title: BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET OM EVALUERINGEN AF DEN EUROPÆISKE KRÆFTUGE 1995

eurovoc_concepts:
action programme
activity report
cancer
disease prevention
public awareness campaign

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER VOLUME I Bruxelles, den 10. 02. 1997 KOM(97) 19 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET OM EVALUERINGEN AF DEN EUROPÆISKE KRÆFTUGE 1995 •H. f'-'X \ iÇt'ï L i fe "S. ? f **. 4 y. • i. v il'/ K i t, mi - 2 - - 2- - 2 - - 3 - - 4 - - 4 - - 4- - 5 - - 6 - - 7 - - 7 - - 1 - - 8 - - 8 - - 9 - - 9 - - 10 - - 10 - - 10 - - 11 - - 12 - - 12 - INDHOLDSFORTEGNELSE RESUMÉ - 1 -£r _ 0. 1. PRÆSENTATION AF DEN EUROPÆISKE KRÆFTUGE 1995 Tidligere kampagner 1. 1. Retsgrundlag 1. 2. 1. 3. Oplysningskampagnernes betydning 1. 4. Den europæiske kræftkodeks 1. 5. Generelle principper for tilrettelæggelsen af kræftugen 1. 5. 1. Samarbejde med kræftforeningerne 1. 5. 2. Det europæiske prægjællesskabsmerværdien 1. 6. og nærhedsprincippet 1. 5. 3. Professionel bistand Særlige karakteristika ved Kræftugen 1995 1. 6. 1. Kampagnens formål 1. 6. 2. Tonen i kampagnen 1. 6. 3. Målgrupper 1. 6. 4. Oplysningsmaterialet 1. 6. 5. To niveauer n. KVANTITATIV ANALYSE II. 1. Kampagne over for befolkningen II. 1. 1. Distribution af plakater og foldere II. 1. 2. Relationer til medierne II. 1. 3. Reklameplads II. 1. 4. Konklusioner II. 2. Kampagnen over for praktiserende læger 11. 2. 1. Udarbejdelse, udgivelse og distribution af en brochure 11. 2. 2. Reklameplads - 12 - - 13 - ffl. KVALITATIV ANALYSE III. 1. Kampagnen over for offentligheden Evalueringsmetoder Resultater på europæisk plan Resultaterne i de enkelte lande Konklusioner III. 1. 1. III. 1. 2. III. 1. 3. III. 1. 4. III. 2. Kampagnen over for praktiserende læger 111. 2. 1. 111. 2. 2. 111. 2. 3. III. 2. 4. III. 2. 5. Evalueringsmetode Brochurens modtagelse Kendskabet til og opfattelsen af den europæiske kræftkodeks Modtagelsen af det øvrige materiale, der blev anvendt i kampagnen Konklusioner - 14 - - 14 - - 14 - - 1 5- - 17 - - 17 - - 18 - - 18 - - 1 8- - 19 - - 19 - - 20 - <l IV. OPFØLGENDE AKTIVITETER V. BUDGET - 20 - 22 ^ CX 0. RESUME Programmet "Europa mod Kræft" organiserer hvert år i anden uge af oktober i nært samarbejde med kræftforeningerne i samtlige EU-lande en Europæisk Kræftuge. 1995- udgaven af denne oplysningskampagne drejede sig om at udbrede kendskabet til den reviderede udgave af den europæiske kræftkodeks, som består af ti simple anbefalinger, der indeholder de vigtigste budskaber om forebyggelse af kræft. Kampagnen, der gennemføres på europæisk plan, havde til formål at få offentligheden til at forstå, at alle har mulighed for at mindske risikoen for selv at få kræft, opfordre til en mere afbalanceret levevis og oplyse om fordelene ved tidlig diagnosticering afkræft. For at opfylde disse formål henvendte man sig direkte til offentligheden, men også mere indirekte, idet man i kampagnen inddrog de praktiserende læger, som jo er et vigtigt forbindelsesled til befolkningen i denne sammenhæng. Til brug for kampagnen lod kræftforeningerne trykke 6,7 mio. eksemplarer af fælles europæiske plakater og foldere, som Kommissionens tjenestegrene havde stillet til rådighed; via programmets koordinerede relationer til medierne blev der etableret 172 millioner kontakter med europæiske borgere (112 millioner via artikler i den skrevne presse, mindst 60 millioner kontakter i forbindelse med tv- og radioudsendelser), hvortil kommer næsten 172 millioner kontakter via den reklameplads, som aviser og tidsskrifter (37 millioner kontakter) og tv-stationer (135 millioner kontakter) i Europa stillede gratis til rådighed for programmet. Denne mediedækning tilligemed med mange arrangementer, som kræftforeningerne afholdt i løbet af ugen, havde markant indvirkning på EU-borgernes viden om forebyggelse afkræft. Ved kampagnens afslutning var der således over 20 millioner flere borgere i Europa, der troede på muligheden for at forebygge kræft. Desuden var man efter kampagnen bedre i stand til at pege på risikofaktorerne (for lidt frugt og grøntsager og kornprodukter i kosten, for meget fedt, for meget alkohol, rygning og for lidt motion). Den Europæiske Kræftuge 1995 har også medvirket til at gøre fællesskabsindsatsen inden for folkesundhed mere synlig, idet 24% af europæerne anfører at have hørt tale om en europæisk kræftuge, og henholdsvis 12% (spontane svar) og 24% (med lidt hjælp til hukommelsen) anfører at kende den europæiske kræftkodeks. I kampagneugen modtog næsten alle praktiserende læger i EU (321 000) en brochure om den europæiske kræftkodeks, som programmet havde udgivet. Et telefonisk rundspørge blandt de praktiserende læger viser, at denne publikation blev modtaget særdeles positivt (87,6% af de læger, der erindrer at have modtaget brochuren, fandt, at den var godt udformet, 77,5% anså den for meget nyttig eller lidt nyttig). Det kan derfor forventes, at anbefalingerne om forebyggelse af kræft i højere grad vil blive indarbejdet i de praktiserende lægers daglige virke. •x % I. 1. 2. 3. PRÆSENTATION AF DEN EUROPÆISKE KRÆFTUGE 1995 Den foreliggende rapport skal redegøre for de kvantitatie og kvalitative elementer, der indgår i evalueringen af den europæiske dimension af Den Europæiske Kræftuge 1995. Fremlæggelsen af disse oplysninger imødekommer kravet til Kommissionen om åbenhed i varetagelsen af dens udøvende beføjelser. 1. 1. Retsgrundlag Som et væsentligt element i de aktiviteter, der er iværksat i forbindelse med programmet "Europa mod Kræft" med henblik på informering af offentligheden og sundhedsoplysning, i de foranstaltninger, der er nævnt i bilaget til Rådets afgørelse om en handlingsplan for 1990-19941 ("den anden handlingsplan") og i bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en handlingsplan for kræftbekæmpelse 1996-20002 ("den tredje handlingsplan"). indgår afholdelse af en europæisk kræftuge Eftersom Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om den tredje handlingsplan på grund af store forsinkelser i vedtagelsesproceduren først blev truffet den 29. marts 1996, var der ikke nogen handlingsplan for programmet i 1995. Retsgrundlaget for afholdelsen af Den Europæiske Kræftuge (samt for de øvrige aktiviteter, der blev iværksat i forbindelse med programmet i 1995) var derfor anmærkningerne til budgetpost B3-43033, som bl. a. præciserer, at bevillingerne til til oplysning og bevidstgørelse af programmet dækker offentligheden". Det skal i denne forbindelse understreges, at organiseringen af De Europæiske Kræftuger på intet tidspunkt gav anledning til uenighed ved vedtagelsen af den tredje handlingsplan. ". udgifter 1. 2. Tidligere kampagner 4. Den Europæiske Kræftuge finder sted hvert år i anden uge af oktober. Siden den anden handlingsplan trådte i kraft, har kampagneugerne haft følgende temaer: 1990 1991 1992 1993 1994 Tobak og alkohol Tidlig diagnosticering og systematisk screening Forebyggelse af kræft på arbejdspladsen Passiv rygning Frugt og grøntsagers gavnlige virkninger. Rådets afgørelse truffet al' Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 17. maj 1990 om vedtagelse af en handlingsplan for 1990-1994 i forbindelse med programmet for "Europæisk indsats mod Kræft" (EFT nr. L 137 af 30. 5. 1990). Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 646/96/EF af 29. marts 1996 om en handlingsplan for kræftbekæmpelse som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000) (EFT nr. L 95 af 16. 4. 1996). Den Europæiske Unions almindelige budget. (EFT nr. L 369 af 31. 12. 1994). - 2 - Yderligere oplysninger om disse kampagner findes i Kommissionens rapport om evalueringen af de aktioner, der er gennemført i forbindelse med programmet mellem 1987 og 19924, og i Kommissionens rapporter om henholdsvis i 19935 og gennemførelsen af den anden programmets gennemførelse handlingsplan6. 1. 3. Oplysningskampagnernes betydning Der er bred enighed om, at ca. 70% af alle dødsfald forårsaget af kræft hænger sammen med personlige valg omkring levevis og miljø. Uanset de lægevidenskabelige landvindinger kan der derfor ikke opnås nogen mærkbar nedgang i forekomsten afkræft og dødeligheden i forbindelse med denne sygdom, medmindre befolkningen kan overbevises om det hensigtsmæssige i at ændre på bestemte vaner og holdninger. Befolkningen skal altså have de fornødne informationer til at kunne vælge en levevis, som beskytter mest muligt imod risikoen for visse kræftformer, selv om denne risiko aldrig kan elimineres fuldstændigt. Derfor indtager oplysning af offentligheden en vigtig plads både i den anden og den tredje handlingsplan for programmet "Europa mod Kræft". Udover organiseringen hvert år af en Europæisk Kræftuge omfatter den tredje handlingsplan således bl. a. følgende aktioner: bedre og mere effektiv formidling af budskaberne om forebyggelse af kræft støtte til net for udveksling af informationer og erfaringer om forebyggelse af kræft fremme af oplysningskampagner rettet imod bestemte målgrupper opbakning til europæisk orienterede projekter om forebyggelse af kræft, især i relation til rygning. Et Eurobarometer-rundspørge, som blev gennemført i de 15 EU-lande i foråret 1995, og som gennemgås mere detaljeret i kapitel III. 1. i den foreliggende rapport, understreger behovet for at gennemføre oplysningskampagner om forebyggelse af kræft. Dette rundspørge viser således, at 33% af europæerne ikke tror, at man kan forebygge kræft, og i visse lande er det endog over 50%. Vor viden om den enkeltes muligheder for at nedbringe risikoen for selv at få kræft er således helt 5. 6. 7. Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om evalueringen af effektiviteten af den fællesskabsaktion, der gennemføres under handlingsplanen som led i programmet "Europa mod Kræft" (1987-1992). (KOM(93) 93 endelig udg. af 15. marts 1993). Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om programmets gennemførelse i 1993 - programmet "Europa mod Kræft" - fra 1. januar 1993 til 31. marts 1994. (KOM(94) 550 endelig udg. af 5. december 1994). Rapport fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelse af den anden handlingsplan (1990-1994) - programmet "Europa mod Kræft". (KOM(95) 356 endelig udt af 18. juli 1995). utilstrækkelig på europæisk plan; med De Europæiske Kræftuger forsøger man at udfylde dette "informationshul". 1. 4. Den europæiske kræftkodeks Hver udgave af Den Europæiske Kræftuge har et bestemt tema i forbindelse med forebyggelse af kræft. Temaet for ugen i 1995 var oplysning om den reviderede udgave af den europæiske kræftkodeks. Den første udgave af denne kodeks blev udarbejdet i 1987 af Udvalget af Kræftspecialister på Højt Plan7, som blev nedsat i januar 1986 til at bistå Kommissionen, og som siden er blevet programmets vigtigste videnskabelige rådgivende instans. Kodeksen - en samling af ti simple anbefalinger, som indeholder de vigtigste budskaber om forebyggelse af kræft - i programmet og danner basis for alle er blevet hovedhjørnestenen oplysningsaktiviteterne. Siden den europæiske kræftkodeks blev lanceret i 1987, er den blevet formidlet til brede kredse af de ikke-statslige organisationer, der er aktive inden for kræftbekæmpelsen i EU-landene. For at følge med udviklingen i kræftforskningen har Kommissionens tjenestegrene anmodet Det Europæiske Institut for Onkologi i Milano om at udarbejde en revideret udgave af denne kodeks samt et bilag med de videnskabelige begrundelser for hver enkelt af de ti anbefalinger. Instituttet har koordineret en gruppe europæiske kræfteksperters videnskabelige redigering, og det har resulteret i en ny udgave af kodeksen, som i december 1994 godkendtes af Udvalget af Kræftspecialister (jf. bilaget, punkt 4. ). Formidlingen til offentligheden af disse ti grundregler for forebyggelsen af kræft var temaet for Den Europæiske Kræftuge 1995 (jf. afsnit 1. 6. 1. ). 1. 5. Generelle principper for tilrettelæggelsen af kræftugen 1. 5. 1. Samarbejde med kræftforeningerne Når det drejer sig om gennemførelse af oplysningskampagner over for offentligheden, programmets vigtigste samarbejdspartnere. Disse organisationer, hvis store betydning anerkendes klart både i den anden og den tredje handlingsplan, råder således ikke alene over er de nationale kræftforeninger Udvalgets sammensætning i 1995: Prof. VERONESI Prof. BLEEHEN Prof. BOON Prof. VAN DER SCHUEREN Prof. DIEHL Prof. OVERGAARD Prof. ESTAPE Dr. GONZALEZ ENRIQUEZ Prof. KLEIHUES Prof. PUJOL Prof. GARAS Dr. BUTTIMER Prof. DICATO Prof. KROES Prof. CONDE Prof. EINHORN Prof. HOLM betydelige ressourcer, der giver mulighed for at forlænge den europæiske kampagne på nationalt, regionalt og lokalt plan, men også over stor erfaring i formidling af forebyggende budskaber til offentligheden. De vigtigste orga nisationer, der deltog i samarbejdet omkring kræftugen 1995, er nævnt i bilaget (punkt 5. ) 10. Kommissionens tjenestegrene har således et tæt samarbejde med kræftforeningerne allerede i Kræftugens planlægningsfase. Gruppen af europæiske repræsentanter for disse organisationer, som mødtes tre gange i 1995 med henblik på henholdsvis forberedelsen og evalueringen af Kræftugen, nedsatte en arbejdsgruppe, som de for programmet ansvarlige tjenestegrene i Kommissionen inddrog meget aktivt i alle beslutninger omkring fastlæggelsen af den overordnede strategi og målgrupperne for kampagnen og omkring de tekster, slogans og billeder, der skulle bruges i oplysningsmaterialet til kampagnen. Desuden blev arbejdsgruppen, som holder plenargruppen underrettet om, hvordan forberedelserne forløber, konsulteret af programmet i forbindelse med udvælgelsen af et konsulentfirma, som fik til opgave at udforme og koordinere kampagnen (jf. afsnit 1. 5. 3. ). Denne inddragelse af kræftforeningerne forud for selve Kræftugen sikrer, at de formidler de europæiske budskaber og mobiliserer deres ressourcer til dette formål under selve kampagnen. 11. Med hensyn til den del af kampagnen i 1995, der var rettet imod de praktiserende læger (jf. kapitel H. 2. ), samarbejdede programmet også med den europæiske gruppe af repræsentanter for de praktiserende lægers nationale organisationer. 1. 5. 2. Det europæiske præg, fællesskabsmerværdien og nærhedsprincippet 12. Kommissionens tjenestegrene og kræftforeningerne understregede allerede i plan lægningsfasen, at det var nødvendigt at gennemføre en europæisk kampagne baseret på en fælles idé og fælles oplysningsmateriale med en klart genkendelig fællesskabstilknytning. For programmets vedkommende drejede det sig om at vise den europæiske borger, at Fællesskabet spiller en aktiv rolle inden for folkesundhed, og især inden for forebyggelse af kræft, og bedre er i stand til at skabe synergi mellem de mange forskellige aktiviteter, der gennemføres af nationale og regionale organisationer. For kræftforeningerne drejede det sig om at drage fordel af det planlægningsarbejde, der udføres på europæisk plan, og at vise, at de er aktive og anerkendte deltagere - ikke blot på nationalt plan, men også på europæisk plan - i bestræbelserne på at fremme en stor fællesskabssag, i dette tilfælde kampen mod kræft. 13. Ved planlægningen og gennemførelsen af oplysningskampagnerne i forbindelse med De Europæiske Kræftuger benytter man sig via arbejdsgruppen af de europæiske kræftforeningers samlede ekspertise i formidling af forebyggende budskaber til hele befolkningen. En sådan fælles indsats giver mulighed for betydelige besparelser i forhold til sideløbende kampagner i de enkelte medlemslande; det er ikke kun besparelser i form af menneskelige ressourcer, men også i form af finansielle midler: f. eks. er det kun teksterne på plakater og foldere, der er forskellige fra land til land - de visuelle elementer er de samme og skal således kun fremstilles i kliché en enkelt gang. 14. 15. 16. Ud over besparelser i relation til menneskelige og finansielle ressourcer giver en europæisk anlagt kampagne også større virkning. Det har således kunnet påvises, at visse begivenheder og arrangementer får større opmærksomhed både af medierne og i offentligheden, hvis de kan præsenteres som internationale arrangementer. Den Røgfri Dag og FN's Kvindedag ville helt sikkert fa mindre omtale, hvis der var tale om rent nationale arrangementer, og det samme gælder Den Europæiske Kræftuge. Den tanke, at befolkningen i flere lande i en dag eller i en uge går sammen om at fremme en stor og samfundsvigtig sag, bliver tilsyne ladende positivt modtaget både af offentligheden og af medierne. Selv om De Europæiske Kræftuger forekommer ret ensartede i alle landene på grund af deres fælles visuelle præsentation og indholdet af de budskaber, de formidler, giver de dog plads til visse nationale justeringer, som kan afspejle eventuelle forskelle på det sundhedspolitiske område. I forbindelse med Kræftugen i 1995 blev f. eks. punkt 10 i den europæiske kræftkodeks8 forsynet med en ekstra kommentar i visse lande for at tage hensyn til den nationale politik for screening for brystkræft. Rent konkret blev arbejdsopgaverne omkring Kræftugen 1995 fordelt på følgende måde mellem Kommissionens tjenestegrene og kræftforeningerne: Programmet stiller film til rådighed for samarbejdspartnerne, som kan anvendes til trykning af foldere og plakater; trykningen og distributionen af dette materiale finansieres af kræftforeningerne, men dog med et økonomisk tilskud fra programmet (jf. del V. ). Kommissionens tjenestegrene varetager ligeledes via det konsulentfirma, med hvilket der er indgået kontrakt, en stor del af relationerne til medierne både før og under Den Europæiske Kræftuge (jf. afsnit II. 1. 2. ) og forsøger at opnå gratis reklameplads (jf. afsnit II. 1. 3. og H. 2. 2. ). Kræftforeningerne organiserer med brug af det fælles materiale en lang række arrangementer i løbet af Kræftugen (kollokvier, udstillinger, arrangementer i skoler, optræden osv. ). 1. 5. 3. Professionel bistand 17. Med det formål at gøre kampagnen mere synlig i hele Europa besluttede programmet at benytte sig af en professionel konsulent i kommunikation. For at undersøge markedet iværksatte man i juni 1995 et offentligt udbud9. Blandt de 21 tilbudsgivere udvalgtes med tilslutning fra kræftforeningernes arbejdsgruppe firmaet EURO-RSCG på grundlag af dets tilbuds kvalitet og pris, men også fordi dette firma er stærkt repræsenteret i næsten samtlige EU-lande; en sådan tilstedeværelse er i realiteten en nødvendighed for varetagelsen af forbindelserne med medierne i de enkelte lande. 18. Det skal understreges, at den kontrakt, der blev indgået med EURO-RSCG, ikke kun drejer sig om planlægning og koordinering af Den Europæiske Kræftuge, men også om PR-arbejde for programmet generelt. I 1995 drejede firmaets ydelser sig "Undersog selv regelmæssigt dit bryst. Deltag i mammografiske screening-programmer, hvis du er over 50 år. " - Se også kapitel 1. 4. 9 EFTnr. C 134 af 1. 6. 1995. dog næsten udelukkende om Kræftugen. Kontrakten blev indgået for ét år, men kan fornyes fire gange for ét år ad gangen. Efter firmaets indsats i forbindelse med kampagnen i 1995 og efter anbefaling fra kræftforeningernes plenargruppe blev kontrakten fornyet for 1996. 1. 6. Særlige karakteristika ved Kræftugen 1995 1. 6. 1. Kampagnens formål 19. Hovedformålet med kampagnen var at fremme kendskabet til den europæiske kræftkodeks (jf. kapitel J. 4. ): Via oplysningsmateriale baseret på kodeksens 10 anbefalinger til, hvordan man kan forebygge kræft, skulle befolkningen i Europa: oplyses om, at alle har mulighed for at nedbringe risikoen for selv at fa kræft, opfordres til en mere afbalanceret levevis, hvori indgår disse anbefalinger, gøres bevidst om fordelene ved tidlig diagnosticering af kræft. Dette mål blev forfulgt ved, at man henvendte sig til offentligheden direkte via en europæisk dækkende oplysningskampagne, indirekte via en oplysningsindsats over for det vigtige forbindelsesled, som de praktiserende læger er (jf. også afsnit 1. 6. 3. ). 20. Et andet formål med kampagnen var at gøre befolkningen opmærksom på, at Fællesskabet gør en indsats på området for folkesundhed (Kræftugens fællesskabs- karakter) 1. 6. 2. Tonen i kampagnen 21. Alle, der beskæftiger sig med forebyggelse af kræft, er enige om, at det i en oplysningskampagne, der tilstræber at fa befolkningen til at ændre en adfærd, som kan have skadelige virkninger for deres helbred, er nødvendigt at anlægge en positiv, opmuntrende og motiverende tone; det er vigtigt at undgå at give folk skyldsfølelse. Ud fra disse mere generelle retningslinjer planlagde det til programmet knyttede konsulentfirma en kampagne, der understreger den enkeltes mulighed for at vælge en sund levevis, søge læge i tilfælde af bestemte symptomer eller vedvarende ubehag og - for kvindernes vedkommende - deltage i forskellige screeningprogrammer, alt sammen med det formål at nedbringe risikoen for at fa kræft. Dette individuelle og ansvarsbevidste valg, som den enkelte kan foretage, afspejles i kampagnens slogan: "At undgå kræft angår også mig". 22. Samme ønske om at formidle budskabet i en positiv tone ligger til grund for det visuelle materiale, der blev anvendt til kampagnen: ti smilende og tillidvækkende ansigter (ti personer fra ti forskellige lande, et ansigt for hvert af de ti punkter i kodeksen). Disse personer fortæller om de valg, de selv har gjort for at nedbringe risikoen for at fa kræft, og opfordrer til at følge deres eksempel (jf. også bilaget, punkt 3). 23. Teksterne til oplysningsmaterialet er formuleret i et meget enkelt sprog, eftersom flere Eurobarometer - undersøgelser har vist, at det er den del af befolkningen, der har den dårligste uddannelsesbaggrund, som ved mindst om mulighederne for at forebygge kræft. Men på trods af bestræbelserne på at forenkle budskabet blev det underliggende videnskabelige indhold af dette oplysningsmateriale tillagt meget stor betydning; materialet er baseret på det videnskabelige bilag til den europæiske kræftkodeks. En ekspert fra Det Europæiske Institut for Onkologi i Milano - som forestod koordineringen af arbejdet med at revidere den europæiske kræftkodeks - står som garant for tekstens videnskabelige fundament. 1. 6. 3. Målgrupper 24. Hovedmålgruppen for Den Europæiske Kræftuge 1995 var den brede offentlighed, eftersom de ti anbefalinger i den europæiske kræftkodeks henvender sig til hele den europæiske befolkning. 25. 26. 27. 28. Den anden målgruppe for kampagnen var de praktiserende læger, som programmet henvendte sig til for at fa dem til at formidle kodeksens forebyggende budskaber til deres patienter. Det er åbenbart, at de praktiserende læger spiller en afgørende rolle for patienternes oplysningsniveau, fordi det først og fremmest er dem, der rådgiver og vejleder hele befolkningen på det helbredsmæssige område. 1. 6. 4. Oplysningsmaterialet De ti afbildede personer, der formidler den europæiske kræftkodeks' ti anbefalinger, blev anvendt til fire typer oplysningsmateriale beregnet for den brede offentlighed: en serie på elleve plakater, en serie på elleve foldere, en videospot og en trykt annonce. Serien på elleve plakater i A2-format, der blev fremstillet på elleve forskellige sprog, omfatter en generel plakat, der præsenterer den europæiske kodeks i sin helhed, samt en plakat for hvert af de ti punkter i kodeksen. På tilsvarende måde omfatter serien på elleve foldere i A4-format en generel folder samt ti brochurer for hvert af de enkelte punkter i kodeksen. De seks sider i disse foldere er udformet således: - side 1 : 10 ansigter (generelle foldere) Ansigtet på den person, der "repræsenterer" det bestemte punkt i kodeksen (øvrige foldere) - side 2-4 : Det forebyggende budskab - side 5 : - side 6 : Præsentation af de ti punkter i den europæiske kræftkodeks En test, der giver den enkelte mulighed for at bedømme sin viden om mulighederne for at forebygge kræft. 29. En videospot, der præsenterer de ti anbefalinger i den europæiske kræftkodeks, blev fremstillet i elleve sprogversioner. I denne spot præsenterer de ti skuespillere, der blev anvendt til plakaterne og folderne, hver på deres modersmål de ti anbefalinger i den europæiske kræftkodeks; denne videospot, der varer 20 sekunder, blev derefter forsynet med undertekster på elleve sprog, mens det flersprogede lydspor var det samme (bortset fra indledningen og afslutningen), - 8 - hvilket gav videospotten det tilstræbte multikulturelle præg. Denne spot, som blev optaget i sort/hvid 35 mm, blev stillet til rådighed for de største europæiske tv- stationer i form af videokassetter (jf. afsnit II. 1. 3). 30. Forsiden til den generelle folder (ti ansigter) blev også brugt til en annonce i aviser og dagblade (jf. afsnit II. 1. 3. ). 31. Der blev udarbejdet følgende materiale med henblik på relationerne til medierne. et "master"-pressemateriale (af europæisk karakter) "nationalt" pressemateriale en samling billedvideoer ("video til nyhedsudsendelser") i forbindelse med kampagnen. Disse videoer af 20 minutters varighed blev fremsendt til de største europæiske tv-stationer. 32. Det materiale, der blev anvendt til kampagnen over for de praktiserende læger, er omhandlet i kapitel II. 2. 1. 6. 5. To niveauer 33. 34. I forbindelse med Den Europæiske Kræftuge 1995 må der sondres mellem to niveauer: Programmet "Europa mod Kræft" benyttede sig af det til programmet knyttede konsulentfirma og af råd og vejledning fra kræftforeningernes gruppe til planlægningen og gennemførelsen af en europæisk kampagne, der var centreret omkring fælles materiale og medierelationer baseret på en fælles strategi, og som i hovedtrækkene var den samme i alle EU-landene. Det er denne kampagne, som er emnet for den foreliggende rapport, og de kvantitative og kvalitative data, der er indeholdt i del II og III i rapporten, vedrører således kun denne kampagne. 35. Kampagnen blev af de forskellige nationale kræftforeninger forlænget med aktioner på nationalt, regionalt og lokalt plan. I Den Europæiske Kræftuge organiserede disse foreninger således lande en lang række forskelligartede arrangementer (videnskabelige kollokvier, "sundhedsmesser", udstillinger, oplysende forestillinger, koncerter, arrangementer i skoler, gadeteater, info-busser osv. ). Selv om disse aktiviteter ikke blev støttet direkte af programmet, understregede de den europæiske baggrund for den kampagne, hvori de indgik. Eftersom aktionerne udelukkende blev gennemført på kræftforeningernes eget ansvar, er de ikke medtaget i den foreliggende evalueringsrapport. De har dog været med til at øge virkningerne af den europæiske kampagne ganske betydeligt, selv om det vanskeligt lader sig måle. i de fleste II. KVANTITATIV ANALYSE 36. I det følgende redegøres der for de vigtigste analyseelementer på europæisk plan, mens oversigter over de kvalitative og kvantitative data for de enkelte lande findes i bilaget (punkt 2. ). - 9 II. 1. Kampagne over for befolkningen n. 1. 1. Distribution af plakater og foldere 37. Afhængigt af deres disponible midler og kommunikationspolitik iøvrigt sørgede trykning af fælles europæisk lande for kræftforeningerne oplysningssmateriale på grundlag af de film, de havde faet stillet til rådighed af programmet. Der blev således i alt trykt næsten 6 700 000 plakater og foldere i EU-1 andene, heraf: i de enkelte 5 436 000 964 000 124 500 170 200 generelle foldere (med de ti punkter i kodeksen) "specifikke" foldere (om et enkelt punkt i kodeksen) generelle plakater "specifikke" plakater. 38. Det trykte materiale blev distribueret via de net, som kræftforeningerne råder over i de enkelte lande. Der foreligger ikke nøjagtige tal for distributionen af materiale i samtlige EU-lande; på grundlag af tal fra de øvrige lande kan det anslås, at gennemsnitligt ca. 80% af det materiale, kræftforeningerne havde ladet trykke, blev distribueret i forbindelse med Den Europæiske Kræftuge. II. 1. 2. Relationer til medierne ^39. Det konsulentfirma, Kommissionen har indgået kontrakt med, havde til opgave at varetage og koordinere samtlige medierelationer omkring Den Europæiske Kræftuge i de 15 EU-lande i samarbejde med kræftforeningerne. 40. 41. I forbindelse med lanceringen af Den Europæiske Kræftuge blev der afholdt en europæisk pressekonference (under overværelse af kommissionsmedlem Padraig Flynn) samt en række på 14 pressekonferencer i EU-landene10. I disse 15 pressekonferencer deltog i alt over 200 journalister. Efter pressekonferencerne og de øvrige kontakter til pressen generelt blev Den Europæiske Kræftuge og specielt den europæiske kræftkodeks omtalt i næsten 700 artikler i den skrevne presse i EU-landene. I de fleste lande var der omtale både i den landsdækkende presse og i den regionale presse. Der var forskel mellem landene på, i hvilket omfang Europa-Kommissionen og specielt programmet "Europa mod Kræft" blev identificeret som til kampagnen. Gennemsnitligt næsten 50% af artiklerne omtaler Europa-Kommissionen som initiativtager til kampagnen. Antallet af kontakter, opnået via aviser og dagblade, udgjorde næsten 112 millioner11. initiativtager 10 I Tyskland foretrak kræftforeningerne andre former for presserelationer. n Som man nomialt gor, er tallet udregnet ved at gange de pågældende avisers og dagblades oplag med 2,5 for at nå frem til antallet af reelle kontakter (= læsere). De pågældende oplag udgjorde således næsten 45 millioner i de 15 EU-lande. - 10 - 42. Med hensyn til tv- og radiodækningen blev kampagnen under Den Europæiske Kræftuge omtalt i ca. 170 udsendelser i EU-landene, dvs. "news-spots" eller anden form for omtale. Kampagnen blev omtalt både af de private og de offentlige nationale tv- og radiostationer og af de regionale stationer. I de ti lande, for hvilke der foreligger seer- og lyttertal12, gav tv- og radiodækningen ca. 60 millioner kontakter; det betyder, at mediedækningen i alt gav mindst 172 millioner kontakter. II. 1. 3. Reklameplads 43. 44. 45. Eftersom budgetbevillingen var forholdsvis beskeden for en oplysningskampagne, der tager sigte på at nå ud til befolkningen i femten lande, blev det besluttet ikke at købe reklameplads. Derimod fik det konsulentfirma, Kommissionen har indgået kontrakt med, til opgave at skaffe gratis reklameplads i tv (transmission af videospotten) og i pressen (trykning af annoncen i aviser, dagblade og tidsskrifter). Inden for den korte tid, der var til rådighed til denne opgave, koncentrerede konsulentfirmaet sin indsats omkring tv-reklameplads. Man skal i denne forbindelse være opmærksom på, at lovgivningen i visse lande (bl. a. Spanien, Storbritannien, Finland og - siden november 1995 - Grækenland) begrænser mulighederne for at give gratis reklameplads; i visse andre lande kan man kun fa gratis reklameplads mod samtidig også at købe regulær reklameplads. De tal, der er gengivet i det følgende, vedrører udelukkende reklamepladsen under kampagnen; i visse tilfælde blev der også givet gratis reklameplads efter kampagnens afslutning, hvilket naturligvis forøgede dens virkning. På trods af de ovenfor omtalte problemer lykkedes det Kommissionens tjenestegrene via konsulentfirmaet at opnå ganske megen gratis tv-reklameplads. I syv lande (Tyskland, Danmark, Frankrig, Grækenland, Italien, Nederlandene og Portugal samt i EUROSPORT) blev videospotten transmitteret over 300 gange. Antallet af kontakter ved disse transmissioner udgjorde ca. 135 mio. OTS13. Det skal bemærkes, at den kommercielle værdi af den gratis tv-reklameplads er ca. 800 000 ECU. 46. Til den gratis tv-reklameplads skal føjes de 42 gratis offentliggørelser af annoncen om den europæiske kræftkodeks, man fik i aviser og dagblade i fem lande. Disse annoncer gav næsten 37 millioner kontakter14, hvilket svarer til en kommerciel værdi på over 200 000 ECU. 12 Der foreligger ikke tal for de 61 udsendelser/omtaler i Spanien (38), Luxembourg (3), Italien (4), Portugal (10) og Nederlandene (6). 13 OTS = "Occasion To See", dvs. antallet af personer, der havde mulighed for at se videospotten. 14 Som man normalt gør, er dette tal udregnet ved at gange de pågældende avisers og dagblades oplag med 2,5 for at nå frem til antallet af reelle kontakter (= læsere). De pågældende oplag udgjorde således næsten 15 millioner i de fem lande. - 11 - 47. 48. n. 1. 4. Konklusioner Det kan på grundlag af den kvantitative analyse konkluderes, at den del af kampagnen til fremme af den europæiske kræftkodeks, som henvendte sig til den brede offentlighed, gav minimum 344 millioner kontakter (jf. bilaget, VI. 1. figur 1), nemlig 172 millioner via medierelationerne (112 millioner via den skrevne presse og mindst 60 millioner via tv og radio) og 172 millioner via den gratis reklameplads (135 millioner via tv og 37 millioner via den skrevne presse). Til dette tal skal føjes det antal kontakter, der blev opnået via distributionen af de 6,7 millioner foldere og plakater, men dette tal lader sig vanskeligt måle. n. 2. Kampagnen over for praktiserende læger n. 2. 1. Udarbejdelse, udgivelse og distribution af en brochure Efter at de praktiserende læger var blevet defineret som kampagnens anden målgruppe (jf. afsnit 1. 6. 2. ), konsulterede programmet "Europa mod Kræft" den europæiske gruppe af repræsentanter for de praktiserende lægers organisationer, med hvem det iøvrigt har regelmæssig kontakt så man sammen kunne fastlægge, hvordan man mest effektivt nåede ud til denne målgruppe og fik den til at interessere sig for de forebyggende anbefalinger i den europæiske kræftkodeks. Det blev besluttet, at man til hver enkelt praktiserende læge i EU skulle sende en brochure omfattende tre hovedafsnit: a) b) c) teksten til de ti punkter i den europæiske kræftkodeks et fælles afsnit lande med en præcisering af det for samtlige videnskabelige grundlag for hver enkelt af kodeksens anbefalinger, baseret på det videnskabelige bilag til kodeksen, et afsnit med en opfordring til at lade den europæiske kræftkodeks' anbefalinger indgå i den praktiserende læges daglige arbejde. 49. Brochurens fælles afsnit blev redigeret af en gruppe repræsentanter for de praktiserende lægers organisationer i fem europæiske lande (Tyskland, Frankrig, Irland, Italien og Storbritannien). Det sidste afsnit (indarbejdelse af anbefalingerne i det daglige arbejde) er forskelligt fra land til land, fordi den nationale kontekst varierer ganske betydeligt på grund af forskelle i social sikringssystem er og sundhedspolitik, men også på grund af forskelle i kultur og traditioner. Forfatterne til disse "nationale" afsnit var ligeledes repræsentanter for de praktiserende lægers organisationer. 50. For at sikre videnskabelig overensstemmelse mellem bilaget til den europæiske kræftkodeks og brochurens fælles afsnit blev den videnskabelige koordinering overdraget Det Europæiske Institut for Onkologi i Milano. 51. I forbindelse med udgivelsen af denne brochure tog programmet "Europa mod Kræft" sig af følgende: den første kontakt med de udvalgte forfattere tilrettelæggelse af arbejdsmøder dækning af honorarer og udgifter til sekretariatsfunktioner og forfatternes rejseudgifter og diæter - 12- samarbejde med Europa-Kommissionens i koordinering af oversættelsen af det fælles afsnit til samtlige EU-sprog i samarbejde med Publikationskontoret: layout, korrekturlæsning og trykning af brochuren indkodning af adresser på samtlige praktiserende læger i EU på edb15 i samarbejde med Publikationskontoret: påsætning af adresselabels og distribution af brochuren. oversættelsesafdeling: 52. 53. Det skal bemærkes, at med hensyn til brugen af adresserne på de praktiserende læger er alle sikkerhedsforanstaltninger vedrørende databeskyttelse overholdt. De 16 versioner16 af brochuren med forord af kommissionsmedlem Padraig Flynn blev distribueret til de praktiserende læger i begyndelsen af Den Europæiske Kræftuge. Der blev i alt afsendt næsten 321 000 eksemplarer, hvilket dækker stort set samtlige praktiserende læger i EU. Der blev i gennemsnit returneret under 1%, hvilket viser, at de anvendte adresselister var særdeles pålidelige. Brochurens generelle opbygning, som er omtalt i punkt 48 og 49 ovenfor, blev ikke fulgt i de udgaver, der blev udsendt i Danmark og Nederlandene. For Danmarks vedkommende foretrak de faglige organisationer, der blev kontaktet, en brochure indeholdende bilaget til den europæiske kræftkodeks i stedet for den ovenfor beskrevne fælles tekst samt udeladelse af det nationale afsnit. I Nederlandene ønskede de praktiserende lægers organisationer ikke at redigere et nationalt afsnit, hvorfor brochuren blev distribueret til de praktiserende læger udelukkende med kræftkodeksens ti punkter og det fælles afsnit. Den kvalitative analyse viser iøvrigt, at denne særlige fremgangsmåde havde betydning for, hvordan brochuren blev modtaget aflægestanden i de to lande (jf. kapitel III. 2. ). II. 2. 2. Reklameplads 54. Kommissionens konsulent havde til opgave at forsøge at opnå gratis annonceplads i de femten lande i faglige tidsskrifter på sundhedsområdet med henblik på offentliggørelse af en annonce, som oplyste de praktiserende læger om, at de ville fa tilsendt en publikation fra programmet "Europa mod Kræft". Forhandlingerne var vanskelige på grund af de korte tidsfrister og det forhold, man i forbindelse med kampagnen over for den brede offentlighed først og fremmest satsede på tv. Det lykkedes dog at skaffe elleve gratis annoncepladser fordelt på otte lægelige tidsskrifter i fire lande. Den kommercielle værdi af denne annonceplads er 100 000 ECU, og den gav over 800 000 OTS blandt læger og andre i sundhedssektoren. 15 I de fleste lande blev adresserne udleveret af de praktiserende lægers officielle organisationer, i de lande, hvor dette ikke kunne lade sig gøre - bl. a. på grund af regler om beskyttelse af data - blev adresserne fremskaffet via en "broker". 16 To versioner i Belgien. - 13 - m. KVALITATIV ANALYSE 55. 56. 57. Den kvalitative analyse af Den Europæiske Kræftuge 1995 er baseret på to under søgelser: "Eurobarometer"-interviews for kampagnen over for den brede offentlighed og telefoninterviews for kampagnen over for de praktiserende læger. I det følgende redegøres der for de vigtigste elementer i den kvalitative analyse, mens oversigter over de kvalitative og kvantitative datefor de enkelte lande (om henholdsvis kampagnen over for den brede offentlighed og kampagnen over for praktiserende læger) findes i bilaget (2. ). m. l. Kampagnen over for offentligheden III. 1. 1. Evalueringsmetoder Evalueringen af virkningerne af Den Europæiske Kræftuge 1995 på den brede offentlighed er baseret på Eurobarometer-undersøgelserne 43. 0 (marts/april 1995) og 44. 0 (oktober/november 1995). Ved disse to undersøgelser, der omfattede et repræsentativt udsnit på ca. 16 000 europæere17, og som blev udført af INRA (EUROPE), et net af europæiske institutter for markeds- og opinionsundersøgelser, blev en række identiske spørgsmål stillet både før og efter Den Europæiske Kræftuge; en sammenligning af de svar, der blev givet ved de to spørgeundersøgelser, giver således mulighed for at drage konklusioner om kampagnens virkning på borgerne i EU. Så vidt det er oplyst over for de tjenestegrene i Kommissionen, som er ansvarlige for programmet "Europa mod Kræft", blev der i perioden mellem de to spørgeundersøgelser ikke gennemført større "konkurrerende" kampagner med henblik på at oplyse offentligheden om mulighederne for at forebygge kræft. 58. Hovedformålet med kampagnen var at udbrede kendskabet til den europæiske kræftkodeks, som indeholder vigtige anbefalinger, der giver den enkelte mulighed for at nedbringe risikoen for selv at få kræft. Størsteparten af spørgsmålene drejede sig således om mulighederne for at forebygge kræft og om de faktorer, der kan øge risikoen for kræft. Andre spørgsmål drejede sig om de pågældendes viden om Den Europæiske Kræftuge og den europæiske kræftkodeks. 59. For at fa en mere detaljeret analyse af virkningen i de enkelte lande blev resultaterne af Eurobarometer-undersøgelserne brugt til at udregne følgende to resultat-indekstal: et resultat-indeks for ændringen i den europæiske befolknings holdninger, udregnet ved at sætte den procentvise variation i antallet af personer i et givet land, som tror på muligheden for at forebygge kræft, i forhold til variationen i den gennemsnitlige tiltro hertil for EU som helhed18; 17 2000 i Tyskland, 1100 i Storbritannien, 300 i Nordirland, 500 i Luxembourg og 1000 i de øvrige lande. 18 Dette indekstal - i, - er udregnet på følgende måde: 14 - et resultat-indeks for kendskabet til den europæiske kræftkodeks udregnet ved at sætte den procentvise variation i antallet af personer i et givet land, der kender den europæiske kræftkodeks, i forhold til variationen i gennemsnittet for EU som helhed19. Desuden har man udregnet graden af mediedækning i de enkelte lande ved at dividere det samlede antal opnåede kontakter via kampagnen (annonce plus medierelationer) med antallet af indbyggere i landet. De to resultat-indekstal og graden af mediedækning er anført i oversigterne i bilaget (punkt 2. ) over den kvantitative og kvalitative analyse for de enkelte lande. HI. 1. 2. Resultater på europæisk plan 60. 61. Inden kampagnen (interviews i marts/april 1995) troede 33,3% af befolkningen i EU20 ikke på, at kræft kan forebygges; efter kampagnen (Eurobarometer-interviews i oktober/ november 1995) var andelen faldet med 7,2% og var nu helt nede på 26,1% (jf. bilaget, punkt 1, figur 2). Set i forhold til alle over 15 år i EU (286,6 mio. ) - det var den aldersgruppe, som var repræsenteret i det udsnit, der blev interviewet - betyder dette fald på 7,2%, at der efter kampagnen nu er 20 millioner flere europæere, der tror på, at det kan lade sig gøre at forebygge kræft. Et af de vigtigste formål med kampagnen er således opfyldt, nemlig at få den europæiske befolkning til at forstå, at kampen mod kræft også drejer sig om, at den enkelte skal tage bedre vare på sit helbred. Samme tendens til øget viden om forebyggelse afkræft kan konstateres, når man sammenligner holdningen før og efter kampagnen til visse individuelle risikofaktorer, som indgår i de risikofaktorer, der peges på i den europæiske kræftkodeks (jf- bilaget, VI. 1. figur 3). Den procentvise andel af europæere, som mener, at overvægt kan være med til at øge risikoen for kræft, steg fra 40% inden kampagnen til 48% efter; med hensyn til overdrevent alkoholforbrug steg procentsatsen fra 60% til 67%, hvad angår for meget fedt i kosten, kunne der registreres en stigning fra 56% til 60%, med hensyn til manglende motion var i, = 100 x Et' - Et nf - nt x nt Et E = EU n = det pågældende land t = værdi forår 1995 t' = værdi efterår 1995. hvor: 19 Dette indekstal - i2 - er udregnet på følgende måde: nt' nt' - nt x i2 = 100 x nf Et' - Et Et' E = EU n = det pågældende land t = værdi forår 1995 t' = værdi efterår 1995. hvor: 20 Vægtet gennemsnit for hele EU. 15 62. 63. 64. stigningen fra 36% til 41%, hvad angår for lidt frugt og grønt i kosten var stigningen fra 50% til 53% og med hensyn til for få kornprodukter i kosten, var stigningen fra 45% til 48%. Selv opfattelsen af risikoen ved rygning - som allerede var udbredt inden kampagnen (94% af europæerne mente, at rygning øger risikoen for kræft) - blev forstærket yderligere, eftersom tallet efter kampagnen var 96%. I de to interviews var der to spørgsmål om screening for brystkræft, som hænger direkte sammen med punkt 10 i den europæiske kræftkodeks ("Undersøg selv regelmæssigt dit bryst. Deltag i mammografiske screeningprogrammer, hvis du er over 50 år"). Det første af disse spørgsmål drejede sig om kendskabet til nationale screeningprogrammer for brystkræft. Den andel af de europæiske kvinder, der anførte at kende til disse programmer, steg fra 77% før kampagnen til 81% efter kampagnen. Det andet spørgsmål vedrørte de adspurgte kvinders interesse for at deltage i sådanne screeninger for brystkræft. Den procentvise andel af kvinderne, der anførte, at de uopfordret ville deltage i sådanne undersøgelser, steg fra 65% før kampagnen til 66% efter, mens andelen af kvinder, der svarede, at de kun ville deltage efter skriftlig indkaldelse eller på opfordring fra lægen, lå fast på 27%, mens den andel af kvinder, der svarede, at de ikke ville deltage i screeningprogrammer, faldt fra 7% før kampagnen til 6% efter kampagnen. Den kampagne, der skal gennemføres i forbindelse med temaet for Den Europæiske Kræftuge 1997 (forebyggelse af kræftformer, der optræder hos kvinder), vil komme til at dreje sig mere koncentreret om dette emne og skal tilstræbe at gøre flere kvinder opmærksomme på dette væsentlige område inden for forebyggelsen af kræft. Der blev i de to interviews stillet to identiske spørgsmål, som skulle måle kendskabet til den europæiske kræftkodeks (som har eksisteret siden 1987, og hvis reviderede udgave var temaet for kampagnen). Det første spørgsmål skulle måle det umiddelbare kendskab til den europæiske kræftkodeks, mens de adspurgte ved det andet spørgsmål fik lidt hjælp, idet de fik forevist et eksemplar af kræftkodeksen. Det gav mulighed for at bedømme, hvor meget de adspurgte ved med lidt hjælp til hukommelsen. For denne videns vedkommende kunne der konstateres en fremgang på helt op til 8 procentpoint i samtlige lande undtagen Sverige (jf. afsnit III. 1. 3. ); i gennemsnit for hele EU forøgedes den umiddelbare viden fra 9% før kampagnen til 12% efter. Den viden, hvor de adspurgte fik lidt hjælp til hukommelsen, var næsten det dobbelte af den umiddelbare viden; den forøgedes i gennemsnit for hele EU fra 21% før kampagnen til 24% efter. Der var to spørgsmål, som udelukkende blev stillet ved undersøgelsen i efteråret, for at man kunne vurdere kendskabet til Den Europæiske Kræftuge og få klarlagt, fra hvilke kilder den europæiske befolkning har sin viden. Det viste sig således, at næsten en fjerdedel (24%) anførte at have hørt tale om Den Europæiske Kræftuge (umiddelbar viden), hvilket er et bemærkelsesværdigt resultat og understreger, at man har en ganske god opfattelse af kampagnens europæiske karakter. Svarene på det andet spørgsmål viser, at fjernsynet - det være sig via nyhedsudsendelser eller reportager (44%) eller via reklamer (41%) - helt klart er den vigtigste kilde til den europæiske befolknings viden om Den Europæiske Kræftuge. Aviser og tidsskrifter ligger et godt stykke bagefter. 16 IH. 1. 3. Resultaterne i de enkelte lande 65. Efter en analyse af de to resultat-indekstal, der er udregnet på grundlag af Euro barometer-resultaterne (jf. afsnit III. 1. 1. ), kan landene inddeles i fire grupper efter kampagnens samlede virkninger: lande, hvor kampagnen var en stor succes lande, hvor kampagnen var en succes lande, hvor resultaterne var under EU-gennemsnittet lande, som ikke kan klassificeres. 66. 67. 68. 69. De lande, hvor kampagnen var en stor succes både med hensyn til forebyggelsesaspektet og med hensyn til opfattelsen af kampagnens europæiske karakter, er Tyskland, Østrig, Spanien, Grækenland og Irland. I disse lande ligger de to indekstal for kampagnens resultater klart over gennemsnittet for hele EU. Kampagnen har i disse lande i høj grad opfyldt sit dobbelte formål, nemlig dels at oplyse befolkningen om mulighederne for at forebygge kræft, dels at formidle europæiske budskaber og dermed give øget kendskab til fællesskabsindsatsen. Desuden blev der i disse lande generelt gennemført en meget kraftig og synlig kampagne (omfattende mediedækning). Den gruppe lande, hvor kampagnen kan betegnes som en succes, består af Belgien, Danmark, Finland, Italien og Storbritannien. I disse lande er det ene af de to indekstal for resultaterne klart højere end gennemsnittet for hele EU, mens det andet ligger på et acceptabelt niveau. I størsteparten af disse lande kunne det også konstateres, at mediedækningen lå over gennemsnittet for EU, og det er udtryk for en sammenhæng mellem mediedækningen og kampagnens effektivitet. De lande, hvor kampagnens resultater må betragtes som ringere end gennemsnittet for EU, er Frankrig, Luxembourg og Nederlandene; i disse lande nåede indekstallene for kampagnens resultater op på et som helhed tilfredsstillende niveau, men dog under gennemsnittet. Mediedækningen i disse lande var også ringere, hvilket bl. a. kan tilskrives problemerne med at skaffe gratis reklameplads. I dette evalueringsskema er der to lande, som vanskeligt lader sig klassificere: det er Portugal og Sverige. I Portugal er indekstallene for kampagnens resultater negative på trods af en særdeles god mediedækning og et meget stort antal trykte og distribuerede plakater og foldere. Det skal i denne forbindelse understreges, at Eurobarometers resultat før kampagnen var særdeles positivt i Portugal. Resultaterne for Sveriges vedkommende kan muligvis tilskrives, at kampagnen blev gennemført uden nogen form for trykt og distribueret materiale og med en meget ringe mediedækning. IH. 1. 4. Konklusioner 70. Kampagnen i Den Europæiske Kræftuge 1995 havde en ganske betydelig indvirkning på EU-borgernes viden om forebyggelse af kræft. Efter Den Europæiske Kræftuge var der 20 millioner flere europæere, der tror på, at man selv kan gøre noget for at nedbringe risikoen for at fa kræft. Kampagnens første formål (jf. afsnit 1. 6. 1. ) blev således i vidt omfang opfyldt, også selv om virkningen varierede temmelig meget mellem de femten lande, og selv om denne - 17 - 71. 72. 73. øgede videns konsekvenser for den europæiske befolknings adfærd i relation til risikofaktorerne endnu ikke kendes. Kampagnen har også været med til at gøre Fællesskabets aktiviteter på området for folkesundhed mere synlige, og det gælder især kampen mod kræft: Efter Den Europæiske Kræftuge kendte 24% af den europæiske befolkning til den europæiske kræftkodeks (jf. bilaget, punkt 1, figur 4), og 24% anfører også at have hørt tale om Den Europæiske Kræftuge. III. 2. Kampagnen over for praktiserende læger Formålet med kampagnen over for de praktiserende læger var at gøre denne i den europæiske målgruppe fortrolige med de forebyggende budskaber kræftkodeks og fa dem til at forstå, hvor vigtigt det er at indarbejde rådgivning om forebyggelse afkræft i deres daglige praksis. Den valgte strategi til opfyldelse af disse formål var udgivelse af en brochure, som var specielt udarbejdet med henblik på denne gruppes informationsbehov, og som blev fremsendt til alle praktiserende læger i EU i forbindelse med Den Europæiske Kræftuge (jf også afsnit II. 2. 1. ). HL2. 1. Evalueringsmetode Kampagnen over for de praktiserende læger blev evalueret på grundlag af et telefonisk rundspørge i de 15 EU-lande. I forbindelse med dette rundspørge blev 2050 praktiserende læger interviewet21, hvilket er et repræsentativt udsnit på 0,7% af de praktiserende læger i EU. De interviewede læger blev udvalgt af det organ, der stod for rundspørget, på grundlag af lister, som ikke svarede til de adresselister, der blev anvendt ved udsendelsen af brochuren (af hensyn til beskyttelsen af de data, der var udleveret til Kommissionen). Telefonsamtalerne i november 1995 på grundlag af et delvist struktureret blev gennemført spørgeskema omfattende 18 spørgsmål. Spørgsmålene drejede sig ikke udelukkende om opfattelsen af brochuren og de ti anbefalinger i den europæiske kræftkodeks, men også om de øvrige europæiske budskaber, som de praktiserende læger havde stiftet bekendskab med under hele oplysningskampagnen (annoncer i faglige tidskrifter, foldere og plakater distribueret af kræftforeningerne og budskaber, der blev formidlet via massemedierne). III. 2. 2. Brochurens modtagelse 74. De praktiserende læger modtager dagligt meget store mængder reklamepost; der var således en forholdsvis stor risiko for, at brochuren om den europæiske kræftkodeks skulle "drukne" i denne post. I betragtning af denne risiko er lægernes erindring om at have modtaget brochuren for så vidt angår den umiddelbare erindring (gennemsnit for hele EU22: 15,3%) tilfredsstillende og 200 i Tyskland, Belgien, Spanien, Frankrig, Italien og Storbritannien; 100 i Østrig, Danmark, Finland, Grækenland, Irland, Portugal, Spanien og Nederlandene og 50 i Luxembourg. Vægtet gennemsnit for hele EU. - 18 særdeles god, når de far lidt hjælp til hukommelsen (34,5% - jf. bilaget, punkt 1, figur 5). Det skal dog bemærkes, at der var ganske store forskelle mellem landene: fra et minimum på 2,9% (Sverige) til et maksimum på 40% (Luxembourg), for så vidt angik den umiddelbare erindring, og fra et minimum på 22,1% (Grækenland) til et maksimum på 86% (Luxembourg), når de fik lidt hjælp til hukommelsen. 75. Blandt de praktiserende læger, der husker at have modtaget brochuren, fandt 87,6%, at den var godt udarbejdet, og 77,5% fandt den særdeles nyttig eller lidt nyttig (særdeles nyttig: 31,5%; lidt nyttig: 46% - jf. bilag punkt 1, figur 6). Det skal bemærkes, at for disse to spørgsmåls vedkommende blev de dårligste resultater registreret i Danmark (46,4% for begge spørgsmål), hvor de praktiserende lægers faglige organisationer ikke havde fulgt den udformning, som programmet "Europa mod Kræft" havde foreslået (jf. også afsnit II. 2. 1. ). Det andet land, hvor man havde måttet vælge en anden løsningsmodel (Nederlandene), kunne ligeledes for disse to spørgsmåls vedkommende registrere resultater, som lå væsentligt under gennemsnittet (60,4% med hensyn til brochurens udformning og 57,1% med hensyn til dens nytteværdi). 76. 20% af de adspurgte læger, som erindrede at have modtaget brochuren, anførte også, at de havde lært noget af brochuren (et minimum på 3,8% i Italien og et maksimum på 38,3% i Spanien), og 10,5% af disse læger erklærede, at anbefalingerne i brochuren rent faktisk havde medført visse ændringer i deres praksis (et minimum på 0% i Irland og Sverige og et maksimum på 18% i Spanien). 77. Det skal også understreges, at 68,2% af de læger, som erindrede at have modtaget brochuren, mente, at der burde gennemføres flere sådanne aktioner fremover. UI. 2. 3. Kendskabet til og opfattelsen af den europæiske kræftkodeks 78. Rundspørget om de praktiserende lægers erindring om den brochure, de havde fået tilsendt, blev også brugt til at vurdere de praktiserende lægers kendskab til den europæiske kræftkodeks og deres opfattelse af dens nytteværdi for offentligheden. Således anførte 37% af samtlige adspurgte læger (uafhængigt af, hvorvidt de erindrede at have modtaget brochuren eller ej), at de kendte den europæiske kræftkodeks (jf. bilaget, punkt 1, figur 7). 82,7% af disse læger fandt, at kodeksen var meget nyttig eller nyttig i oplysningsarbejdet over for offentligheden (jf. bilaget, punkt 1, figur 8), og dette svar viser, at det er helt berettiget, når programmet "Europa mod Kræft" har givet den europæiske kræftkodeks en så fremtrædende plads i sine oplysningskampagner. m. 2. 4. Modtagelsen af det øvrige materiale, der blev anvendt i kampagnen 79. Det var interessant i forbindelse med samme rundspørge at se, i hvilket omfang de praktiserende læger til deres venteværelser havde modtaget de foldere og plakater, som kræftforeningerne havde ladet trykke med de film, der var stillet til rådighed af programmet "Europa mod Kræft". Det skal dog understreges, at dette materiale ikke kun blev distribueret til lægernes venteværelser, men også var tilgængeligt for offentligheden på f. eks. apotekerne; desuden blev det visse steder 80. 81. 82. husstandsomdelt og distribueret i forbindelse med de forskellige arrangementer, der blev gennemført i Den Europæiske Kræftuge. 15,9% af alle de adspurgte læger erklærede at have modtaget folderne om den europæiske kodeks til deres patienter; for plakaternes vedkommende var tallet 14%. Blandt de læger, der havde modtaget dette materiale, fandt et meget stort flertal det særdeles interessant eller lidt interessant (81,8% for foldernes vedkommende og 71,3% for plakaternes vedkommende). III. 2. 5. Konklusioner Brochuren til de praktiserende læger var i høj grad blevet bemærket af denne gruppe i den store mængde reklamepost, de normalt modtager. De læger, der erindrede at have modtaget brochuren, havde en særdeles positiv holdning både til brochuren og til nytteværdien af den europæiske kræftkodeks som et informationsredskab over for offentligheden. Den positive vurdering, der kan læses ud af svarene på det telefoniske rundspørge, bekræftes af det store antal henvendelser om ekstra eksemplarer af brochuren, som programmet "Europa mod Kræft" har modtaget fra individuelle læger (både praktiserende læger og andre), lægeforeninger, medicinske fakulteter og andre uddannelsesinstitutioner for sundhedsvæsenet og organisationer, der beskæftiger sig med sundhedsoplysning. For at imødekomme denne efterspørgsel vil brochuren i 1996 blive genoptrykt i over 21 000 eksemplarer. institutioner forskellige inden samt fra 83. Det fremgår af en lang række udtalelser fra individuelle læger og af officielle erklæringer fra flere af de praktiserende lægers organisationer, at det forhold, at Europa-Kommissionen har henvendt sig direkte til lægerne, opfattes som noget meget positivt; for telefoninterviewenes vedkommende støttes denne vurdering af, at så mange af de adspurgte læger ønsker lignende aktioner gennemført fremover. IV. OPFØLGENDE AKTIVITETER 84. 85. Kommissionens tjenestegrene præsenterede en foreløbig analyse af virkningerne af Den Europæiske Kræftuge 1995 på mødet den 13. december 1995 i det rådgivende udvalg, der er nedsat med henblik på den anden handlingsplan. Udvalgets medlemmer var enige i den positive vurdering af kampagnens forløb. Kommissionens tjenestegrene har også underrettet den europæiske gruppe af kræftforeninger (14. november 1995), Udvalget af Kræftspecialister (23. november 1995) og den europæiske gruppe af repræsentanter for de praktiserende lægers organisationer (23. april 1996) om resultaterne af Den Europæiske Kræftuge 1995. Disse tre grupper konkluderede også, at kampagnen i 1995 havde givet bemærkelsesværdige resultater. Desuden anbefalede gruppen af kræftforeninger - som var programmets vigtigste samarbejdspartner omkring tilrettelæggelsen af Kræftugen - at Kommissionens tjenestegrene forlængede kontrakten for 1996 med konsulentfirmaet EURO-RSCG, som stod for planlægningen og koordineringen af Den Europæiske Kræftuge. 2 0- 86. Med hensyn til forberedelsen af og gennemførelsen af Den Europæiske Kræftuge 1996 blev der draget en række konklusioner af afviklingen af Den Europæiske Kræftuge 1995. For at skabe større synergi i de enkelte medlemslande mellem samtlige involverede aktører (kræftforeninger, sundhedsministerium, andre berørte organisationer, Kommissionens repræsentation, konsulentfirmaets afdeling i landet) har der været afholdt forberedende møder i de fleste lande med deltagelse af disse aktører, repræsentanter for programmet "Europa mod Kræft" og konsulentfirmaets centrale ledelse. 87. For at sikre en bedre kvalitet af oversættelsen af oplysningsmaterialet og tilpasse det de særlige forhold i de enkelte lande har man besluttet at decentralisere oversættelsesproceduren ved fremtidige kampagner; de forskellige sproglige versioner skal fremover udarbejdes i et samarbejde mellem den kontaktperson, der er udpeget af den eller de deltagende kræftforeninger i et givet land, og konsulentfirmaets afdeling i det pågældende land. 88. Med henblik på at forbedre informationsformidlingen mellem kræftforeningerne, og især de foreninger, som ikke er repræsenteret i den arbejdsgruppe, der rådgiver programmet "Europa mod Kræft" om gennemførelsen af Den Europæiske Kræftuge, udsendes referaterne fra arbejdsgruppens møder systematisk til alle medlemmer af kræftforeningernes europæiske gruppe; desuden er hvert medlem af arbejdsgruppen ansvarligt for informationsformidlingen til én eller flere kræftforeninger i et land, som ikke er repræsenteret i gruppen. 89. Den uafhængige evaluering af den anden handlingsplan (1990-1994), som Kommissionens tjenestegrene skal foretage, kommer også til at omfatte 1995 - som ikke var dækket af en handlingsplan (jf. også kapitel I. I. ), og vil derfor også komme til at omfatte en evaluering af Den Europæiske Kræftuge 1995. Denne evaluering skal således føjes til den evaluering, som Kommissionens tjenestegrene allerede har foretaget, baseret på de Eurobarometer-undersøgelser og det telefoniske rundspørge blandt de praktiserende læger, som danner grundlag for den kvalitative analyse i den foreliggende rapport. 21 V. BUDGET 90. Det budget, der var bevilget til gennemførelsen af Den Europæiske Kræftuge 1995, ser således ud: kontrakt med konsulentfirmaet EURO-RSCG23 24 1 170 000 ECU bidrag til kræfælftforeningerne til trykning og distribution af materiale: 14 x 10 000 ECU 140 000 ECU honorar til forfatterne af det "nationale" afsnit af brochuren til de praktiserende læger: 8 x 5 000 ECU 40 000 ECU omkostninger ved projekt 95/C/45309 (fremstilling af det les afsnit af brochuren til de praktiserende læger) 66 341 ECU trykning af brochuren til de praktiserende læger (321 000 eksemplarer, 16 versioner) 154 762 ECU køb af adresseoplysninger på praktiserende læger i fem lande0 000 ECU I ALT 1 581 103 ECU 23 Kontrakten til en samlet værdi af 1,3 mio. ECU omfatter også PR-arbejde for programmet "Europa mod Kræft" generelt; i 1995 drejede firmaets ydelser sig imidlertid næsten udelukkende (ca. 90%) om Den Europæiske Kræftuge. 24 I denne kontrakt er der ikke fastsat noget om køb af reklameplads; men alligevel har man gennem konsulentfirmaet kunnet få gratis reklameplads svarende til en værdi af 1 mio. ECU (jf. II. 1. 3 og II. 2. 2) -22- BILAG cfr bind 2 2 < ISSN 0254-1459 KOM(97) 19 endelig udg. DOKUMENTER DA 04 05 16 Katalognummer : CB-CO-97-015-DA-C ISBN 92-78-15099-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg - 2 i -


title: VERORDENING (EG) Nr. 238/97 VAN DE COMMISSIE van 10 februari 1997 tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 1627/89 betreffende de aankoop van rundvlees door middel van inschrijving

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
product quality


title: Kommissionens förordning (EG) nr 241/97 av den 10 februari 1997 om ändring av förordning (EEG) nr 1102/89 om fastställande av vissa åtgärder för verkställande av rådets förordning (EEG) nr 1101/89 om strukturella förbättringar inom inlandssjöfarten #

eurovoc_concepts:
fund (EU)
industrial restructuring
inland waterway fleet
inland waterway shipping
push towing
vessel

formats: html pdfa1b print