta tilanne entistä monimutkaisempi, sillä huomioon on tutkimuksen toteutusajanjaksoa. Asetuksessa N:o 357/79 otettava kolme eri toteutusajanjaksoa eli vuotta 1989 ja viiteajanjaksoa (tilanne 1 päivänä syyskuuta 1989) ovat noudattaneet Saksa, Espanja, Kreikka, Portugali ja Luxemburg. Ranska toteutti tutkimuksen vuonna 1988 (tilanne 1 päivänä syyskuuta 1988) ja Italiassa tutkimus toteutettiin vuosina 1990/91 (tilanne 1 päivänä syyskuuta 1990). säädettyä ' Asetuksen N:o 357/79 1 artiklan mukaisesti III. TUTKIMUKSEN RAKENNE Tutkimuksen rakennetta ci ole muutettu sen käyttöönoton jälkeen. Toimitetut tiedot antavat kokonaiskuvan yhteisön viininviljelystä, ja niissä luodaan yleissilmäys viininviljelyalaan kullakin perusasetuksessa määritellyllä 191 maantieteellisellä alueella. Tiedot koskevat viinitilojen määrää ja niiden erikoistumista: ensimmäisen tason tiedot koskevat viininviljelyalojen osuutta käytössä olevasta maatalousmaasta ja toisen tason tiedot koskevat (viininvalmistukseen viininviljelyaloja niiden rypäleiden käyttötarkoituksen mukaisesti jaoteltuna käytettävät rypäleet eriteltyinä tma-laatuviineihin ja muihin viineihin käytettäviin rypäleisiin, syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet ja kuivattaviksi tarkoitetut viinirypäleet ja viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston tuottaminen). Kaikki nämä tiedot on eritelty kahdentoista viiniluokan mukaan. Lisäksi viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden viljelyaloja koskevat tiedot kerätään lajikkeittain2, ikäluokkien mukaan. IV. TULOKSET l- Tuloksista ilmoittaminen Suurin osa maista on noudattanut määräaikoja. Ranskan, Italian ja Luxemburgin tulosten ilmoittaminen myöhästyi huomattavasti. jäsenvaltioilta vaadittavaan tietojen Yhdcnmukaistamispyrkimyksct on ilmoittamiselle annettujen määräaikojen (viimeistään 15 kuukautta tutkimuksen toteutuksen jälkeen) noudattamiseen, sillä joidenkin maiden ilmoitusten myöhästyminen uhkaa asettaa kyseenalaiseksi tavoitteen, viininviljelyalaa koskevien tietojen saannin käyttäjien ulottuville mitä tutkimusten pikimmiten. ilmeisesti kohdistettava 2. Tulosten käsittely Saatuaan jäsenvaltioiden toimittamat taulukkotiedot Eurostat validoi ne. Tämä menettely käsitti taulukkojen sisäisiä ja niiden välisiä tarkistuksia. Tämän menettelyn jälkeen alkuperäisiin tietoihin oli tehtävä tietty määrä korjauksia epäjohdonmukaisuuksien poistamiseksi ja tietojen hyväksymiseksi. 3. Tulosten lyhyt esittely Nyt kun on käytettävissä kaikki kummastakin perustutkimuksesta tiedot, näyttää kiinnostavammalta analysoida toisen tutkimuksen tietoja niiden suhteellisen "painoarvon" perusteella vertaamalla niitä ensimmäisen tutkimuksen tietoihin kuin tarkastella yksinomaan niiden absoluuttista painoarvoa. Kaikkea tilastoaineistoa koskeva yksityiskohtainen vertaileva tutkimus on käynnissä. saadut Tässä kertomuksessa rajoitutaan hahmottamaan niitä rakenteellisten muutosten pääpiirteitä, joita on ilmennyt yhteisön viininviljelyssä perustutkimusten välisenä ajanjaksona. Liitteen III taulukoissa esitettyjä tuloksia voidaan lyhyesti analysoida seuraavasti: Yhteisön tasolla (EUR 10 ja EUR 12) muutoksia voidaan mitata kolmen fyysisen ominaisuuden perusteella: viinitilojen määrä, näiden viinitilojen käytössä ja kokonaisviininviljelyalat. oleva maatalousmaa 2 Viiniköynnöslajikkeiden nimiä ei ole yhdenmukaistettu yhteisön tasolla. Kansallisella tasolla analysoidaan tärkeimpien viininviljelyalojen kehitys eli viinmvalmistukseen käytettävät rypäleet (eriteltyinä mia-laatuviineihin ja muihin viineihin) sekä syötäviksi tarkoitettuihin viinirypäleisiin. 3. 1 Yhteisöntasolla 3. 1. 1 EUR 10:n (1979)3 tietojen ja EUR 10:n (1989) tietojen vertailu (taulukko 1. 1 - Liite III) EUR 10:ssä eli perustutkimukseen osallistuneiden viiden maan (Saksa, Ranska, Kreikka, Italia ja Luxemburg) muodostamassa kokonaisuudessa on havaittavissa viinialan rakenteellista vähenemistä varsinkin viinitilojen määrän (-30 prosenttia) ja näiden viinitilojen käytössä olevan maatalousmaan (-27,3 prosenttia). Kokonaisviininviljelyala väheni 14,5 prosenttia. Tämä kehitys on samanlainen (vähentymisprosentit ovat samat) kuin viirunvalmistukseen käytettäviä rypäleitä tuottavien viinitilojen kohdalla, sillä tämä osasektori edustaa melkein koko sektoria (sen "paino-arvo" pinta-alana ilmaistuna vastaa 92,5 prosenttia kokonaisviininviljelyalasta vuonna 1989). (KMM) tasolla "Tma-laatuviinien" viljelyalat ovat kasvaneet (33 prosentista kokonaisviininviljelyalasta vuonna 1979 39,5 prosenttiin vuonna 1989). "Muut viinit" säilyttävät edelleen hallitsevan aseman maan käytössä, vaikka havaittavissa on selvää taantumista (58,6 prosentista kokonaisviininviljelyalasta vuonna 1979 52,9 prosenttiin vuonna 1989). Ottaen huomioon tutkimusten toteutusajankohdat, viiteajanjakso 79-89 ei ole aivan ehdoton kaikkien viiden maan osalta. Sitä on sellaisenaan sovellettu Luxemburgiin ja Saksaan. Ranskan osalta tarkasteluajanjakso oli 79-88, Italialla 82-90 ja Kreikalla 83-89. Tärkeimpien vtinjnvUjclyalQjcn kehitys 2500000 T 2000000 1500000 + 1000000 + 500000 + (1979) EUR 10 B(1989)EUR10 3. 1. 2 EUR 10:n (1979) tietojen ja EUR 12:n (1989) tietojen vertailu (taulukko 1. 2 - Liite III) Jos verrataan ensimmäisestä tutkimuksesta saatuja tietoja toisen tutkimuksen tietoihin EUR 12:n osalta (viisi edellä kohdassa 3. 1. 1 mainittua maata sekä Espanja ja Portugali), huomataan kahden Välimeren maan liittymisen kasvattaneen viininviljelyalaa rakenteellisesti. Fyysisten ominaisuuksien osalta voidaan todeta myönteistä kehitystä: viinitilojen määrä +9 prosenttia, KM M +21 prosenttia ja kokonaisviininviljelyala +41,6 prosenttia. Kokonaisviini viljely ala vuonna 1989 oli 3 425 127 hehtaaria. Tämä kasvu selittyy pääosin viininvalmistukseen käytettäviä rypäleitä tuottavien viininviljelyalojen lisääntymisellä (vaihtelu +44,9 prosenttia), joka vastaa, kuten EUR 10:n tasollakin, miltei koko alaa (93,7 prosenttia kcfconaisviininviljelyalasta). On syytä panna merkille tma-laatuviinien huomattava menestyminen kahdentoista jäsenvaltion muodostamassa yhteisössä erityisesti viimnviljelyalan suhteen (+78,4 prosenttia verrattuna vuoteen 1979). "Muut viinit" säilyttävät kuitenkin edelleen easimmäisen sijansa viinitilojen maan käytössä. Tärkeimpien viimnyUjclyalQjcn kehitys • (1979) EUR 10 D(1989)EUR12 1 Yhteensä Viininvalmistukseen Tmataatuviinit Muut viinit Syötäviksitarkoitetut 3. 2 Kansallisella tasolla - (taulukko n,i, \\2 ja 11,3 - Liite ffl) Tärkeimmillä viininviljelyaloilla ajanjaksona 1979-1989 tapahtuneet huomattavimmat muutokset koskevat erityisesti seuraavia seikkoja: Viininviljelyalojen vähentyminen (viininvalmistukseen käytettävät rypäleet, syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet) Italiassa, Ranskassa ja Kreikassa lukuun ottamatta Ranskan tma- laatuviinejä. Ranska ja Italia ovat vastuussa kokc>rmisviiriinviljelyalan vähentymisestä edellä kohdassa 3. 1. 1 mainitulla EUR 10:n tasolla, sillä niiden osuus on merkittävä (88 prosenttia viininviljelyalasta 1979). Saksassa ja Luxemburgissa viininviljelyala on hieman kasvanut, mutta niiden osuus EUR 10:n viininviljelyalasta on miltei olematon. Espanjan ja Portugalin liittyminen, joka vaikutti yhteisön viininviljelyalan huomattavaan kasvamiseen, aiheutti myös muutoksia viininviljelyalojen mukaiseen maiden suhteelliseen tärkeysjärjestykseen. Laajentuneessa yhteisössä juuri Espanja pitää hallussaan ensimmäistä sijaa (1 091 316 hehtaaria, joka vastaa 31,9 prosenttia yhteisön viininviljelyalasta), joka vielä vuonna 1979 kuului Italialle. Ranska on edelleen toisella sijalla (26,9 prosenttia) ja kolmantena on halia (26,4 prosenttia). Nämä kolme maata edustivat 85 prosenttia yhteisön viininviljelyalasta vuonna 1989. Viininviljely alojen jakautuminen maittain 107B 1980 600000 1000000 1600000 2000000 2600000 900000 1000000 1500000 2000000 2800000 3000000 3600000 Tutkimusjärjestelmän johdonmukaisuus Koska viininviljelyaloja koskeva kahden perustutkimuksen rajaama kokonaissarja on saatettu päätökseen viidessä asianomaisessa jäsenvaltiossa, voidaankin nyt arvioida järjestelmän soveltuvuutta. Itse asiassa kiinnostavinta on tarkastella sitä, antaako järjestelmä mahdollisuuden viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden viljelyalan kehityksen seurantaan kahden perustutkimuksen välillä vertaamalla toisen perustutkimuksen antamaa viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden viljelyalaa ensimmäisen perustutkimuksen algebrallisesta laskennasta saatuihin tuloksiin ja kahden perustutkimuksen välillä tapahtuneisiin muutoksiin (raivaukset ja istutukset). Jos järjestelmä on johdonmukainen, näiden kahden viininviljelyalan välisen erotuksen pitäisi olla nolla. Viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden viljelysalaa koskevien aikasarjojen perusteella, joita on saatavana viidestä kyseisestä maasta (taulukot III. l - III. 5, liite III) ja huolimatta siitä, että perustietojen ja vuotuisten tietojen keruussa on käytetty erilaisia menetelmiä (ensimmäinen tutkimukseen perustuen ja toinen erityisesti hallinnollisiin ilmoituksiin perustuen), voidaan todeta, että Saksan, Ranskan ja Luxemburgin tiedot ovat johdonmukaisia. Sen sijaan Kreikassa ja Italiassa kaivataan metodologisia parannuksia järjestelmän johdonmukaisuuden varmistamiseksi. PÄÄTELMÄT Nyt kun viininviljelyaloja koskeva toinen perustutkimus on saatu päätökseen ja ennen kuin viininviljelysektorin valmisteilla oleva uudistus vaikuttaa vastaavaan tilastoalaan ja siten tilastojen rakenteisiin, on aihetta esittää seuraavat huomautukset sekä perustutkimuksista että niihin liittyvästä tutkimusjärjestelm ästä: 1. Perustutkimuksista Tällä hetkellä näyttää siltä, että tutkimusten sisältö eli yhteisön viininviljelyalan rakenteesta saatavilla olevan tarpeisiin, mikä siis sallii viininviljelysektorin mahdollisuuksien tarkastelun. tiedon määrä on mukautettu käyttäjien Kuitenkin on aiheellista korostaa, että viiniköynnöslajikkeita koskevien tietojen parantamiseksi näiden tietojen pitäisi perustua laadittavaan viiniköynnöslajikkeiden yhdenmukaistettuun luetteloon, mikä nimien vaatii mitä yhdenmukaistamiseksi. viiniköynnöslajikkeiden ennakkotutkimusta ilmeisimmin - •' Perustutkimuksista saatujen laadun osalta olisi pyrittävä parantamaan niiden tutkimusten yhdenmukaisuutta toteuttamisajankohtien tosiasiallisesti vertailukelpoisia, sekä kaikkien jäsenvaltioiden saaminen noudattamaan tietojen ilmoittamiselle asetettuja määräaikoja tietojen tuoreuden takaamiseksi. tietojen ja "tuoreutta". Pyrkimysten yhdenmukaistaminen, tulisikin olla saataisiin tavoitteena tiedoista jotta 2. Tutkimusjärjestelmästä Tässä vaiheessa ja edellä mainittujen tutkimusten tekoon sisällytettävien metodologisten sekä tietojen lisäksi (vertaa kohta IV. 4) voidaan perustettua johdonmukaisuuteen tähtäävien parannusten viininviljelyalojen tutkimusjärjestelmää pitää toimivana tilastovälineenä, joka täyttää tavoitteensa eli mahdollistaa viinikaupan seurannan. On muistettava, että järjestelmällä on aiheellinen ja ajantasaistettu lainsäädännöllinen kehys, joka on luotu asetuksen N:o 357/79 muutoksella viime vuonna, jotta välitutkimusten taipeisiin voitaisiin käyttää hallinnollisena lähteenä viinitilarekisteriä. Tämän muutoksen tarkoituksena oli keventää kansallisella tasolla tai tiettyjen alueiden tasolla ajantasaistetun viinitilarekisterin jo omaavien jäsenvaltioiden työtaakkaa säilyttäen kuitenkin toistaiseksi viininviljelyaloja koskevan perustutkimuksen merkittävä asema ainoana tilastolähteenä perustietojen osalta. LIITE I 3 Viininviljelyalojen tutkimusta koskeva yhteisön lainsäädäntö 1. Neuvoston asetus (ETY) N:o 357/79, annettu 5 päivänä helmikuuta 1979 (EYVL N:o L 54, 5. 3. 1979, s. 124), sellaisena kuin se on muutettuna Kreikan liittymissopimukseUa 1979 (EYVL N:o L 291, 19. 11. 1979, s. 89 kohta H. 7 ja s. 127 kohta E. 1) 22 päivänä heinäkuuta annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1992/80 1980 (EYVL N:o L 195, 29. 7. 1980, s. 10) 21 päivänä joulukuuta 1981 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3719/81 (EYVL N:o L 373,29. 12. 1981) 23 päivänä helmikuuta 1986 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 490/86 (EYVL N:o L 154, 19. 3. 1986, s. 21) 16 päivänä lokakuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3205/93 (EYVL N:o L 289,24. 11 1993, s. 4) 2. Neuvoston päätös 89/287/ETY annettu 17 päivänä huhtikuuta 1989 (EYVL N:o L 112, 25. 4. 1989, s. 18) 3. Komission asetus (ETY) N:o 991/797, annettu päivänä toukokuuta 1979 (EYVL N:o L 129, 28. 5. 1979, s. 1) sellaisena kuin se on muutettuna 7 päivänä lokakuuta 1985 annetulla komission asetuksella (ETY) 2802/85 (EYVL N:o L 265, 8. 10. 1985, s. 15) 4. 17 päivänä toukokuuta 1979 annettu komission päätös 79/491/ETY (EYVL N:o L 129,28. 5. 1979) sellaisena kuin se on muutettuna 13 päivänä joulukuuta 1985 annetulla komission päätöksellä 85/620/ETY (EYVL N:o L 379, 31. 12. 1985, s. 1) 5. Komission päätös 80/763/ETY, annettu 8 päivänä heinäkuuta 1980 (EYVL N:o L 213, 16. 8. 1980, s. 26) 6. Komission päätös 80/764/ETY, annettu 8 päivänä heinäkuuta 1980 (EYVL N:o L 213,16. 8. 1980) 7. Komission päätös 80/765/ETY, annettu 8 päivänä heinäkuuta 1980 (EYVL N:o L 213, 16. 8. 1980, s. 34) sellaisena kuin se on muutettuna 13 päivänä joulukuuta 1985 annetulla komission päätöksellä 85/621/ETY (EYVL N:o L 379, 31. 12. 1985, s. 12) 1O LIITE II •M I. I Tufkiimiftftjanjakao 1. 2 VUtevUnlvuoat NEUVOSTON ASETUS N:o 357/7» SAKSA K R E I K KA ESPANJA tai 1989 huhtikuut* 1990 viimeistään 1. Joulukuu 1989 Huhtikuu 1990 Syksy 1989 Syksy 1989 1988/1989 Neuvoston päätöksessä 89/287 määrätyt poikkeukset 1987/88 - Ranska 1989/90-Italia 1988/1989 1988/1989 1988/1989 3. 3 PUotUtutklmukaet Ki sovellettu Hi sovellettu Ei sovellettu Ei sovellettu 1. 4 Tutkimutityyppl 2. Tutklniukacn kattavuus Tutkimukseen sisältyvät viinitilat tutkimuksen perusjoukon r:i|iitis V Tutkimuksen erityispiirteet Käytetyt kriteerit: VI 1. ajikkeiden jakamiseksi tma-laatuviineihin ja muihin viineihin VJ Tietojen kerääminen kaksi käyttötarkoitusta »maavisla lajikkeista tapauksessa, ui Kokon ai stutkimus Viimeksi gatunnaistutkimus. joka mainitussa viininviljelyn koskee kokonaisalaa jaoteltuna tuotannon tavanomainen käytön (tma-laatuviinit, mukaisesti muut syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet, kuivat taviksi tarkoitetut viinirypäleet jne. ) otanta-virhe on 68 %i\ luoteliavuustasolla 1 %. viinit, viinitilat, Kaikki viiniviljelykset tavanomaisesti viinirypäleiden, viinin tai kasvullisen tuottamiseen myyntiä varten joissa on tarkoitettu rypälemehun, viiniköynnöksen lisäysaineiston lii sovellettu jotka lajikkeet, samanaikaisesti viininvalmistukseen käytettäviksi että kirjataan maantieteellisessä vallitsevan mukaisesti luokitellaan sekä syötäviksi, kyseisessä yksikössä käyttötavan 'V'< Viininviljelyalojen Iti sovellettu mitlaamincn koskien: erikoistunutta tuotantoa 9 -i sckatuotantoa 1 i itännäi s v i Ijcimiä hajallaan olevia viiniköynnöksiä VI Viiniköynnösten maanitämincn iän 1 5 Tuotosluokkien mallittaminen istutettu viinivuodesta, ikä lasketaan jonka tai Viiniköynnösten siitä aikana ne on vartettu paikan päällä Asianosaiset jäsenvaltiot jakavat viinin valmistukseen tarkoiteltujen rypäleiden viininviljelyalan keskimääräiseen hchtaarituotokseen perustuviin tuotosluokkiin Kokonaishaastattelututkimus Kaksivaiheiseen perustuva haastattelututkimus otantaan Kokonaishaastattelututkimus Vähintään viiniköynnöstä 10 aaria Vähintään 10 aaria - S aaria taimitarhaa Kaikki joiden viinitilat, kokonaisala on 10,1 hehtaaria sovellettu, Hi ainoastaan käytettäviä lajikkeita koska on tma-laatuviineihin Tma-laatuviineihin käytettävät lajikkeet ja alueet, joilla niitä viljellään, on säännelty lailla. Muihin viineihin käytettävät lajikkeet ovat rypälelajikkeita, jotka tarkoitettu on viiniyttämiseen. Viiniköynnökset maaperän soveltuvuuden mukaisesti luokitellaan määrittämän Hi sovellettu Viininviljelijän mukaisesti kriteerien Viininviljelijän mukaisesti kriteerien ilmoitusten Viininviljelijän mukaisesti Kaikki viininviljelyalueet, jotka on tarkoiteltu Jina-laaluviinien tuotantoon Viininviljelijän mukaisesti ilmoitusten Palstan ala kokonaisuudessaan, jos on viiniköynnös pääviljelylajike Ei kirjattu Viininviljelijän mukaisesti ilmoituksen Istutusvuosi on Tuotosluokat laadittu kymmenen vuoden keskiarvoon perustuen Tuotosluokat viininviljelijän mukaisesti on laadittu ilmoitusten Viininviljelijän mukaisesti Viljelysalan mukaisesti ilmoitusten soveltuvuuden liitärmäisviljelrnien Jaettu mukaan suhteellisesti Otettu huomioon suhteellisesti kokonaisviininviljely-alassa (mutta ei merkittävä) Viininviljelijän mukaisesti ilmoituksen Tuotosluokat viininviljelijän ilmoittaman sadon mukaisesti on vuoden laadittu j 1989 Lajikkeet, jotka luokitellaan samanaikaisesti sekä viininvalmistukseen käytettäviksi että syötäviksi Viinitilat joilla on ainoastaan yhdentyyppistä viinituolanloa (tma-laatuviinit tai syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet jne. ) Viinitilat, joilla on monentyyppistä viiniiuoUtntoa. ). -lifiasina viiniluoiantoina pidetään seuraavia: viininvalmistukseen käytettävät rypäleet (tma-laatuviinit ja muut viinit), syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet, kuivattaviksi tarkoitetut viinirypäleet ja viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston tuottamiseen )l, RANSKA ITALIA LUXEMBURG PORTUGALI Talvi 1988 - 1989 Lokakuu 1990- Huhtikuu 1991 Syyskuu 1989 Joulukuu 1989 - Heinäkuu 1990 I9K7/1988 lu 10 vellettu 1989/1990 Marraskuu 1989 1988/1989 Ei sovellettu 1988/1989 Toukokuu 1989 K ( >k onaishaastaUeluUitkimua Kokonaishaastattelututkimus Kokonaishaaslauelututkimus Kokonaishaastattelututkimus asetuksen tarkoittamat Kaikki viinitilat. Viinitilaksi on laskettava tila, jonka KMM on vähintään 1 tavallista hehtaari viiniköynnöstä, tma- laatuviinii tai 5 aaria samppanjaa tai 20 aaria aaria 10 Viiniköynnökset luokitellaan maaperin (riippumatta siitä, onko se alkupetfisnimitytalueella luoteltu viiniköynnöslajikkeen vai ei) tai onko (riippumatta siitä, viiniköynnöslajikkeen mainittu alkuperäisnimityksen määrittävässä asetuksessa) määrittämän soveltuvuuden mukaisesti Viininviljelijän kiivit (^soveltuvuuden mukaisesti ilmoittaman Kaikki viinitilat asetuksen tarkoittamat Kaikki viinitilat asetuksen tarkoittamat Kaikki viinitilat asetuksen tarkoittamat ja alueet, Tma-laatuviineihin käytettävät joilla niitä lajikkeet viljellään on säännelty lailla. Muihin viineihin käytettävät lajikkeet ovat rypäleiajikkeila, jotka on tarkoitettu viiniyttämiseen. Ei sovellettu, koska on ainoastaan tma-laatuviinejä Kaikki eurooppalaiset määriteltyjen alueiden rypälelajikkeet ovat tma- laatuviini rypilelajikkeita lainsäädännön mukaisesti määrätyt Ei sovellettu rypälelajikkeet Kaikki viininvalmistukseen rypälelajikkeita ovat käytettäviä Viininviljelijän mukaisesti ilmoitusten Viininviljelijän mukaisesti ilmoitusten Viljelysalan mukaisesti soveltuvuuden Palsi. mala kokonaisuudessaan, viiniköynnös on pääviljelylajike jos homogeenisen Viljelmät kirjataan luonteen palstojen omaavien mukaisesti (Ujike, tuotannon luonne, istutuksen tiheys) Kaikki viininviljelyalueet, jotka on tarkoitettu tma-laatuviinien tuotantoon Liitännäisviljelmät lisätään erikoisviljelmiin antamalla jokaiselle tosiasiallisesti ala suhteellisesti viljelty jakautuminen, Suhteellinen jos istutuksen tiheys ei ole normaali, muuten koko viljelysalaa pidetään viininviljelyksena Hajallaan otetaan määritellyillä viiniköynnös olevat huomioon viiniköynnökset tärkeimmillä lm2/ alueilla: Viininviljelijän mukaisesti ilmoituksen Tuotosluokat on "Concelho" perustuen laadittu vuoden keskituotokseen Hi kirjattu Hi kirjattu Ei kirjattu Istmiamis- tai vartlamisvuosi Istuttamis- tai vartlamisvuosi Istuttamisvuosi Tuoioiluokkia ei ole kirjattu toiseen ixrustulkimukseen vaan vuotuisiin satoi Imoituksiin Tuotosluokkia ei ole kirjailu toiseen vaan perustutkimukseen, myöhempänä ajankohtana viinirypäleiden tuotantoa koskeviin ilmoituksiin Tuotosluokat on laadittu kymmenen vuoden keskiarvoon perustuen •13 LIITE HI A^ Taulukko 1. 1 Viinitilojen määrän, viininviljelyalojen Ja käytössä olevan maatalousmaan (KMM) kehitys tuotannon luonteen mukaan. Tuotannon luonn* Yksikkö YHTEENSÄ Viinitilat KMM viininviljelyala VIININVALMISTUKSEEN TARKOITETUT RYPÄLEET, YHTEENSÄ Viinitilat KMM Viininviljelyala TMA-LAATUVIINIT Viinitilat KMM viininviljelyala MUUT VIINIT Viinitilat KMM Viininviljelyala JOISTA ALKOHOLIJUOMIIN Viinitilat KMM Viininviljelyala SYÖTÄVIKSI TARKOITETUT RYPÄLEET Viinitilat KMM viininviljelyala VIELÄ VARTTAMATTOMAT VIINIKÖYNNÖKSET Viinitilat KMM Viininviljelyala VIINIKÖYNNÖKSEN KASVULLISEN LISÄYSAINEISTON TUOTTAMISEEN TAIMITARHAT Viinitilat KMM viininviljelyala PERUSRUNKOJEN EMOVIINIKÖYNNÖKSET Viinitilat KMM Viininviljelyala KUIVATTAVIKSI TARKOITETUT VIINIRYPÄLEET Viinitilat KMM Viininviljelyala N' ha ha N" ha ha N" ha ha N* ha ha N' ha ha N" ha ha N' ha ha N- ha ha N* ha ha N' ha ha YhtMIMi 1979 1956602 11906960 2418072 1862081 11607264 2215215 363403 2880508 797087 1590057 9912664 1418129 17167 395623 96375 168544 953566 127848 8134 78538 4354 10518 73148 3881 8352 68693 6530 68879 270136 60245 AST EUR 10 YhtMfMl 1980 1368234 8657279 2067113 1301466 8406770 1911178 290636 2555736 816801 1078378 6796797 1094377 10355 298104 80391 100988 607395 103142 3146 19459 1944 3926 44000 2730 1540 28225 3254 53138 225083 44866 t,% 1979-1989 -30,1 -27,3 -14,5 -30,1 -27,6 -13,7 -20,0 -11,3 2,5 -32,2 -31,4 -22,8 -39,7 -24,6 -16,6 -40,1 -36,3 -19,3 -61,3 -75,2 -55,4 -62,7 -39,8 -29,7 -81,6 -58,9 -50,2 -22,9 -16,7 -25,5 Taulukko 1. 2 Viinitilojen määrän, viininviljelyalojen Ja käytössä olevan maatalousmaan (KMM) kehitys tuotannon luonteen mukaan. Tuotannon luonns Yksikkö VHTEËNsA— ViinltUat KMM Viininviljelyala VIININVALMISTUKSEEN TARKOITETUT RYPÄLEET. YHTEENSÄ Viinitilat KMM Viininviljelyala TMA-LAATUVIINIT Viinitilat KMM viininviljelyala MUUT VIINIT Viinitilat KMM Viininviljelyala JOISTA ALKOHOLIJUOMIIN Viinitilat KMM viininviljelyala SYÖTÄVIKSI TARKOITETUT RYPÄLEET Viinitilat KMM viininviljelyala VIELÄ VARTTAMATTOMAT VIINIKÖYNNÖKSET Viinitilat KMM Viininviljelyala VIINIKÖYNNÖKSEN KASVULLISEN LISÄYSAINEISTON TUOTTAMISEEN TAIMITARHAT Viinitilat KMM viininviljelyala PERUSRUNKOJEN EMOVIINIKÖYNNÖKSET Viinitilat KMM Viininviljelyala KUIVATTAVIKSI TARKOITETUT VIINIRYPÄLEET Viinitilat KMM Viininviljelyala N- ha ha N' ha ha N' ha ha N' ha ha N' ha ha N" ha ha N' ha ha N- ha ha N' ha ha N' ha ha EUR 10 YMsensa* 1979 1956602 11906950 2418072 1862081 11607264 2215215 363403 2880508 797087 1590057 9912664 1418129 17167 395623 96375 168544 953566 127848 8134 78538 4354 10518 73148 3881 8352 68603 6530 68879 270136 60245 % EUR 12 Yhtssnsi 1980 2132400 14406099 3425127 2036832 14015573 3209978 552086 4455703 1422277 1585508 10628963 1787701 10355 298104 80391 133311 846021 145704 11532 129669 11716 4636 52976 3373 2168 36610 4765 57105 239225 49592 INuutoa,% 1979-1989 9,0 21,0 41,6 9,4 20,7 44,9 51,9 54,7 78,4 -0,3 7,2 26. 1 -39,7 -24,6 -16,6 -20,9 -11,3 14. 0 41. 8 65,1 169. 1 -55. 9 -27,6 -13,1 -74,0 -46,7 -27,0 -17,1 -11,4 -17,7 Taulukko 11. 1 TÄRKEIMMÄT VIININVIUELYALAT 1979 JA 1989 (HA) VIININVILJELYALA VIININVALMISTUKSEEN TMA-LAATUVIINIT MUUT VIINIT SYÖTÄVIKSI TARKOITETUT YHTEENSÄ TARKOITETUT RYPÄLEET. YHTEENSÄ VIINIRYPÄLEET 1979 1989 1979 1969 1979 1989 1979 1969 1979 1969 -L> D EL E F 94202 173657 1033332 I 1115608 1273 L P 102357 137669 1091316 920311 905425 1351 (OT0099 93858 90140 998715 1031229 1273 102028 74147 1043567 899499 834153 1351 255233 93858 31028 464931 205097 1273 102028 13300 506437 509513 190609 1351 99040 59112 533785 825232 60648 537130 389966 643544 156194 22948 29562 75338 18276 33940 18160 66706 8621 D EL E F I L P EUR 10 EUR 12 2418072 2067113 3425128 2215215 1911178 3209978 797087 816801 1422277 1418129 1094377 1787701 127848 103142 EUR 10 145703 EUR 12 Taulukko 11. 2 TÄRKEIMMÄT VIININVIUELYALAT 1979 JA 1989 (%) VIININVIUELYALA VIININVALMISTUKSEEN TMA-LAATUVIINIT MUUT VIINIT SYÖTÄVIKSI TARKOITETUT YHTEENSÄ TARKOITETUT RYPÄLEET, YHTEENSÄ VIINIRYPÄLEET 1979 1969 1979 1989 1979 1969 1979 1969 1979 1969 oq 3,90 7,18 - 42. 73 46,14 0. 05 D EL E F I L P EUR 10 EUR 12 100,0 2,99 4. 02 31,86 26. 87 26,43 0,04 7,79 60,4 100,0 4,24 4. 07 45,08 46,55 0,06 100,0 3,18 2. 31 32,51 28,02 25,99 0,04 7,95 59,5 100,0 11,78 3. 89 58,33 25,84 0,16 100,0 7,17 0,94 35,61 35,82 13,40 0. 09 6,96 57,4 100,0 4,17 - 37,64 58,19 - 100,0 3,40 30. 05 21. 81 36,00 - 8,74 61,2 100,0 - 17,95 23,12 58,93 - 12,54 23,29 12,46 45,78 - 5,92 D EL E F I L P 100,0 70,8 100,0 EUR 10 EUR 12 -^ \3 Taulukko 11. 3 TÄRKEIMMÄT VIININVIUELYALAT. MUUTOKSET 1979/1989 (%) VIININVIUELYALA VIININVALMISTUKSEEN TMA-LAATUVIINIT MUUT VIINIT SYÖTÄVIKSI YHTEENSÄ TARKOITETUT RYPÄLEET, YHTEENSÄ D EL E F I L P EUR 10 EUR 12 8,7 -20,7 - -10,9 -18. 8 6. 1 - -14,5 - 8,7 -17,7 - -9,9 -19. 1 6. 1 - -13,7 - TARKOITETUT VIINIRYPÄLEET -20,4 - -38,6 -11,5 8,7 -57,1 - 9. 6 -7,5 6,1 - - 2,9 - -26. 9 -22 - - 2,5 -22,8 -19,3 D EL E F I L P EUR 10 EUR 12 Taulukko III. 1 VIININVALMISTUKSEEN TARKOITETTUJEN RYPÄLEIDEN VIININVIUELYALAN SEURANTA SAKSA Vuotuiset tiedot YW*o:Ha Viininvalmistukseen Viininvalmistukseen Istutukset Uudelleenistutukset Raivaukset Viininvalmistukseen Viininvalmistukseen Vrfjeryatojen erotukset tarkoitettujen rypäleiden viininviljelyala, ensimmäinen perustutkimus tarkoitettujen rypäleiden viintnvSjeryala (ä 13} W (5) 93858 tarkoitettujen rypäleiden vSninvljeryala, toinen perustutkimus (6) tarkoitettujen rypäleiden vininvajeryaia, laskennallinen* (7) ro-OT % wn 94669 774 3869 3833 95612 1020 4313 4391 96878 960 3659 3373 98386 1068 4024 3588 99606 99303 99335 99720 885 301 91 75 71 3780 3442 4172 4278 3737 4330 4057 4100 3725 3411 94668 95611 96878 98382 99803 99304 99335 99720 99713 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2310 2. 26 102023 1979 1960 1961 1962 1983 1984 1985 1966 1967 1968 1989 Viininvalmistukseen tarkoitettujen rypäleiden laskennallinen viininviljelyala vuonna n : viininvalmistukseen tarkoitettujen rypäleiden viininviljelyala vuonna (n-1) + (istutukset + uudelleenistutukset - raivaukset) vuonna n. Taulukko III. 2 VIININVALMISTUKSEEN TARKOITETTUJEN RYPÄLEIDEN VIININVIUELYALAN SEURANTA RANSKA Vuotuiset tiedot Yteto&Ha Viininvalmistukseen Viininvalmistukseen Istutukset Uudelleenistutukset Raivaukset Viininvalmistukseen Vitninvairnéstukseen Vrtjetyatojen erotukset tarkoitettujen rypäleiden viininviljeryaia, ensimmäinen perustutkimus (1) 996719 tarkoitettujen rypäleiden vitninviljeryada 12} (3) (4) (5) tarkoitettujen rypäleiden viininviljeryaia, toinen perustutkimus (6j tarkoitettujen rypäleiden viJntnvajelyala, laskennainen * | (7) (2H7) % (6H7) % 978003 5382 32548 58795 977854 149 0,02 960636 3060 17228 37655 954397 3427 17540 27206 960636 954397 0 0 0,00 0,00 947630 4004 19963 30684 947700 -70 -0,01 940029 3048 15386 26108 939956 73 0,01 927718 2382 13685 28378 923637 3439 17535 25055 911755 1442 18257 31581 899499 927718 923637 911755 0 0 0 0,00 0,00 0,00 -12256 -1,36 N/ 1979 1980 1981 1962 1963 1984 1985 1966 1987 1988 Viininvalmistukseen tarkoitettujen rypäleiden laskennallinen viininviljeryaJa vuonna n : viininvalmistukseen tarkoitettujen rypäleiden viininviljeryaia vuonna (n-1) + (istutukset + uudelleenistutukset - raivaukset) vuonna n. Taulukko III. 3 VIININVALMISTUKSEEN TARKOITETTUJEN RYPÄLEIDEN VIININVIUELYALAN SEURANTA KREIKKA Vuotuiset tiedot YtefckfrHa Viininvalmistukseen Viininvalmistukseen Istutukset Uudelleenistutukset Raivaukset Vitntnvalrnistukseen Viininvalmistukseen ViÇetyalojen erotukset tarkoitettujen rypäleiden vSninvflferyala, ensimmäinen perustutkimus (1) 90144 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 tarkoitettujen rypäleiden viininvHjetyada 12} 13} (4} (5} 89319 1134 89764 1126 85428 1008 87146 1025 82147 81721 752 798 (a) (a) (a) (a) (a) (a) 1647 1239 1616 2057 1560 1511 tarkoitettujen rypäleiden viintnvijelyaia, toinen perustutkimus (6) tarkoitettujen rypäleiden viininviljeryaia, laskennallinen * | [7} (2)-(7) % (6H7) % 89631 -312 -0,35 89206 558 0,62 89156 -3728 -4,36 84396 2750 3,16 86338 -4191 -5,10 74147 | 81434 86357 287 0,35 -12210 -16,47 * Viininvalmistukseen tarkoitettujen rypäleiden laskettu väntnviljervala (vuosi n) : viininvalmistukseen tarkoitettujen rypäleiden viininviljeryaia + (istutukset -(-uudelleenistutukset -raivaukset) (vuosi n), (a) Nämä tiedot sisältyvät sarakkeeseen (3), Taulukko III. 4 VIININVALMISTUKSEEN TARKOITETTUJEN RYPÄLEIDEN VIININVIUELYALAN SEURANTA ITAUA Vuotuiset tiedot Yta*M:Ha Vrininvalrnistukseen Viininvalmistukseen Istutukset Uudelleenistutukset Raivaukset Viininvalmistukseen Viininvalmistukseen Viljelyalojen erotukset tarkoitettujen rypäleiden viininviljeryaia, ensimmäinen perustutkimus 11) 1031229 tarkoitettujen rypäleiden viininviijeryada 12) 13) 11) 1Ë) tarkoitettujen rypäleiden viinirTviijeryaJa, toinen perustutkimus 1§) tarkoitettujen rypäleiden VHninvHjeiyaia, laskennallinen* | ID (2H7) % (6H7) % 962801(a) 942689(a) 929648(a) 918530(a) 909574(a) 898080(a) 884607(a) 7516 3594 2188 2606 2860 780 1098 13094 37046 1014793 -51992 -5,40 6337 30043 8865 24094 5953 19677 6975 18791 8057 20331 7951 22522 834153 942689 0 0,00 929648 918530 909574 898080 884607 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 -50454 -6,05 (b) 1982 1983 1984 1965 1966 1987 1988 1969 1990 * Viininvalmistukseen tarkoitettujen rypäleiden laskennallinen viininviljeryaia vuonna n : viininvalmistukseen tarkoitettujen rypäleiden viininviljelyala vuonna (n-1) + (istutukset + uudelleenistutukset - raivaukset) vuonna n. (a) Ala on laskettu Eurostatissa (b) Perustutkimusten välillä kumuloitunut erotus -12,3 % Taulukko III. 5 VIININVALMISTUKSEEN TARKOITETTUJEN RYPÄLEIDEN VIININVIUELYALAN SEURANTA LUXEMBURG Vuotuiset tiedot Yksikkö: Ha viininvalmistukseen Viininvalmistukseen Istutukset Uudelleenistutukset Raivaukset Viininvalmistukseen Viininvalmistukseen VHjeryalojen erotukset tarkoitettujen rypäleiden viininviljeryaia, ensimmäinen perustutkimus LH 1979) 1273 tarkoitettujen rypäleiden viininviijetyada (2) 13) 14) 15} tarkoitettujen rypäleiden viininviljelyala, toinen perustutkimus (6) tarkoitettujen rypäleiden viininviljelyaia, laskennallinen * JZL (2)-(7) % (6)-(7) % 1980 1981 1982 1983 1964 1985 1986 1987 1988 1989 1283 1313 1309 1306 7 5 4 8 1334 20 1322 1318 1326 1346 1351 0 1 0 2 0 76 72 39 35 45 28 58 40 39 25 73 47 47 46 37 40 63 32 21 20 1283 1313 1309 1306 1334 1322 1318 1326 1346 1351 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 1351 0,00 Viininvalmistukseen tarkoitettujen rypäleiden laskennallinen viininviljelyala vuonna n : viininvalmistukseen tarkoitettujen rypäleiden viininviljelyaia vuonna (n-1) + (istutukset + uudelleenistutukset - raivaukset) vuonna n. ISSN 1024-4492 KOM(97) 75 lopullinen ASIAKIRJAT Fl 17 03 Luettelonumero : CB-CO-97-067-FI-C ISBN 92-78-16246-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto ,-2985 Luxemburg is


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 355/97 af 27. februar 1997 om ændring af forordning (EØF) nr. 2219/92 om gennemførelsesbestemmelser for den særlige forsyningsordning for Madeira vedrørende mejeriprodukter samt hvad angår støtten

eurovoc_concepts:
Madeira
aid system
milk
milk product
supply


title: RÈGLEMENT (CE) N° 351/97 DE LA COMMISSION du 27 février 1997 fixant les restitutions à l'exportation dans le secteur des fruits et légumes


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 360/97, annettu 27 päivänä helmikuuta 1997, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal