title: Nariadenie Rady (ES) 119/97 z 20. januára 1997, ktorým sa ukladajú antidumpingové clá na dovozy určitých mechanizmov na krúžkové bloky s pôvodom v Malajzii a Čínskej ľudovej republike a ktorým sa definitívne vyberajú uložené dočasné clá

eurovoc_concepts:
CCT duties
China
Malaysia
anti-dumping duty
import
office supplies

text: 11/zv. 25 SK Úradný vestník Európskej únie 169 31997R0119 L 22/1 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 24. 1. 1997 NARIADENIE RADY (ES) 119/97 z 20. januára 1997, ktorým sa ukladajú antidumpingové clá na dovozy určitých mechanizmov na krúžkové bloky s pôvodom v Malajzii a Čínskej ľudovej republike a ktorým sa definitívne vyberajú uložené dočasné clá RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decem- bra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), najmä na jeho články 9 a 23, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s porad- ným výborom, (5) Strany boli informované o základných skutočnostiach a okolnostiach, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť uloženie definitívnych antidumpingových ciel a definitívne vyberanie súm zabezpečených prostredníctvom predbež- ného cla. Stranám bol taktiež poskytnutý primeraný čas na vznesenie výhrad následne po tomto odhalení. (6) Zvážili sa ústne a písomné pripomienky predložené zain- teresovanými stranami a kde sa to považovalo za vhodné, vzali sa do úvahy v definitívnych záveroch Komisie. keďže: (1) (2) (3) (4) I. PREDBEŽNÉ OPATRENIA Nariadením Komisie (ES) č. 1465/96 (2) (ďalej len „naria- denie o dočasnom cle“) boli uložené dočasné antidumpin- gové clá na dovozy do Spoločenstva určitých mechaniz- mov na krúžkové bloky zaradených pod kód KN ex 8305 10 00, s pôvodom v Malajzii a v Čínskej ľudovej republike. II. NÁSLEDNÝ POSTUP III. POSUDZOVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK (7) Na účely svojich predbežných zistení Komisia posúdila mechanizmy na krúžkové bloky (ďalej len RBM) vyrábané a predávané v Spoločenstve, RBM vyrábané a predávané v Malajzii a tie, ktoré sa vyvážajú do Spoločenstva z Malaj- zie a z Čínskej ľudovej republiky ako „podobné výrobky“ v zmysle článku 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 (ďalej len „základné antidumpingové nariadenie“), nakoľko sú buď identické, alebo vykazujú vlastnosti veľmi sa vzájomne podobajúce. Po zavedení dočasných antidumpingových opatrení určité zainteresované strany predložili písomné pripomienky. (8) Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť byť vypočuté Komisiou. Komisia naďalej hľadala a overovala všetky informácie považované za potrebné na jej definitívne závery. Jeden dovozca, taktiež výrobca následného výrobku (t. j. výrobca rýchloviazačov do krúžkového bloku a iných papiernických výrobkov), znovu zopakoval argumenty, ktoré uviedol už predtým, a to, že mechanizmy so 17 a 23 krúžkami nie sú podobné výrobky vzhľadom na „štan- dardné“ dvoj- až štvorkrúžkové mechanizmy, a preto sa musia vylúčiť z oblasti pôsobnosti konania. (1) Ú. v. ES L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) Ú. v. ES L 187, 26. 7. 1996, s. 47. (9) Na podporu svojho tvrdenia dovozca argumentoval tým, že iba mechanizmy s dvomi až štyrmi krúžkami boli spo- mínané v sťažnosti, 17 a 23-krúžkové mechanizmy boli 170 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 25 zo zoznamu údajne dumpingových výrobkov vypustené. Hoci je pravda, že pri výpočtoch uvedených v sťažnosti ako evidentný dôkaz dumpingu a výslednej ujmy sa ako príklady použili iba modely s dvomi až štyrmi krúžkami, treba taktiež pripomenúť, že v opise výrobku uvedeného v sťažnosti boli zahrnuté všetky krúžkové mechanizmy s dvomi alebo viacerými krúžkami. V tomto ohľade treba upozorniť, že na trhu Spoločenstva sa predávajú RBM s napr. šiestimi, 13 alebo 16 krúžkami. Hoci sa potvrdil významný cenový rozdiel medzi mecha- nizmami so 17 alebo 23 krúžkami a podobnými mecha- nizmami s menším počtom krúžkov, predpokladá sa, že vzhľadom na podobnosť používaní a zákazníkov by mohlo dôjsť k substitučným efektom, ak by dané výrobky mali prejsť dostatočne sa odlišujúcim cenovým vývojom. Preto možno uzatvoriť, že trhový segment pre mechanizmy so 17 alebo 23 krúžkami sa nevyznačuje dostatočne samo- statnými charakteristikami na to, aby mohol byť celý vyňatý z rozsahu vyšetrovania. (10) Argumentovalo sa tým, že okrem počtu krúžkov majú 17 a 23-krúžkové mechanizmy rozlišovacie fyzikálne vlastno- sti, a to najmä väčšiu dĺžku a šírku základne, ktoré sú potom odolnejšie voči opotrebeniu v porovnaní s inými mechanizmami, a tým pádom sú odlišné. (13) Argumentovalo sa tým, že taktiež vznikli rozdiely v pou- žívaní blokov s rôznymi mechanizmami. Keďže bloky so „štandardnými“ mechanizmami sú údajne primárne zame- rané na papier, pri ktorom si zákazník sám predieruje otvory, bloky so 17 alebo 23-krúžkovými mechanizmami sa používajú na znášanie predierovaného papiera tak kvôli cene špeciálnej dierkovačky, ako aj kvôli menšiemu počtu strán, ktoré sa dajú naraz predierovať. Po preskúmaní tejto otázky sa zistilo, že obmeny, pokiaľ vôbec nejaké sú, sa môžu považovať za porovnateľné s obmenami už existujúcimi medzi rôznymi modelmi samotných dvoj alebo štvorkrúžkových mechanizmov. Preto sa usúdilo, že neexistuje žiadny významný fyzikálny rozdiel ako počet krúžkov medzi 17 až 23-krúžkovými mechanizmami na jednej strane a ostatnými krúžkovými mechanizmami na druhej strane. (11) Ďalej sa argumentovalo tým, že použité výrobné postupy a výrobné náklady na 17 až 23-krúžkové mechanizmy sa významne líšili od tých, ktoré sa týkali iných mechaniz- mov. Treba poznamenať, že operácie a strojové vybavenie potrebné na výrobu krúžkov, na ich upevnenie do štítov a montáž štítov do obalu mechanizmu sú v podstate rov- naké pre všetky typy RBM. Vyšší obsah surovín a operácie upevňovania krúžkov, ktoré sa musia opakovať v prípade 17 a 23 krúžkových mechanizmov, spôsobujú rozdiel vo výrobných nákladoch. Tento rozdiel, hoci významný, nie je však neúmerný v porovnaní s rozdielmi pozorovanými medzi malými a veľkými typmi mechanizmov s menším počtom krúžkov. Preto konkrétne výrobné operácie, ak nejaké sú, a výsledné náklady týkajúce sa 17 a 23-krúžko- vých mechanizmov nie sú takého charakteru, aby zmenili ich podobnosť s inými mechanizmami. V každom prípa- de, vzhľadom na rozdiely vo výrobnom procese, ktoré sa mohli použiť podľa bežnej praxe inštitúcií Spoločenstva, sú pri analyzovaní podobného výrobku všetky takéto rozdiely nepodstatné. Treba však poznamenať že určité typy blokov ako sú plá- novače alebo katalógy, používajúce krúžkové mechanizmy s dvomi alebo šiestimi krúžkami, na ktoré sa vzťahuje tento postup, taktiež používajú preddierovaný papier už vložený do hotového výrobku alebo predierované prídavné strany a že dierovačky pre niektoré z nich nie sú nevyhnutne zákazníkovi k dispozícii. Navyše, preddierovaný papier na dvoj- až štvorkrúžkové mechanizmy je dostupný a pred- ávaný vo významných množstvách v Spoločenstve, najmä na školské použitie (čo je taktiež hlavný trh pre 17 a 23- krúžkové mechanizmy). Preto možno uzatvoriť, že 17 – 23-krúžkové mechanizmy majú podobné použite ako iné typy mechanizmov. (14) Taktiež sa argumentovalo tým, že mechanizmy, ktoré spa- dajú pod ten istý kód KN ako RBM a sú vylúčené z rozsahu tohto výrobného postupu, sú viac podobné dvojkrúžko- vým mechanizmom ako 17 a 23-krúžkovým mechaniz- mom. V tomto ohľade sa zistilo, že fyzikálne charakteristiky a trh pre pákové oblúkové mechanizmy sú dostatočne odlišné od charakteristík krúžkových mechanizmov na to, aby bolo opodstatnené vyňatie týchto pákových oblúkových mechanizmov zo sťažnosti a z oblasti pôsobnosti konania. (12) Taktiež sa tvrdilo, že mechanizmy so 17 alebo 23 krúž- kami sú dostatočne drahé na to, aby sa dali považovať za patriace do samostatného trhového segmentu. (15) Po preskúmaní predložených argumentov sa potvrdilo, že 17 a 23-krúžkové mechanizmy na bloky sa vyznačujú cha- rakteristikami, ktoré sa podobajú charakteristikám iných RBM, a sú preto podobné výrobky ako iné RBM v zmysle článku 1 ods. 4 základného antidumpingového nariadenia. Uvedené tvrdenie sa preto zamieta. 11/zv. 25 SK Úradný vestník Európskej únie 171 IV. DUMPING B. Malajzia A. Tretia krajina s trhovým hospodárstvom (17) (16) V čase začatia jeden dovozca namietal výber Malajzie ako analógového trhu na stanovenie bežnej hodnoty vzhľadom na Čínsku ľudovú republiku. Nakoľko jeho argumenty neboli opodstatnené a nebola navrhnutá žiadna alterna- tívna krajina, Komisia oznámila tejto zainteresovanej strane 22. novembra 1995 zamietnutie jej výhrad. V liste, ktorý Komisia obdržala 27. novembra 1995, ten istý dovozca navrhol použiť výrobné náklady jedného talian- skeho výrobcu, ktorý nebol súčasťou priemyslu Spoločen- stva, na stanovenie bežnej hodnoty v Čínskej ľudovej repu- blike. Nakoľko tento list bol obdržaný 20 dní po konečnom ter- míne stanovenom v oznámení a začatí, tento návrh sa nemohol brať do úvahy. Po uverejnení podstatných sku- točností a úvah, ktoré boli podkladom na zavedenie pred- bežných opatrení, dovozca svoje argumenty zopakoval. Hoci žiadosť bola predložená po každej lehote uplatniteľ- nej na výber tretej krajiny s trhovým hospodárstvom, Komisia preskúmala, či by zmena metodiky mala dosah na výšku cla. Za týmto účelom a vzhľadom na skutočnosť, že výrobné náklady jedného jediného výrobcu sa nemôžu považovať za reprezentatívne na situáciu ostatných výrob- cov Spoločenstva, Komisia si vyložila nárok ako žiadosť použiť ako analógový RTB na stanovenie bežnej hodnoty na vývozy z Čínskej ľudovej republiky. Komisia potom porovnala cieľové ceny stanovené pre priemysel Spoločen- stva (pričom jeho skutočné ceny sú nižšie ako výrobné náklady) na základe porovnania priemerov s čínskymi vývoznými cenami. Tento výpočet dumpingu potvrdil, že prijatie tejto metodiky nebude mať žiadny dosah na výšku cla s konečnou platnosťou navrhnutý Komisiou, nakoľko sa podľa obidvoch metód zistilo, že dumpingové rozpätie jasne presiahlo úroveň odstránenia ujmy stanovenej s konečnou platnosťou. 1. Bežná hodnota Jeden dovozca argumentoval tým, že malajské predaje na vnútornom trhu, ktoré predstavujú 5,8 % z množstiev vyvážaných do Spoločenstva, neboli dostatočne reprezen- tatívne na stanovenie bežnej hodnoty. V tomto ohľade Komisia uplatnila článok 2 ods. 2 základného antidumpin- gového nariadenia, podľa ktorého sa predaje na vnútor- nom trhu v objeme 5 % považujú za dostatočné množstvo z hľadiska reprezentatívnosti vnútorného trhu. (18) Ten istý dovozca argumentoval tým, že na malajskom trhu existuje iba obmedzená hospodárska súťaž a že následne sú ceny na vnútornom trhu vyššie ako ceny, ktoré by sa sta- novovali za bežných podmienok hospodárskej súťaže. Komisia už preskúmala túto záležitosť pri výbere Malajzie ako príslušnej analógovej krajiny a zaoberala sa argumen- tom v úvodnej časti 10 v nariadení o predbežnom cle. Nakoľko nebol predložený žiadny nový argument a ani dôkaz, Komisia potvrdila, že určitý stupeň hospodárskej súťaže na malajskom trhu je garantovaný prítomnosťou RBM s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Preto sa dospelo k názoru, že Malajzia predstavuje primeraný výber na stanovenie bežnej hodnoty v Čínskej ľudovej republike. 2. Dumpingové rozpätie (19) Nakoľko neboli predložené žiadne iné argumenty, ktoré by mohli viesť k cene stanovenia dumpingu, Komisia je toho názoru, že metodika výpočtu dumpingu a predbežné závery opísané v úvodných častiach 18 až 26 nariadenia o predbežnom cle treba potvrdiť. Následne bolo dumpin- gové rozpätie pre Malajziu stanovené s konečnou platno- sťou na 42,8 %. C. Čínska ľudová republika 1. Bežná hodnota (20) Dvaja čínski vývozcovia si nárokovali úpravu bežnej hod- noty kvôli rozdielu v štruktúre nákladov spôsobenému nízkymi mzdovými nákladmi v Čínskej ľudovej republike a rozdielmi v technológii výrobných operácií. Vzhľadom na vyššie uvedené úvahy a berúc do úvahy, že v súlade s článkom 2 ods. 7 základného antidumpingové nariadenia a tam, kde to pripadá do úvahy, sa mohla pou- žiť krajina s trhovým hospodárstvom podliehajúca takému istému prešetrovaniu, Komisia dospela k záveru, že výber Malajzie nebol neprimeraný na stanovenie bežnej hodnoty a že neexistoval žiadny dôvod zmeniť tento výber ako ana- lógovej krajiny. Pokiaľ ide o mzdové náklady, služby Komisie upozorňujú, že dôvodom použitia tretej krajiny s trhovým hospodár- stvom je nedostatok spoľahlivých informácií o nákladoch a cenách v dotknutej krajine s netrhovým hospodárstvom. Preto je neodôvodnené argumentovať tým, že určité náklady sú nižšie v krajine s netrhovým hospodárstvom ako v analógovej krajine a tým, že sa musia vykonať úpravy bežnej hodnoty pri uplatňovaní tejto bežnej hodnoty na krajinu s netrhovým hospodárstvom. 172 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 25 Vzhľadom na rozdielnu technológiu sú služby Komisie toto názoru, že výrobný proces použitý na výrobu kon- krétneho výrobku je irelevantný, pokiaľ sú fyzikálne vlast- nosti a používanie výrobku podobné. V tomto prípade údajné rozdiely neviedli k žiadnym podstatným rozdielom v podstatných fyzikálnych vlastnostiach dotknutého výrobku. Preto sa dané tvrdenie v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. a) základného antidumpingového nariade- nia muselo zamietnuť. považovalo za vhodné použiť skutočné údaje nezávislých spoločností dovážajúcich dotknutý výrobok do Spoločen- stva. Pri stanovovaní ziskového rozpätia bežne dosahova- ného týmito spoločnosťami sa bral do úvahy iba dotknutý produkt. Preto ziskové rozpätie 7,8 % nezahŕňa žiadne ziskové rozpätia dosiahnuteľné u iných papierenských výrobkov ako RBM. Stanovenie ziskového rozpätia sa vykonalo na základe údajov nezávislých dovozcov, ktoré boli overené v ich priestoroch, pričom sa náležite zohľad- nili ich rozdielne objemy predaja. výpočet (21) Dve zainteresované strany argumentovali tým, že neboli bežnej hodnoty schopné pripomienkovať zo strany Komisie, nakoľko absolútne čísla týkajúce sa výpočtu bežnej hodnoty stanovenej v analógovej krajine neboli z dôvodov dôvernosti dostupné pre čínskych vývoz- cov. Vo svojom liste uverejňujúcom finančné informácie týmto stranám Komisia pripojila všetky výpočtové formu- láre dôležité pre tieto spoločnosti a podrobne stanovila metodiku uplatňovanú Komisiou na stanovenie bežnej hodnoty, pričom sa bral zreteľ na ochranu dôverných informácií v súlade s článkom 20 ods. 4 základného anti- dumpingového nariadenia. Uverejnenie podrobných abso- lútnych číselných hodnôt by bolo porušením legitímneho práva zainteresovanej strany na dôverné zaobchádzanie a z hľadiska porozumenia výpočtu nebolo potrebné. Tento argument nemohol byť preto uznaný. 2. Vývozná cena (22) Jeden vývozca tvrdil, že z vývoznej ceny za odložené rabaty zistené v súvisiacich priestoroch dovozcu boli odpo- čítané nadmerné čiastky. Komisia poznamenala, že táto spoločnosť v odpovedi na dotazník Komisie nevykázala takéto rabaty, ktoré úrad- níci Komisie zistili počas prešetrovania na mieste. Preto Komisia musela stanoviť zrážky na základe údajov získa- ných na mieste. Navyše tvrdenie vývozcu sa odvoláva na odhadovanú hodnotu takýchto rabatov, keďže čiastky skutočne odpočítané Komisiou boli také, aké boli overené v rámci prešetrovania. 3. Porovnanie (24) Dve zainteresované strany sa pátrali po a čiastočne spo- chybnili výšku obchodnej úpravy, ktorú Komisia zohľad- ňovala pri porovnávaní malajskej bežnej hodnoty s čín- skymi vývoznými cenami. Jedna zo strán tvrdila, že takéto rozpätie nemohlo byť skutočné. Komisia poznamenala, že žiadny z dotknutých vývozcov si nikdy nenárokoval takýto príspevok počas rôznych fáz prešetrovania a že Komisia dospela na základe vlastnej ini- ciatívy k záveru, že vzhľadom na korektné porovnanie bolo v tomto prípade poskytnutie takéhoto príspevku prime- rané. Pri neexistencii akéhokoľvek konkrétneho dôkazu predloženého ktorýmkoľvek z dotknutých vývozcov pova- žovala Komisia za vhodné, s cieľom stanoviť výšku také- hoto príspevku primeraným spôsobom, vychádzať pri výpočte príspevku zo svojich postupov v podobných situ- áciách. 4. Individuálne zaobchádzanie (25) Celosvetové papiernictvo (ďalej len WWS), ktoré vo veľmi skorom štádiu požiadalo individuálne zaobchádzanie, po uložení predbežných opatrení svoju žiadosť opakovalo opätovne. (23) Jeden vývozca tvrdil, že ziskové rozpätie odpočítané Komi- siou bolo príliš vysoké v porovnaní so skutočným čistým ziskom realizovaným dovozcom v spojení. V dôsledku asociačnej dohody medzi dvomi spoločnos- ťami Komisia nemohla brať do úvahy pri výpočte spoľahli- vej vývoznej ceny ziskové rozpätie vykazované v účtovníc- tve dovozcu v spojení. V súlade s praxou Komisie sa Po ďalšom vyhodnotení skutočností dospeli služby Komi- sie po overovaní v Hongkongu k záveru, že individuálne zaobchádzanie možno tejto spoločnosti poskytnúť vzhľa- dom na podstatu a spôsoby vykonávania výrobnej dohody medzi WWS a zástupcami miestnych orgánov v Čínskej ľudovej republike. V súlade s touto dohodou sa zdá, že spoločnosť so sídlom v Hongkongu zvládla výrobné ope- rácie v Čínskej ľudovej republike, nakoľko platila miestnym čínskym orgánom iba transformačný poplatok za tonu vyvezených výrobkov. Strojové zariadenie používané pri operáciách v Čínskej ľudovej republike bolo vo vlastníctve WWS a v jeho finančnom účtovníctve sa objavilo ako 11/zv. 25 SK Úradný vestník Európskej únie 173 aktíva. Taktiež sa zdalo, že WWS ovláda dodávky surovín ako aj všetky predaje dotknutého výrobku. Za takýchto okolností sa považovalo za vhodné zaviesť pre WWS indi- viduálne dumpingové rozpätie a stanoviť individuálne anti- dumpingové clo. (26) Spoločnosti v spojení Champion Stationery Manufacturing CO. , Ltd. a Sun Kwong Metal Manufacturer Co. , Ltd, pova- žované Komisiou za jednu spoločnosť z dôvodu vysvetle- ného v úvodnej časti 5 b) nariadenia o dočasných clách, nezopakovali opätovne svoju žiadosť o individuálne zaob- chádzanie a nepredložili žiadny ďalší argument v tomto ohľade po uložení dočasných opatrení. Komisia potvrdila svoje predbežné nálezy, ktoré sú uvedené v úvodných čas- tiach 37 až 39 nariadenia o predbežných clách, na základe ktorých bola žiadosť o individuálne zaobchádzanie zamiet- nutá. (27) Vo svojej odpovedi na sprístupnenie finančných informá- cií Bensons kritizoval v mene Wah Hing Stationery (ďalej len WHS) Hongkong za to, že WWS mal profitovať z indi- viduálneho zaobchádzania ako jediný. Tvrdil, že WHS by bol taktiež splnil podmienky stanovené Komisiou na indi- viduálne zaobchádzanie, a preto by bol na takéto zaobchá- dzanie oprávnený. Komisia však podotkla, že WHS nepo- žiadal o individuálne zaobchádzanie v stanovených lehotách a iba nadhodil otázku individuálneho zaobchá- dzania vo veľmi neskorom štádiu prešetrovania. Takto nebola Komisia v stave preveriť vzhľadom na WHS pod- statné podmienky uplatniteľné vzhľadom na zákonné ter- míny uplatniteľné na toto konanie. Komisia nebola schopná navrhnúť pre WHS individuálne zaobchádzanie. 5. Dumpingové rozpätie (28) Komisia je toho názoru, že metodika výpočtu dumpingu a predbežné nálezy opísané v úvodných častiach 27 až 36 nariadenia o predbežných clách treba potvrdiť. Individuálne dumpingové rozpätie WWS činí 96,6 %. Defi- nitívne dumpingové rozpätie pre iných vývozcov z Čínskej ľudovej republiky ako celku činí 129,22 %. V. PRIEMYSEL SPOLOČENSTVA (29) Vzhľadom na priemysel Spoločenstva, zaobchádzanie s dovozmi z Maďarska realizovanými jedným výrobcom ES vrátane otázky nepreferenčných pravidiel o pôvode bolo spochybnené niekoľkými vývozcami a jedným dovoz- com, ale bez toho, aby ich tvrdenia v tomto smere boli opodstatnené. Ako bolo vysvetlené v úvodnej časti 43 nariadenia o pred- bežnom cle, Komisia uznáva skutočnosť, že väčšina daných výrobkov má jasne svoj pôvod v Maďarsku: je tomu tak napr. vtedy, ak všetky použité časti pochádzajú z Maďar- ska a/alebo ak sa tam uskutoční podstatné spracovanie. Tieto výrobky boli teda vyňaté z výroby Spoločenstva a následne nezohrávali žiadnu úlohu pri definícii priemy- slu Spoločenstva. Predaje takýchto výrobkov (ktoré sú v skutočnosti vyrobené v Maďarsku) sa naozaj nebrali do úvahy medzi predajmi priemyslu Spoločenstva pri posu- dzovaní ujmy, ktorú tento priemysel utrpel. Naopak, výrobky, ktoré boli v Maďarsku iba zložené z rakúskych súčastí, boli považované za výrobu Spoločen- stva, nakoľko montážne operácie, ktoré dané výrobky pod- stúpili v Maďarsku, neprepožičali pre hotové výrobky maďarský pôvod. Toto tvrdenie bolo založené na neprefe- renčných pravidlách o pôvode, uplatniteľných, ako je pra- xou inštitúcií Spoločenstva, na to, aby boli v zásade na nich založené závery pri antidumpingových prešetrovaniach týchto pravidiel. Použitie preferenčných pravidiel o pôvode uvedené v článku 1 k protokolu 4 k asociačnej dohode EÚ – Maďarsko by nebolo ani vhodné a ani opodstatnené v kontexte antidumpingového konania. (30) Na záver sa potvrdzuje zistenie v nariadení o predbežnom cle, že dvaja sťažujúci sa výrobcovia Spoločenstva predsta- vujú priemysel Spoločenstva v súlade s článkom 4 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia. VI. UJMA A. Predbežná poznámka (31) Vzhľadom na metodiku využívanú na stanovenie ujmy uvedenú v úvodnej časti 46 nariadenia o predbežných clách treba pripomenúť, že Komisia analyzovala údaje týkajúce sa obdobia 1992 až septembra 1995 a že geogra- fickou oblasťou prešetrovania za uvedené obdobie bolo Spoločenstvo v zložení v čase začatia, t. j. vrátane všetkých pätnástich členských štátov. (32) Niekoľkí vývozcovia zopakovali argument, ktorým sa Komisia zaoberala už v úvodnej časti 46 nariadenia o pred- bežných clách, že na účely stanovenia ujmy sa údaje týka- júce sa rakúskeho priemyslu môžu brať do úvahy iba do tej miery, do akej sa týkajú obdobia po 1. januári 1995, kedy sa Rakúsko stalo členom Európskej únie. Jeden vývozca argumentoval tým, že kombinované ustanovenia článkov 3 ods. 4 a 4 dohody o vykonávaní článku VI GATT z roku 1994 vylúčia nečlenské krajiny z definície domáceho 174 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 25 priemyslu a niekoľkí vývozcovia argumentovali tým, že ani článok VI GATT 1994 a ani dohoda o EHP neopodstatňujú rozhodnutie Komisie stanoviť ujmu, spoliehajúc sa čias- točne na údaje vzťahujúce sa na Rakúsko a týkajúce sa obdobia medzi januárom 1992 a decembrom 1994. Pri zaoberaní sa týmto argumentom je potrebné pozname- nať, že dohoda o vykonávaní článku VI GATT z roku 1994 vyžaduje, aby sa pri každom uložení opatrení na danom území vychádzalo z formálneho prešetrenia účinkov údaj- ného dumpingu v rámci tohto istého územia. Takto sa pre- šetrovanie vykonané v tomto prípade vzťahovalo na všet- kých pätnásť štátov. Toto bolo umožnené najmä vzhľadom na integráciu trhu na základe analýzy pred rozšírením Spo- ločenstva. Preto sa potvrdzuje, že rakúsky výrobca bol právom pova- žovaný za súčasť priemyslu Spoločenstva (ako je to defi- nované v súlade s článkom 4 ods. 1 základného antidum- pingového nariadenia) a za oprávneného konať ako sťažovateľ. Z tohto dôvodu sa potvrdzuje, že s cieľom posúdiť utrpenú ujmu sa musia pre priemysel Spoločenstva stanoviť trendy definované v čase začatia tohto konania na väčší počet rokov. B. Spotreba Spoločenstva. (33) Na základe odhadov ročnej spotreby blokov na hlavu argu- mentoval jeden dovozca tým, že spotreba RBM na trhu Spoločenstva bola 400 miliónov jednotiek a nie 283 milió- nov jednotiek, ako bolo uvedené v nariadení o predbež- nom cle. Treba pripomenúť, že Komisia vychádzala pri svojich pred- bežných záveroch z informácií získaných od vývozcov, dovozcov a výrobcov Spoločenstva. Vzhľadom na vysokú úroveň spolupráce v tomto prípade boli analyzované údaje o všetkých hlavných spoločnostiach prítomných na trhu, pričom žiadna zo strán nebola schopná poskytnúť údaje o výrobcoch/dovozcoch, ktorí by sa boli počas prešetro- vania prehliadli a ktorých predaje by mohli objasniť roz- diel medzi vyhodnotením Komisie a rozdielnou údajnou veľkosťou trhu. Preto sa dospelo k záveru, že údaje získané od spoločností v tomto prípade ponúkajú presnejší základ na výpočet spotreby Spoločenstva ako púhy odhad zalo- žený na miere spotreby na hlavu. Z tohto dôvodu sa týmto závery uvedené v úvodnej časti 47 nariadenia o predbež- ných clách potvrdzujú. C. Faktory a úvahy týkajúce sa dumpingových dovozov (34) Jeden vývozca vyhlásil, že rozdiel v kvalite sa musí zohľad- niť s cieľom zabezpečiť korektné porovnanie medzi jeho vývoznými predajmi podobného výrobku v Spoločenstve a predajmi zo strany priemyslu Spoločenstva. Vývozca tvr- dil, že vyrába RBM s užšou základňou, ktoré sú údajne o cca 12 až 17,5 % lacnejšie ako mechanizmy so širokou základňou predávané sťažovateľmi. Dotknutý vývozca tvr- dil, že tento fakt by sa mal zohľadniť v úprave pri výpočte výšky zníženia cien. Po preskúmaní tvrdenia vývozcu Komisia overila, že sa porovnávali iba modely s podobnou šírkou (rozdiel 1 mm) a zistila, že sa nepodarilo v žiadnom prípade potvrdiť žiadne konzistentné cenové rozdiely medzi mechaniz- mami s rôznymi šírkami. Na základe týchto dôvodov sa potvrdzujú závery uvedené v úvodných častiach 52 až 54 a metodika opísaná v úvodnej časti 84 nariadenia o pred- bežnom cle. D. Situácia priemyslu Spoločenstva (35) Jeden vývozca argumentoval tým, že negatívne trendy vo výrobe, v predajoch a zamestnanosti v priemysle Spolo- čenstva boli spôsobené progresívnym premiestnením bývalého britského výrobcu na Ďaleký východ. Treba poznamenať, že nakoľko daný výrobca ukončil svoje výrobné operácie v Spoločenstve v roku 1991, nebol súča- sťou definície priemyslu Spoločenstva na účely tohto kona- nia a že ukazovatele ujmy stanovené na tento prípad sa neopierajú o jeho údaje. Z tohto dôvodu sa tento argument zamieta. (36) Pokiaľ ide o závery stanovené v úvodných častiach 55 až 62 nariadenia o predbežných clách, neboli predložené žiadne ďalšie odôvodnené argumenty. E. Záver o ujme (37) Vzhľadom na vyššie uvedené a vzhľadom na neexistenciu iných argumentov sa potvrdzuje, že priemysel Spoločen- stva utrpel materiálnu ujmu v zmysle článku 3 základného antidumpingového nariadenia. VII. PRÍČINNOSŤ (38) Jeden vývozca argumentoval tým, že ujma, ktorú utrpel priemysel Spoločenstva, bola spôsobená reštrukturalizá- ciou, ktorou prechádzal. 11/zv. 25 SK Úradný vestník Európskej únie 175 Ako je vysvetlené v nariadení o predbežnom cle a najmä v jeho úvodných častiach 61 a 65, skutočná situácia pou- kazuje skôr nato, že priemyslu Spoločenstva sa zabránilo profitovať z jeho reštrukturalizácie, nakoľko vzhľadom na dumpingové dovozy nemohol dosiahnuť ani pozitívne finančné výsledky a ani nemohol dosiahnuť stabilitu trho- vého podielu. Preto sa dospelo k záveru, že utrpená ujma nebola spôsobená reštrukturalizáciou priemyslu Spoločen- stva a tento argument bol z tohto dôvodu zamietnutý. (39) Ten istý vývozca znovu zopakoval svoj argument, že ujma, ktorú utrpel priemysel Spoločenstva, bola spôsobená čia- stočným presunom operácií jedného z výrobcov Spoločen- stva do Maďarska. nariadenia o predbežnom cle, že antidumpingové opatre- nia negatívne ovplyvňujú situáciu výrobcov blokov ES. 2. Zber informácií (44) Závery uvedené nižšie sú založené na vyhláseniach od značného počtu zainteresovaných strán – celkove dvadsať- sedem spoločností – na existujúcich kvantitatívnych úda- joch alebo zmysluplných pre deväť z nich, ktoré predsta- vovali 17 % ročnej zjavnej spotreby RBM v Spoločenstve. Spoľahlivosť týchto údajov bola tam, kde to bolo možné, overená počas návštev u spoločností. Nakoľko nebol predložený žiadny nový dôkaz zdôvodňu- júci toto tvrdenie, závery uvedené v úvodnej časti 71 naria- denia o predbežnom cle sa potvrdzujú. 3. Priemyselný dosah následného priemyslu (40) Tvrdenie, že utrpená ujma je výsledkom minulých proti- konkurenčných postupov, ktoré sa uplatňovali pred naria- dením o predbežnom cle, znovu zopakovalo značný počet strán. (45) Strany, ktoré predniesli takéto tvrdenia, neposkytli v tomto smere žiadny dôkaz, a preto treba pripomenúť, že žiad- nemu orgánu pre hospodársku súťaž v rámci Spoločenstva nebola podaná žiadna sťažnosť. Z tohto dôvodu sa takéto tvrdenie nemohlo brať do úvahy. (41) Záverom, nakoľko neboli obdržané žiadne nové argu- menty v súvislosti s uzávermi v úvodných častiach 67 až tieto závery sa 74 nariadenia o predbežných clách, potvrdzujú. VIII. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA A. VŠEOBECNE (42) Treba pripomenúť z úvodnej časti 75, et seq, nariadenia o predbežnom cle, že bolo vykonané posúdenie všetkých rôznych záujmov vrátane záujmov priemyslu Spoločen- stva a užívateľov a že Komisia predbežne dospela k záve- ru, že neexistujú žiadne pádne dôvody na to, aby sa nepod- nikli kroky proti daným dovozom. Následne prebehlo ďalšie preskúmanie záležitostí, ktoré sú považované za dôležité pri analýze otázky záujmov Spoločenstva. Pri stanovovaní veľkosti následného priemyslu, ktorý by mohol byť negatívne ovplyvnený opatreniami o RBM, časť papiernických spoločností zaoberajúcimi sa inými kance- lárskymi potrebami ako sú bloky musí byť vylúčená. Na základe ročnej výroby blokov v Spoločenstve a pomerov produktivity uvedených vo vyhláseniach sa dospelo k záve- ru, že zamestnanosť v priemysle blokov činí v spoločen- stve 6 000 zamestnancov. (46) Pokiaľ ide o štruktúru priemyslu blokov, potvrdila sa exi- stencia dvoch kategórií výrobkov, štandardných a vyrába- ných na objednávku. Na základe stupňa produktivity pri týchto dvoch kategóriách a na základe trhových podielov trhových užívateľov sa dospelo k záveru, že obchod s blokmi vyrábanými na objednávku predstavuje jednu tre- tinu priemyslu blokov v Spoločenstve v objeme a 50 % z jeho celkového obratu. (47) Niektoré strany argumentovali tým, že antidumpingové opatrenia na RBM vylúčia dovážané RBM z trhu Spoločen- stva tak, že zdroje dodávok sa znížia na dvoch výrobcov v Spoločenstve. Ďalej sa argumentovalo tým, že v dôsledku značnej veľkosti jedného z dvoch výrobcov Spoločenstva sa trh so zásobovaním stane v blízkej budúcnosti mono- polom. Treba však poznamenať, že rozdiel vo veľkosti týchto dvoch výrobcov v spoločenstve je limitovaný a nie je taký, aby bolo pravdepodobné likvidovanie jedného z nich. Navyše nebol poskytnutý žiadny nový dôkaz týka- júci sa prvej časti tohto argumentu. Zistenia uvedené v úvodnej časti 78 nariadenia o predbežnom cle sa preto potvrdzujú. B. Dosah na užívateľov 4. Priamy finančný dosah na následný priemysel 1. Úvod (43) Niekoľko zainteresovaných strán znovu zopakovalo svoje argumenty predložené v úvodných častiach 77 až 80 (48) V prvom rade sa tvrdilo, že pri určitých konkrétnych typoch blokov bol RBM zdrojom až 30 % výrobných nákladov na blok. 176 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 25 V tomto ohľade sa zistilo, že mechanizmus je hlavným komponentom hotového bloku a že počet krúžkov a veľ- kosť majú výrazný vplyv na jeho podiel na nákladoch hotového bloku. Vzhľadom na túto rozmanitosť sa dospelo k záveru, že zmysluplná analýza vplyvu nákladov na RBM nemohla byť založená na žiadnom konkrétnom modeli bloku, ale sa musela vykonať na všeobecnom základe pre každú spoločnosť, berúc do úvahy skutočnú sortimentovú skladbu jej predaja. Preto sa dospelo k záveru, že celkové náklady na dodávku RBM pre určitú spoločnosť sa musia preskúmať vzhľadom na celkovú hodnotu jej predaja blokov. Toto malo za následok vážený priemerný pomer 10,8 % (pomer nákla- dov), ktorý bol v prípade skúmaných spoločností homo- génny. Hoci existovali rozdiely medzi spoločnosťami, ktoré sa venujú výrobe štandardných blokov, v porovnaní s iný- mi, venujúcimi sa výrobe na objednávku, žiadnej spoloč- nosti sa nepotvrdil v priemere pomer vyšší ako 13 %. ceny nad určitú limitovanú úroveň (ktorú možno odhad- núť na menej ako 10 %) bez tohto, aby sa vystavoval riziku posilnenia svojho súčasného zostupného trendu vzhľadom na trhový podiel. Navyše, dovozy z krajín, ktorých sa netýka tento postup, predstavujú 9 % trhu s RBM a oča- káva sa, že títo výrobcovia nebudú ochotní a ani schopní nariadiť zvýšenia ceny. Pokiaľ sa jedná o dovozy z Malaj- zie, je potrebné pripomenúť, že úroveň odstránenia ujmy plánovaná pre túto krajinu je značne nižšia ako pre Čín- sku ľudovú republiku. Pri trhovom podiele mechanizmov s čínskym pôvodom predstavujúcom 45 % sa preukázalo, že dokonca aj keď sa u týchto mechanizmov dalo očaká- vať, že zaznamenajú 20 % zvýšenie ceny na úrovni ďal- šieho predaja, a u tých s pôvodom v iných krajinách ako Čínska ľudová republika zvýšenia ceny predpokladané v tomto odseku, priemerné zvýšenie cien na trhu ako celku sa odhaduje na 12 %. (49) Pokiaľ ide o možný cenový dosah RBM na štandardne vyrobené výrobky, jedno vyhlásenie obdržané po koneč- nom uverejnení sa odvoláva na pomer nákladov 14,4 %. Toto je údajne odvodené zo skutočnosti, že cena bloku vyrobeného na objednávku je dvakrát vyššia ako cena štan- dardne vyrábaného bloku a že pomer nákladov musí byť z tohto dôvodu polovičný v porovnaní s nákladmi na štan- dardne vyrábané bloky. Následne, vzhľadom na priemerný pomer nákladov stano- vených v úvodnej časti 48, sa usudzuje, že celkový dosah na obrat, ktorý pravdepodobne zaznamená priemysel blo- kov po zavedení opatrení, bude činiť 12 % z 10,8 %, t. j. 1,3 %. Dokonca aj v nepravdepodobnom prípade úplného premietnutia najvyššieho navrhovaného antidumpingo- vého cla do ceny RBM pri opakovanom predaji, t. j. 39,4 % na CIF alebo 29,9 % na úrovni opakovaného predaja RBM, dá sa predvídať dosah na predajné ceny výrobcov blokov nie vyšší ako 3,2 %. Tento prístup úplne zanedbáva skutočnosť, že tieto dve kategórie blokov sa nevyrábajú nevyhnutne s rovnakými mechanizmami. Špeciálne typy mechanizmov v malých sériách sú nákladné a používajú sa v blokoch vyrábaných na objednávku. To znamená, že obidve vyjadrenia pomeru nákladov sú rozdielne a že hoci je pomer nákladov na štan- dardne vyrábané bloky vyšší ako na bloky vyrábané na objednávku, nie je dvakrát vyšší. Ako bolo vysvetlené v úvodnej časti 48 vyššie, nepodarilo sa zistiť žiadny vyšší pomer nákladov ako 13 %. Okrem toho, niektoré spoloč- nosti sa venujú výhradne štandardne vyrábaným výrob- kom. (51) Argumentovalo sa aj tým, že zvýšené náklady na bloky sa nemôžu premietnuť do zvýšenia ceny hotového výrobku vzhľadom na skutočnosť, že ponuka blokov presahuje dopyt na trhu, na zmeny v distribúcii blokov a z obavy zo zníženia dopytu. (50) Po druhé, a čiastočne na základe vyššie uvedeného tvrde- nia o pomere nákladov, sa tvrdilo, že zavedenie antidum- pingových opatrení bude mať závažný nepriaznivý dosah na finančnú situáciu výrobcov blokov. Tieto tvrdenia týkajúce sa predvídateľného dosahu opatrení boli podrobne preskúmané. Pokiaľ sa jedná o predajné ceny RBM, je pravdepodobné, že priemysel Spoločenstva s 35 % trhovým podielom nebude schopný zvýšiť svoje Vzhľadom na skutočnosť, že priemerné zvýšenie ceny blo- kov, ku ktorému došlo na maloobchodnej alebo obchod- nej zákazníckej úrovni, by bolo nižšie ako 1 % (pozri úvodnú časť 50), kde sa zvýšenie ceny blokov franko – závod odhaduje na 1,3 %), sa usudzuje, že nie je pravde- podobné spôsobenie žiadneho významného poklesu dopytu a že dosah – ak vôbec nejaký bude – na situáciu zákazníkov blokov bude minimálny. Navyše treba upozor- niť, že sa nejaví, že existujú náhrady za bloky, ktoré by sa nachádzali v takej konkurenčnej situácii, že by ich mohli nahradiť po najmiernejšom cenovom vývoji. Niektoré spo- ločnosti obchodujúce s blokmi potvrdili, že sa v najbliž- ších piatich až 10 rokoch nedá očakávať žiadna zmena v štruktúre spotreby. 11/zv. 25 SK Úradný vestník Európskej únie 177 Preto sa dospelo k záveru, že nie je pravdepodobné, aby relatívne silná konkurencia medzi výrobcami blokov a ani objavenie sa náhradných výrobkov v rámci ES zabránilo výrobcom blokov pri zvýšení ich cien v súlade s ich náklad- mi, najmä vzhľadom na limitovanú veľkosť zvýšenia potrebnú na premietnutie dosahu antidumpingových ciel na navrhovanú veľkosť. výrobkov. Na potreby styku s verejnosťou by si zmena z konkrétneho výrobku vyrobeného na objednávku na štandardný blok po púhom pridaní loga vyžiadala taký podstatný cenový rozdiel, že nie je pravdepodobné, aby účinky antidumpingových opatrení spôsobili takýto vývoj. 5. Konkurencia z tretích krajín (52) Niektoré zo zainteresovaných strán zopakovali svoje argu- menty uvedené v úvodnej časti 79 nariadenia o predbež- ných clách, že antidumpingové opatrenia ovplyvnia kon- kurenčnú pozíciu výrobcov blokov v ES voči výrobcom blokov so sídlom v tretích krajinách. Títo vývozcovia by mohli profitovať z nižších nákladov na mechanizmus a z globálnej politiky dodávok určitých veľkých distribúto- rov štandardných blokov, ktorých vplyv na trhu rastie. Tvrdilo sa, že toto by mohlo mať za následok stratu trho- vého podielu následného priemyslu Spoločenstva, čo by viedlo k pokušeniu premiestniť svoju výrobu do susedných krajín. Pri zaoberaní sa s týmto tvrdením treba pripome- núť, že trh s blokmi môže byť rozdelený na dva segmenty, a to bloky vyrábané na objednávku a štandardné bloky. b) Štandardne vyrábané výrobky (54) Čo sa týka výrobcov štandardne vyrábaných blokov v Spo- ločenstve, tvrdilo sa, že ich trh bol urýchľovaný vplyvom distribúcie blokov. Táto distribúcia je stále viac poznačená veľkými reťazcami supermarketov realizujúcich politiku ponuky využívajúc svetové najnižšie nákupné ceny porov- nateľných výrobkov, pričom tieto politiky sú limitované iba nákladmi na prepravu. V tomto ohľade sa potvrdilo, že náklady na cestnú dopravu na bežnú vzdialenosť v rámci jedného členského štátu alebo medzi susediacou nečlen- skou krajinou ES a Spoločenstvom nebudú nižšie ako 5 % z hodnoty výrobku. Na dlhšiu vzdialenosť medzi nečlen- skými krajinami ES a Spoločenstvom by náklady na pre- pravu, v prípade využitia námornej prepravy, mohli dosia- hnuť 10 % z hodnoty výrobku. (55) V dôsledku maximálneho pomeru nákladov uvedeného v úvodnej časti 49 sa vychádza z toho, že predvídateľný cenový dosah na priemysel výroby štandardných blokov bude limitovaný na 13 % (maximálny pomer nákladov štandardne vyrobeného výrobku) krát 12 % (priemerný nárast ceny), čo sa rovná 1,6 %. a) Výrobky vyrábané na objednávku Na tomto základe sa muselo pri analýze rozlišovať medzi konkurenciou z Nórska, krajín strednej a východnej Európy (CEEC) a z krajín Ďalekého východu. (53) Treba opätovne zdôrazniť, že pre tú časť trhu, ktorá je ori- entovaná medziobchodne, je mimoriadne dôležité, aby výrobcovia boli čo najbližšie pri zákazníkoch a aby dispo- novali flexibilitou vo výrobe s cieľom plniť požadovaný dopyt a služby. Navyše pre tento druh výrobku môže byť dosah RMB na konečnú cenu nižší ako vypočítaný priemer stanovený v úvodnej časti 48. Treba preto zdôrazniť, že otázka konkurenčnej pozície na tento segment trhu je dôležitá hlavne pokiaľ ide o existenciu dovážaných štan- dardných výrobkov určených na neskoršie prispôsobenie potrebám užívateľa. V tomto zmysle existujú dovozy hoto- vých polypropylénových prezentačných výrobkov z Ďale- kého východu vrátane najmenších modelov blokov. Pokiaľ ide o nahraditeľnosť, ktorá môže existovať medzi týmito výrobkami a blokmi vyrobenými na objednávku, treba však zdôrazniť, že blok vyrobený na objednávku nie je jed- noducho štandardným blokom s vytlačeným logom. Bloky vyrobené na objednávku sa naozaj spoliehajú na mnoho- rakosť rôznych surovín a techník montáže používaných na výrobu malého počtu úplne individualizovaných b. 1) Konkurencia z Nórska (56) Tvrdilo sa, že dovozy z Nórska predstavujú najväčšiu súčasnú hrozbu na priemysel blokov ES, nakoľko dovozy z tejto krajiny sú už významné a stále rastú. Nakoľko nebola predložená žiadna sťažnosť a ani opodstat- nený dôkaz, pokiaľ ide o nespravodlivé obchodné postu- py, javí sa primerané domnievať sa, že priemysel blokov ES má náklady franko – závod rovnaké alebo podobné, ako ich konkurenti z Nórska. Komisia sa domnieva, že zvýše- nie nákladov, ktoré by výrobcovia blokov ES mohli zazna- menať, im ešte stále umožní byť konkurencieschopní, nakoľko dopravné náklady na predaje ES ich nórskych konkurentov by v takomto prípade boli trikrát vyššie (5 %) ako toto predvídateľné zvýšenie nákladov (1,6 %). 178 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 25 b. 2) Konkurencia z CEEC výrobcovia blokov v Spoločenstve, malé spoločnosti ako aj dôležité spoločnosti, minimalizujú konkurenčný dosah týchto dovozov. (57) O štátoch CEEC sa tvrdilo, že sú v konkurenčnej situácii vybudovať priemysel výroby blokov schopný konkurovať na trhu ES. Vzhľadom na to treba poznamenať, že až doteraz veľkosť priemyslu výroby blokov v týchto krajinách zostávala malá a štatistiky o dovozoch kancelárskych výrobkov vykazujú nízke dovozy. Aj tak však nemožno poprieť ani rast toho priemyslu a ani jeho konkurenčnú výhodu vyjadrenú v nákladoch na prácu. Takéto zníženie výrobných nákla- dov, ktoré sa dá dosiahnuť v týchto krajinách v porovnaní so spoločenstvom, vyvažuje nevyhnutné dopravné náklady na trh Spoločenstva. Treba však brať do úvahy, že vytvorenie na vývoz oriento- vaného priemyslu výroby blokov v susediacich krajinách bude spôsobené z premiestnenia výrobných operácií ES. Hoci sa odvolávalo na obchodné plány presunu výroby do týchto krajín, prvky, ktoré obdržala Komisia, pozostávajú iba z porovnania súčasných nákladov na prácu a doprav- ných nákladov. Na tomto základe, dokonca ešte pred zave- dením akéhokoľvek antidumpingového opatrenia na RBM, tieto porovnania vyznievajú v prospech okamžitého pre- miestnenia priemyslu výroby blokov. Toto dokazuje, že pri rozhodnutia manažmentu o premiestnení prijímaní výroby firma zvažuje aj iné dôležité faktory. V tomto kon- texte sa musia zakalkulovať samotné náklady presunu výrobných zariadení a predovšetkým neistota spojená s rýchle sa rozširujúcimi krajinami. Berie sa do úvahy, že pri takýchto rozhodnutiach o pre- sune výroby do CEEC môže možný dosah zvýšenia ceny na RBM v dôsledku jeho limitovaného priemerného množ- stva 1,6 % zohrávať iba menšiu úlohu, ak vôbec nejakú. Následne nebol získaný žiadny nevyvrátiteľný dôkaz potvrdzujúci, že uloženie cla na RBM povedie k premiest- neniu priemyslu blokov do CEEC a k dôležitému pru- dkému nárastu dovozov s pôvodom v týchto krajinách. b. 3) Konkurencia z Ďalekého východu (58) Jeden vývozca predložil informácie, podľa ktorých sa hotové bloky z Ďalekého východu môžu dovážať za nižšie výrobné náklady ako v Spoločenstve. Dospelo sa k záveru, že je nepravdepodobné, aby sa zave- dením opatrení na dovozy RBM do Spoločenstva zmenila konkurenčná situácia medzi vyššie opísanými výrobcami blokov na Ďalekom východe a v ES. c) Závery o konkurencii z tretích krajín (59) Záverom, nepodarilo sa dokázať, že uloženie antidumpin- gových opatrení na RBM by bolo schopné významne ovplyvniť konkurenčnú situáciu výrobcov blokov ES voči výrobcom blokov so sídlom mimo Spoločenstva. Tento záver obstojí tak vzhľadom na bloky vyrábané na objed- návku ako aj na štandardne vyrábané bloky. C. Dosah na priemysel Spoločenstva (60) Pokiaľ ide o dôsledky neexistencie antidumpingových opa- trení na priemysel Spoločenstva, v predbežnom štádiu sa potvrdilo (úvodná časť 76 nariadenia o predbežnom cle), že to povedie k ďalšiemu zhoršovaniu finančnej situácie priemyslu Spoločenstva. Periodicky sa vyskytujúce straty od roku 1992 budú pokračovať napriek ďalekosiahlej už realizovanej reštrukturalizácii. Treba dodať, že situácia s čistým majetkom trpiaca ťažkou depresiou a výška krátkodobých dlhov sa stanú trvalo neudržateľnými. Z obchodného hľadiska nemôže byť rie- šením akékoľvek zníženie sortimentu ponúkané priemys- lom Spoločenstva ako reakcia na ceny trpiace depresiou. V skutočnosti, ak by sa výrobcovia Spoločenstva ocitli v situácii tak konať, stratili by jednu zo svojich konkurenč- ných výhod a vzhľadom na rozptýlený spotrebiteľský prie- mysel by neboli schopní dosiahnuť vysoké objemy výroby a predaja potrebné na tento druh priemyslu. V priemysel- nom meradle boli investície do automatizácie tak dôležité, ako aj úspešné, výsledkom čoho bol vysoko konkurenčný priemysel na svetovej úrovni. Pri dosiahnutej úrovni auto- matizácie a integrácie, pričom určité zariadenia, ako sú inštalácie na spracovanie kovov, sú unikátne v každej spo- ločnosti, nebude trvalo udržateľné opustiť určité sortimen- tové skupiny bez zhoršenia situácie zvyšných. Z dovozných štatistík Eurostatu vyplýva, že dovozy plasto- vých kancelárskych výrobkov s pôvodom v týchto kraji- nách sú relatívne nízke a stabilné. Podľa toho takmer všetci Z týchto dôvodov a v dôsledku nekalej konkurencie zo strany dumpingových dovozov nebude priemysel Spo- ločenstva počas krátkeho obdobia mať už žiadne života- schopné perspektívy a prestane existovať. 11/zv. 25 SK Úradný vestník Európskej únie 179 D. Záver (61) Vo svetle vyššie uvedeného sa potvrdzujú závery navrh- nuté Komisiou v nariadení o predbežnom cle týkajúce sa priemyslu Spoločenstva. Po prešetrení širokej rozmanito- sti aspektov a rôznych súvisiacich záujmov sa v skutočno- sti neobjavili žiadne pádne dôvody, ktoré by viedli k záve- ru, že prijatie definitívnych opatrení nie je v záujme Spoločenstva v súlade s článkom 21 základného antidum- pingového nariadenia. V tomto ohľade treba poznamenať, že spôsob výpočtu použitý v tomto prípade je v súlade s požiadavkami článku 9 ods. 4 základného antidumpingového nariadenia a s predchádzajúcou praxou týkajúcou sa výpočtu cla niž- šieho ako dumpingové rozpätie v prípadoch, keď je takéto clo primerané na odstránenie ujmy na priemysel Spoločen- stva. Tento prístup je zdôvodnený skutočnosťou, že súčasné vzťahuje na predaje jedného podobného výrobku, u ktorého sa zis- tilo, že rôzne kategórie a modely si vzájomne konkurujú. antidumpingové prešetrovanie sa (64) Za týchto podmienok sa potvrdzuje metodika úrovne odstránenia ujmy uvedená v úvodných častiach 82 až 84 nariadenia o predbežnom cle. IX. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA B. Úroveň a forma ciel A. Všeobecne (62) Treba pripomenúť, že podrobné výpočty používané na sta- novenie úrovne odstránenia ujmy v predbežnom štádiu boli založené na cenovej úrovni pre kategóriu modelov s rovnakými špecifickými vlastnosťami (založené na váže- ných priemerných nákladoch na výrobu vrátane zisku) naj- lepšie predávaných modelov priemyslu Spoločenstva (60 % objemu). Toto sa potom porovnalo s maloobchodnou cenou z opakovaného predaja dovážaných výrobkov alebo tam, kde to pripadalo do úvahy, s dovoznou cenou CIF pri- spôsobenou úrovni s dodaním zákazníkovi na každú zod- povedajúcu kategóriu. S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie sa porovnávali iba kategórie s rovnakými základnými vlastnosťami a usúdilo sa, že pri porovnáva- cích kategóriách by clo malo pokrývať rozdiel medzi vypo- čítanou neškodiacou úrovňou cien a skutočnými predaj- ným cenami dovozov do Spoločenstva. Zvýšenie ceny podľa kategórií stanovené takýmto spôsobom bolo potom vyjadrené ako percento ceny franko – hranica Spoločen- stva dovážaného tovaru na každú kategóriu. Jednotná úro- veň odstránenia ujmy pre každú krajinu podliehajúcu konaniu bola potom stanovená vypočítaním váženého priemeru úrovne odstránenia ujmy na každú kategóriu. (65) Na základe vyššie uvedených záverov o dumpingu, ujme, príčinnej súvislosti a záujme Spoločenstva sa vykonalo preskúmanie, akú toho formu a úroveň by mali mať anti- dumpingové opatrenia, aby sa odstránili obchod deformu- júce účinky škodlivého dumpingu a aby sa obnovili korektné konkurenčné podmienky na trhu Spoločenstva s RBM. (66) Nakoľko úroveň cien, pri ktorej by sa odstránili škodlivé účinky dovozov, bola nižšia ako dumpingové rozpätie obi- dvoch dotknutých vyvážajúcich krajín, na stanovenie úrovne opatrení sa použila úroveň odstránenia ujmy. (67) Zistilo sa, že poskytnutie individuálneho zaobchádzania WWS ovplyvňuje predbežné závery. Vyššie opísaná meto- dológia sa použila na výpočet úrovne individuálnej ujmy tejto spoločnosti, u ktorej sa stanovila úroveň odstránenia ujmy vo výške 32,5 %. (68) Znížená úroveň odstránenia ujmy pri WWS mala za násle- dok zvýšenie, z 35 % na 39,4 %, úrovne odstránenia ujmy pre všetkých ostatných vývozcov z Čínskej ľudovej repub- liky. (69) Na tomto základe sa uložia definitívne antidumpingové clá vo forme hodnotových ciel nasledovne: (63) Vzhľadom na uvedené jeden dovozca prehlásil, že Komisia použitím porovnania medzi dumpingovým rozpätím a úrovňou odstránenia ujmy prístupu založeného na prie- mere nepreskúmala rôzne situácie prevládajúce na rôznych segmentoch trhu. Požiadal Komisiu o porovnanie každého segmentu na trhu (napr. dvojkrúžkové mechanizmy), úrovne odstránenia ujmy zistenej pri dumpingovom roz- pätí a aby ponechala iba menšie rozpätie na každý segment pri výpočte konečného priemeru jednotného cla na všetky segmenty. Výška cla – Malajzia: – Čínska ľudová republika: – WWS: 10,5 % 32,5 % – zostatkové clo pre všetky ostatné spo- ločnosti 39,4 %. 180 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 25 C. Forma cla pri mechanizmoch so 17 a 23 krúžkami nevyhnutné, aby čiastky zabezpečené prostredníctvom predbežného antidumpingového cla pri transakciách týka- júcich sa výrobku boli definitívne vybraté na úrovni defi- nitívnych ciel. (70) Bolo však vyhlásené, že uloženie hodnotového cla na 17 a 23-krúžkové mechanizmy v rovnakej výške, aká sa uplatňuje na ostatné mechanizmy, bolo neprimerané vzhľadom na rozdiel v cene medzi týmito dvomi kategó- riami. (73) Pokiaľ ide o WWS, výber dočasných antidumpingových ciel musí byť limitovaný výškou cla definitívne uloženého, t. j. 32,5 %. V tejto súvislosti treba poznamenať, že dovozná cena vzhľadom na mechanizmy so 17 alebo 23 krúžkami je podstatne vyššia ako priemerná dovozná cena za všetky mechanizmy. Za týchto okolností, vzhľadom na výlučný charakter niektorých použití týchto mechanizmov a ľah- kosť, s akou sa dajú tieto výrobky určiť, sa usúdilo, že pri bilancovaní, pri výpočte úrovne odstránenia ujmy treba venovať mimoriadnu pozornosť najmä vysokej cene mechanizmov so 17 a 23 krúžkami a sile konkurencie medzi určitými segmentmi trhu tým, že sa zabezpečí, aby nebol ovplyvnený neprimeranými cenovými rozdielmi. Toto sa dá dosiahnuť tým, že sa zabezpečí, aby sa 17 a 23 krúžkové mechanizmy dovážali nad určitú adekvátnu cenovú úroveň, ako pri ostatných RBM, s cieľom odstrániť ujmu spôsobenú dumpingovými dovozmi. Za týchto okol- ností sa považovalo stanovenie opatrení v inej forme ako je hodnotové clo za primerané. Na základe cenových porovnaní, ktoré sa vykonali (pozri úvodnú časť 62), sa dospelo k záveru, že zabezpečením zvýšenia dovoznej ceny CIF za mechanizmy so 17 alebo 23 krúžkami na mini- málnu cenu 325 ECU za 1 000 kusov budú vyššie uvedené požiadavky splnené. X. PODNIK (71) V súlade s článkom 8 ods. 2 základného antidumpingo- vého nariadenia bol termín na predloženie výhrad o koneč- nom uverejnení uplatniteľný aj na možné ponuky podni- kov. Čínsky poskytnuté individuálne zaobchádzanie, poslal krátko po tomto ter- míne list, v ktorom deklaroval svoju ochotu ponúknuť podnik. vývozca, ktorému bolo V tomto zmysle sa dospelo k záveru, že vzhľadom na vysoký počet druhov RBM vyvážaných dotknutou spo- ločnosťou by bolo v takomto prípade skutočne nemožné zriadiť a monitorovať podnik. Nakoniec nebola obdržaná žiadna formálna ponuka podniku zo strany vývozcu. XI. VYBERANIE DOČASNÉHO CLA (72) Vzhľadom na rozsah dumpingových rozpätí zistených u vyvážajúcich výrobcov a krajín a vzhľadom na závažnosť ujmy spôsobenej priemyslu Spoločenstva sa považuje za (74) Tam, kde sa dalo preukázať k spokojnosti colných orgá- nov, že boli zložené zábezpeky vzhľadom na 17 alebo 23 krúžkové mechanizmy, výber zabezpečených čiastok musí byť limitovaný na clo definitívne uložené pri týchto dru- hoch RBM, ak je nižšie ako zabezpečenie. PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Týmto sa ukladajú definitívne antidumpingové clá na dovozy určitých mechanizmov za krúžkové bloky zaradené pod kód KN ex 8305 10 00 s pôvodom v Malajzii a v Čínskej ľudovej repub- like. Na účely tohto nariadenia, mechanizmy na krúžkové bloky pozo- stávajú z dvoch obdĺžnikových plechov alebo drôtov s aspoň štyrmi polkrúžkami vyrobenými z oceľového drôtu na ne upev- nenými, ktoré sú držané pohromade oceľovým krytom. Dajú sa otvoriť buď potiahnutím polkrúžkov, alebo pomocou z ocele vyrobeného spúšťacieho mechanizmu pripevneného k mecha- nizmu krúžkového bloku. 2. Colná sadzba uplatniteľná na netto cenu franko – hranica Spo- ločenstva pred preclením je nasledovná: (kód Taric: a) pri mechanizmoch so 17 a 23 krúžkami 8305 10 00*20) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a v Malajzii, výška cla bude rovná rozdielu medzi minimálnou dovoznou cenou 325 ECU za 1 000 kusov a cenou franko – hranica Spoločenstva nepreclenou colnicou; b) pri mechanizmoch iných ako mechanizmy so 17 alebo 23 krúžkami (kód Taric: 8305 10 00*10) Malajzia Čínska ľudová republika: – WWS – všetky ostatné spoločnosti Colná sadzba Dodatkový kód Taric 10,5 % – 32,5 % 8934 39,4 % 8900 11/zv. 25 SK Úradný vestník Európskej únie 181 3. Ak nie je stanovené inak, budú sa uplatňovať platné ustano- venia týkajúce sa ciel. alebo 23 krúžkami, bude sa uplatňovať nižšie uvedený pod- odsek b); Článok 2 1. Čiastky zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpi- gového cla podľa nariadenia (ES) č. 1465/96 budú definitívne vybraté nasledovne: a) pri zabezpečených čiastkach, pri ktorých sa dá k spokojnosti colných orgánov preukázať, že sa týkajú dovozov mechaniz- mov so 17 alebo 23 krúžkami, bude vybratá čiastka rovná zabezpečenej čiastke, bude však limitovaná sumou vypočíta- nou v súlade s ustanoveniami článku 1 ods. 2 písm. a), pokiaľ bude nižšia ako zabezpečená čiastka. Ak sa nepodarí preuká- zať že zabezpečené čiastky sa týkajú mechanizmov so 17 b) pri čiastkach zabezpečených vzhľadom na iné mechanizmy ako mechanizmy so 17 a 23 krúžkami, výber bude na úrovni výšky cla definitívne uloženého, pokiaľ bude nižšie alebo rov- naké ako zabezpečená čiastka. V opačnom prípade bude výber limitovaný výškou zabezpečenej čiastky. 2. Uvoľnia sa zabezpečené sumy presahujúce definitívne sadzby antidumpingového cla. Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 20. januára 1997 Za Radu predseda H. VAN MIERLO


title: VERORDENING (EG) Nr. 90/97 VAN DE COMMISSIE van 20 januari 1997 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: 392 D 0592 : Beschikking van de Commissie van 21 december 1992 betreffende het meerjarig oriëntatieprogramma voor de vissersvloot van Italië voor de periode 1993-1996, overeenkomstig verordening (EEG) nr.4028/86 van de Raad (92/592/EEG)(PB nr.L 401 van 31.12.1992, blz. 27).,392 D 0592 : Commission Decision of 21 December 1992 on a multiannual guidance programme for the fishing fleet of Italy for the period 1993 to 1996 pursuant to Council Regulation (EEC) No 4028/86 (92/592/EEC)(OJ No L 401, 31.12.1992, p. 27).,392 D 0592 : Decisione della Commissione del 21 dicembre 1992 relativa ad un programma d'orientamento pluriennale per la flotta peschereccia dell'Italia per il periodo 1993-1996 conformemente al regolamento (CEE) n.4028/86 del Consiglio (92/592/CEE)(GU n. L 401 del 31.12.1992, pag. 27).,392 D 0592 : Decisión de la Comisión de 21 de diciembre de 1992 relativa a un programa de orientación plurianual de la flota pesquera de Italia para el período de 1993 a 1996, de conformidad con el Reglamento (CEE) n̊ 4028/86 del Consejo (92/592/CEE)(DO n̊ L 401 de 31.12.1992, p. 27).,392 D 0592 : Decisão da Comissão de 21 de Dezembro de 1992 relativa a um programa de orientação plurianual da frota de pesca da Itália, para o período 1993/1996, em conformidade com o disposto no regulamento (CEE) n̊ 4028/86 do Conselho (92/592/CEE)(JO n̊ L 401 de 31.12.1992, p. 27).,392 D 0592 : Décision de la Commission du 21 décembre 1992 relative à un programme d'orientation pluriannuel de la flotte de pêche de l'Italie pour la période 1993-1996 conformément au règlement (CEE) n̊ 4028/86 du Conseil (92/592/CEE)(JO n̊ L 401 du 31.12.1992, p. 27).,392 D 0592 : Entscheidung der Kommission vom 21. Dezember 1992 über das gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 4028/86 des Rates von Italien für den Zeitraum 1993-1996 vorgelegte mehrjährige Ausrichtungsprogramm für die Fischereiflotte (92/592/EWG)(ABl. Nr. L 401 vom 31.12.1992, S. 27).,392 D 0592 : Kommissionens beslutning af 21. december 1992 om et flerårigt udviklingsprogram for Italiens fiskerflåde (1993-1996) i medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 4028/86 (92/592/EØF)(EFT nr.L 401 af 31.12.1992, s. 27).,392 D 0592 : Απόφαση της Επιτροπής της 21ης Δεκεμβρίου 1992 για πολυετές πρόγραμμα προσανατολισμού του αλιευτικού στόλου της Ιταλίας για την περίδο 1993-1996 σύμφωνα με τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 4028/86 του Συμβουλίου (92/592/ΕΟΚ)(ΕΕ αριθ. L 401 της 31.12.1992, σ. 27).

eurovoc_concepts:
Italy
consolidation of EU law
fishing fleet


title: Décision du Conseil du 20 janvier 1997 portant nomination d'un membre titulaire du comité consultatif pour la formation des pharmaciens (97/C 36/06)

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
pharmacist
vocational training

formats: html pdfa1b print


title: Resolución del Consejo de 20 de enero de 1997 sobre la integración de aspectos culturales en las acciones comunitarias (97/C 36/04)

eurovoc_concepts:
EU action
Structural Funds
cultural heritage
cultural policy
cultural relations
culture industry


Traité instituant la Communauté européenne du charbon et de l'acier.,Trattato istitutivo della Comunità europea del carbone e dell'acciaio.,Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal.,Vertrag über die Gründung der Europäischen Gemeinschaft für Kohle und Stahl.


title: Resolução do Conselho de 20 de Janeiro de 1997 sobre a integração dos aspectos culturais nas acções comunitárias (97/C 36/04)


title: A Bizottság 89/97/EK rendelete (1997. január 20.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet módosításáról

eurovoc_concepts:
customs inspection
customs territory (EU)
free circulation
legal code
tropical fruit

formats: html pdf print

text: 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 185 31997R0089 L 17/28 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 1. 21. A BIZOTTSÁG 89/97/EK RENDELETE (1997. január 20. ) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet módosításáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre, tekintettel a legutóbb a 82/97/EK rendelettel (1) módosított, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 249. cik- kére, mivel a nettó tömeg felülvizsgálata, amelyet a banán szabad for- galomba bocsátásakor a nyilatkozatban jelezni kell, módszertani és egységes alkalmazási problémát vet fel; mivel ebből fakadóan szükséges, hogy a banán nettó tömegének meghatározására és ellenőrzésére vonatkozó módszereket pontosítsák; mivel az ebben rendeletben előírt rendelkezések összhangban áll- nak a Vámkódex Bizottság véleményével, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) a következőképpen módo- sul: 1. A rendelet szövege kiegészül a következő cikkel: „290a cikk A 0803 00 19 KN-kód alá tartozó banán nettó tömegének behozatalkori ellenőrzését vámhivatalonként az évente bea- dott nyilatkozatok legalább 10 %-ánál el kell végezni. A banán vizsgálatát a szabad forgalomba bocsátáskor a 38b. mellékletben megállapított szabályok szerint kell elvégezni. ” 2. A rendelet szövege kiegészül a következő 38b. melléklettel: „38b. melléklet 1. A 290a cikk alkalmazása céljából a vámhivatal, amelynél a friss banán szabad forgalomba bocsátására irányuló vámáru-nyilatkozatot benyújtották, minden csomagolástí- vonatkozóan pusra és minden származási helyre (1) Lásd ennek a Hivatalos Lapnak az 1. oldalát. (2) HL L 302. , 1992. 10. 19. , 1. o. (3) HL L 253. , 1993. 10. 11. , 1. o. meghatározza a nettó tömeget egy csomagolási egységből való mintavétel alapján. 2. A csomagolási egység mért mintájának a nyilatkozat tekin- tetében reprezentatívnak kell lennie. A mintának ki kell terjednie legalább az alább feltüntetett mennyiségekre: A nyilatkozatban bejelentett csomagolási egységek száma (csomagolástípus és szár- mazás szerint) A vizsgálandó csomagolási egységek száma – 400-ig – 401-től 700-ig – 701-től 1 000-ig – 1 001-től 2 000-ig – 2 000 felett 5 7 10 13 15 Amennyiben az egész rakományhoz egyetlen nyilatkozat tartozik, a vámhivatal, feltéve, hogy csalás gyanúja nem merül fel, elvégezheti a nettó tömeg számítását legalább 15 csomagolási egység (azonos csomagolástípusból és azonos származási hellyel rendelkező) mintája alapján. A nettó tömeget a következőképpen kell meghatározni: – legalább egy csomagolási egységet meg kell nyitni, és ki kell számítani a csomagolás tömegét, – a csomagolás tömegét valamennyi ugyanolyan típusú csomagolásra vonatkozóan el kell fogadni, és valamen- nyi lemért csomagolási egység tömegéből le kell vonni, – a banán így megállapított, az ellenőrzött minta tömegén alapuló csomagolási egységenkénti átlagos tömegét kell a nyilatkozattal érintett banán nettó tömegének meghatározásakor alapul venni. ” 2. cikk 1998. január 1. előtt a Bizottság újra megvizsgálja az 1. cikkben meghatározott vizsgálati arányt. 3. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba. 1997. február 1-jétől kell alkalmazni. 186 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1997. január 20-án. a Bizottság részéről Mario MONTI a Bizottság tagja