eurovoc_concepts:
Community budget
EU aid
activity report
democratisation
human rights

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 17. 01. 1997 KOM(96) 672 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN om gennemførelsen af foranstaltninger til fremme af menneskerettigheder og demokratisering (for året 1995) ':y% •M îa»* I H INDHOU)SFOKIEGNELSE FORORD A. HOVEDREIMNGSLINJERNE FC« ANVENDELSEN AF DE FINANSIELLE RESSOURCER Indledning $}gE 4 S 5 frihedsrettigheder 6 L TEMATISK INDFALDSVINKEL 1. 1 Støtte til den demokratiske overgangsproces, herunder afholdelsen af frie og regelmæssige valg 6 8 1. 2 Fremme og styrkelse af retsstaten 8 1. 2. 1 Støtte til parlamentariske aktiviteter 9 1. 2. 2 Styrkelse af retssystemet og dets uafhængighed 11 1. 2. 3 Retlig bistand til sikring af de borgerlige og politiske 12 1. 2. 4 Støtte til statslige institutioner til forsvar og fremme af menneskerettighederne 12 1. 2. 5 Gennemsigtighed i den offentlige forvaltning 1. 3 Fremme af et pluralistisk civilt samfund 13 1. 3. 1 Fremme af mediernes uafhængighed, plurasime og ansvarlighed, støtte til ytringsfriheden og pressen a. Økonomisk og finansiel støtte til medierne, så de får mulighed for at overleve b. Støtte til uafhængige informationskilder c. Udbygning af de uafhængige medier d. Bevidstgørelse omkring mediernes rolle i samfundet e. Styrkelse af mediernes professionalisme f. Juridisk bistand til medierne og overvågning af deres situation g. Fremme af ytringsfriheden 13 13 13 14 14 14 15 15 1. 3. 2 Undervisning i og bevidstgørelse omkring memeskerettighedeme 15 1. 3. 3 Fremme af lige muligheder og af en praksis uden forskelsbehandling 17 1. 3. 4 Styrkelse af ikke-statslige organisationer, sammenslutninger og lokale grupper 18 1. 4 Støtte til tillidsskabcnde foranstaltninger til genindførelse af fredelige tilstande 20 21 1. 4. 1 Forebyggelse af konflikter 1. 4. 2 Støtte til foranstaltninger, der tager sigte på at bekæmpe straffrihed for personer, der har begået 22 alvorlige krænkelser af den humanitære folkeret og af menneskerettighederne den civile myndighed Initiativer med sigte på særlige målgrupper 1. 5 1. 5. 1 Grupper, der kræver særlig beskyttelse 1. 4. 3 Støtte til en række landes bestræbelser for at fremme de væbnede styrkers underordning under 22 23 23 23 24 25 25 26 26 a. Børn b. Nationale mindretal c. Oprindelige folkeslag d. Flygtninge og fordrevne personer e. Fængslede personer f. Torturofre 1. 5. 2 Grupper, der prioriteres højt med henblik på gennemforelse af beskyttelses- og bevidstgørelsesaktiviteter a. Kvinder b. Journalister og andre fagfolk inden for medierne c. Dommere, advokater og andet personale ved domstolene og i fængslerne d. De væbnede styrker, politi- og sikkerhedsstyrker 26 27 29 29 30 II. 2. 1 GEOGRAFISK INDFALDSVINKEL Udviklingslandene (med undtagelse af Latinamerika) a) Afrika, Vestindien, Stillehavsområdet 30 b) Maghreb 31 c) Mellemøsten 31 d) Asien 32 32 Latinamerika Central- og Østeuropa og landene inden for Samfundet af Uafliængige Stater samt Mongoliet 33 34 35 2. 2 2. 3 2. 4 Det tidligere Jugoslavien (undtagen Slovenien) 2. 5 Tyrkiet 30 B. 1/ 2/ 3/ ASPEKIER VEDRØRENDE FRE1V1GANGSMÅDEN FOR FINANSIERING AF AK11VIIE1ER TIL FREMME AF MENNESKERETIIGHEDER OG DEMOKRATI Koordinering Gennemsigtighed Effektivitet * * Overvågning og evaluering af projekterne * Forbindelserne til de internationale og regionale organisationer Indkredsning af støttemodtagere og projekter KONKLUSION BILAG I: Oversigt over de budgetposter og øvrige finansielle ressourcer, der står til rådighed med henblik på at fremme menneskerettighederne og de demokratiske principper BILAG H: Oversigt over fællesgruppen for koordinering af menneskerettighedsanliggender 36 36 37 37 38 38 39 42 51 FORORD Nærværende beretning, der er den tredje af sin art1, beskriver de vigtigste retningslinjer for anvendelsen af de finansielle ressourcer, der har været til rådighed i 1995 i forbindelse med det europæiske initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne (Kapitel B7-52 i Fællesskabets budget). Dette initiativ tager sigte på at gennemføre de mål, der er opstillet i Traktaten for udvikling og styrkelse af demokrati og retsstat og af respekten for menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder2. Dette initiativ, der blev indledt i 1994 på Europa-Parlamentets foranledning ud fra ønsket om sammenhæng og effektivitet i indsatsen på dette område, sammenfatter en række budgetposter, hvis midler udtrykkeligt er afsat til fremme af menneskerettighederne og de demokratiske principper. Visse andre midler, der tages fra bevillingerne til finansiel og faglig bistand og samarbejde samt fra andre instrumenter, gør det ligeledes muligt at bidrage på afgørende måde til realisering af målsætningen omkring memeskerettigheder og demokrati. Det er ikke muligt at foretage en udtømmende opregning af alle disse ressourcer i nærværende beretning. I det følgende anføres alene nogle få betydningsfulde eksempler. Denne beretning er blevet udarbejdet i Kommissionens fællesgruppe for "menneskerettigheder"3, og derfor vidner den om det arbejde, der gøres med henblik på at fastlægge en fælles politik for så vidt angår retningslinjer og kriterier for gennemgangen og udvælgelsen af projekter. Denne fælles bestræbelse har også givet sig udtryk i udarbejdelsen af et udkast til meddelelse med titlen "Den Europæiske Union og de udenrigspolitiske aspekter af menneskerettighederne - fra Rom - til Maastricht-traktaten og i tiden fremover", som Kommissionen vedtog den 22. november 1995. Arbejdet med dette referencedokument har muliggjort en dyberegående overvejelse om midler og mål for Kommissionens indsats på dette område, under hensyntagen til den seneste udvikling af de internationale forbindelser, fremkomsten af nye temaer og målgruppernes betydning for samfundenes demokratiske udvikling. Nærværende beretning er blevet struktureret på en måde, så der gøres rede for de retningslinjer, der er fulgt ved anvendelsen af de finansielle ressourcer, betragtet under henholdsvis en tematisk og en geografisk synsvinkel. De oplysninger, beretningen indeholder, er komplementære med visse andre rapporter, der dækker samme tematik, bl. a. årsberetningerne om gennemførelsen af den af Rådet og medlemsstaterne, forsamlet i rådet, den 28. november 1991 vedtagne resolution om menneskerettigheder, demokrati og udvikling, samt de særlige beretninger om de enkelte budgetposter. til forsvar af de anvendelsen finansielle midler Beretning om af menneskerettighederne og fremme af demokratiseringen (for årene 1992-1993) - 26. 3. 93 - Dok. FR 242-242847. G P 207. 805 - Beretning om gennemførelsen af foranstaltninger til fremme af menneskerettigheder og demokratisering (for året 1994) - 12. juli 1995 - KOM(95) 191 endelig udg. Artikel J. l, stk. 2, 5. led, om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik; artikel 130 U, stk. 2, i Traktaten om Den Europæiske Union om Fællesskabets politik vedrørende udviklingssamarbejde; artikel F og F i de fælles bestemmelser; artikel 8 til 8 E vedrørende unionsborgerskab. For så vidt angår gruppens mandat, henvises til bilag 2. A. H0VEDRETN1NGSIJNJERNE FOR ANVENDELSEN AF DE FINANSIELLE RESSOURCER Indledning De generelle rammer for Den Europæiske Unions indsats udgøres af De Forenede Nationers pagt og Verdenserklæringen om menneskerettighederne, suppleret af de to internationale konventioner om henholdsvis borgerlige og politiske rettigheder og økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. Grundlaget for indsatsen er også at finde i de forpligtelser, der er indeholdt i de vigtigste internationale og regionale retsinstrumenter til sikring af menneskerettighederne. De prioriterede opgaver, der er fastlagt af det i sluterklæringen og handlingsprogrammet fra verdenskonferencen om internationale samfund menneskerettighederne (Wien, juni 1993), danner en referenceramme om indsatsen, der er en særlig kilde til inspiration for Den Europæiske Union. De andre verdenskonferencer, centreret om specifikke emner eller befolkningsgrupper, er blevet stadig hyppigere i løbet af de senere år4, og de har givet mulighed for en uddybning af overvejelserne og en fastlæggelse af de mål, der skal nås i det praktiske arbejde. På grundlag heraf er Europa-Kommissionen i sin indsats ledet af en række generelle retningslinjer, der lægger op til en positiv og integreret indfaldsvinkel, med vægt på de interaktionsmuligheder, der består mellem menneskerettigheder, demokrati og udvikling. En sådan indfaldsvinkel indebærer tillige, at der såvel opereres med en række specifikke budgetposter, der i 1994 for første gang - på Europa-Parlamentets opfordring - blev samlet i et særskilt kapitel (B7-52), som med midler specielt beregnet på udviklingssamarbejdet og faglig bistand, tillige med budgetposter, der ikke er medtaget under kapitel B7-52, og som drejer sig om forsvar af menneskerettighederne. Til disse ressourcer føjer sig desuden bevillingerne til iværksættelse af de fælles aktioner, der tages beslutning om inden for rammerne af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (undersektion B), hvoraf en væsentlig del er v'et støtte af demokratiseringsprocessen. I den forbindelse finder interventionerne sted ud fra retningslinjer og prioriteringer, der tager højde for de berørte landes behov og særtræk. De primære partnere i Fællesskabets indsats er selve staterne, der er direkte ansvarlige for opbygning af demokratiet og respekten for menneskerettighederne. Derfor er det af afgørende vigtighed at opretholde og uddybe dialogen med de forskellige statslige instanser og de nationale institutioner med henblik på at finde frem til fælles prioriterede tiltag, og på grundlag heraf at udarbejde konkrete handlingsprogrammer. Dette behov er også meget væsentligt i forbindelse med det særlige partnerskab, Det Europæiske Fællesskab har indgået med forskellige instanser i det civile samfund, bl. a. de ikke-statslige organisationer (NGO), der yder et altafgørende bidrag til opbygningen, befæstelsen og forsvaret af retsstaten. I løbet af de seneste år er dette partnerskab blevet udvidet til at omfatte en række nye aktionsområder såsom forsvaret af de sårbare gruppers rettigheder, fremme af de demokratiske frihedsrettigheder og støtte til demokratiseringsprocessen. Udviklingen af de internationale forbindelser, fremkomsten af nye temaer og den stigende betydning, der bør tillægges de forebyggende aspekter af indsatsen til fordel for menneskerettighederne og de demokratiske principper har faet Europa-Kommissionen til at uddybe sine overvejelser om midler og mål i forbindelse med dens indsats. I løbet af 1995 har dette udmøntet sig i en række særlige initiativer, bl. a. om spørgsmålet omkring menneskerettighedsklausulerne i de aftaler, der indgås, og dette har affødt udarbejdelsen af en meddelelse fra Kommissionen, som Rådet har godkendt, og hvori de allerede opnåede resultater stadfæstes, samtidig med at der er sket en styrkelse af den retlige rækkevidde af de aftalemæssige bestemmelser vedrørende menneskerettighederne og de demokratiske principper, og disse bestemmelser vil blive indføjet i alle nye udkast til forhandlingsdirektiver om indgåelse af aftaler med tredjelande. Med vedtagelsen i november måned 1995 af en meddelelse om emnet: "Den Europæiske Union og de udenrigspolitiske I året 1995: Verdenskonferencen i København om den sociale udvikling (marts 1995) og i Beijing om kvinder (september 1995). aspekter af menneskerettighederne - fra Rom - til Maastricht-traktaten og i tiden fremover" har Kommissionen taget det første skridt i en hel serie af foranstaltninger, der skal indfri kommissionsformand Jacques Santers løfte om at prioritere menncskerettighedsproblematikken højt i forbindelse med Kommissionens arbejde. Det er første gang, at Kommissionen har udtalt sig så udtømmende om alle konsekvenserne af et emne, som i Maastricht-traktaten er placeret blandt de generelle mål for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik samt for Fællesskabets politik for udviklingssamarbejde. Med udgangspunkt i de opnåede resultater udstikkes der i dette referencedokument en række retningslinjer for tiden fremover, og det antydes, i hvilke retninger man bør gå for at nå frem til konkrete løsninger, der kan styrke EU- indsatsens sammenhæng, virkning og synliggørelse, og som kan give menneskeretti^ieds-problematikken en særlig fællesskabsidentitet. For bedre at kunne opfylde dette krav om sammenhæng er der foretaget en omstrukturering af nærværende rapport. Den anlægger først en tematisk, derpå en geografisk indfaldsvinkel, så det klart fremgår, hvilke fælles retningslinjer der er fulgt ved anvendelsen af de finansielle ressourcer til fordel for målsætningerne omkring menneskerettigheder og demokratisering. En sådan strukturering gør det også muligt at berette om de hindringer, man er stødt på, og eventuelt at foreslå løsningsmuligheder. I. TEMATISK INDFALDSVINKEL De oplysninger, der bringes i det følgende, belyser de retningslinjer, der er fulgt ved anvendelsen af budgetposterne i kapitel B7-52, suppleret med nogle vigtige eksempler på foranstaltninger, der er blevet støttet med andre finansielle midler, og som også har haft for menneskerettighederne. Det bør imidlertid understreges, at kapitel B7-52 især har egnet sig til at spille en katalysatorrolle og fortrinsvis har udgjort en støttemulighed over for nyskabende initiativer af ansporende karakter, der - hvis de giver positive resultater - vil kunne videreføres i større målestok i forbindelse med andre finansielle instrumenter. Det er på baggrund heraf, at nedenstående oplysninger skal vurderes. indvirkning på respekten 1. 1 Støtte til den demokratiske overgangsproces, herunder afholdelsen af frie og regelmæssige valg Støtten til den demokratiske overgangsproces er et nyt emne inden for de generelle rammer for samarbejdsindsatsen til fordel for en styrkelse af retsstaten og de demokratiske frihedsrettigheder. Udviklingen af denne interventionsform er knyttet sammen med den stigende bevidsthed i det internationale samfund om nødvendigheden af at gribe ind på et tidligere tidspunkt med ledsagende stimulerende foranstaltninger. En nøglefaktor i denne politik er ydelsen af bistand ved valghandlinger, en støtte, der bl. a. giver sig positivt udslag ved at skabe større tillid blandt befolkningen, som har en stor politisk virkning samt en grad af synliggørelse, der er langt større end ved de traditionelle initiativer. I løbet af tidsrummet 1990-1995 har Fællesskabet/Den Europæiske Union via særlige instanser ydet en først og fremmest valgteknisk støtte til ca. 44 stater. I løbet af nogle år er der blevet udformet og videreudviklet en form for foranstaltninger, der i lige så høj grad er knyttet til fasen efter som før valget, med det formål at skabe forudsætninger for overgang til demokrati og befæstelse heraf efter selve valgperioden. Det drejer sig bl. a. om en særlig støtte til sikring af domsmagtens iiafhængighed, til det civile samfunds gennembrud, herunder kvindernes deltagelse i valghandlingerne (som kandidater og som oplyste vælgere), til en sensibilisering af medierne, lil undervisning i samfundslære og til udformningen af parlamentariske strukturer. Den politiske dimension, der er tæt forbundet med denne interventionsform, har medført, at tre af de første fælles aktioner, som Den Europæiske Union har truffet beslutning om i medfør af den nye "fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik", har drejet sig om ydelse af bistand ved valghandlinger. Rusland (december 1993); Sydafrika (maj 1994) og støtte til fredsprocessen i Mellemøsten (april 1994). Disse forskellige interventioner har givet Unionens valgbistand sin særlige identitet. Også i 1995 har denne form for foranstaltning været en af de altafgørende faktorer inden for udenrigs- og samarbejdspolitikken til fordel for menneskerettighederne og de demokratiske principper. I kapitel B7-52 er der bevilget nær ved 5,2 mio. ECU til finansiering af aktiviteter dels i tilknytning til tilrettelæggelse af punktuel valgbistand, dels i forbindelse med rodlæstelsen i samfundet af de demokratiske værdier, der ligger til grund lor enhver valgproces. En række andre finansieringsinstrumenter, der er baseret på de bevillinger, der er afsat til finansiel og faglig bistand og samarbejde samt på andre instrumenter, bidrager ligeledes til gennemførelsen af foranstaltninger, der tager sigte på at støtte processen i forbindelse med overgang til demokrati. De særlige fmar^ieringsinstrumenter under Lomé-konventionen gør det muligt at yde betragtelige beløb til fordel for en materiel og faglig bistand i forbindelse med forberedelse og tilrettelæggelse af hele processen omkring rådspørgningen af vælgerne. I finansåret 1995 har 6 lande (Kenya, Benin, Uganda, Sierra Leone, Tchad og Haiti) draget nytte af denne bistand inden for rammerne af deres vejledende nationale programmer, til et samlet beløb af 4,34 mio. ECU. Denne interventionsform vedrører først og fremmest de stater, der er kontraherende parter i Lomé- konventionen (Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet) samt de central- og sydamerikanske lande. Til tilrettelæggelsen af henholdsvis lokale, parlaments- (juni 1995) og præsidentvalg (december 1995) i Haiti er der ydet et finansielt bidrag, der er det største i dette budgetkapitel. En del af de understøttede foranstaltninger vedrørende valgbistand tager primært sigte på finansiering af forudgående opgaver, der opfylder de særlige materielle eller faglige behov, der er knyttet til forberedelsen og tilrettelæggelsen af eller tilsynet med valgprocessen: Centraludarbejdelse ved hjælp af edb af valglister med henblik på valget til Det Palæstinensiske Råd; i Ghana trykning af plakater og af en håndbog til de tilsynsførende i valglokalerne, levering af en elektrisk generator til valgkommissionens hovedsæde. Leveringen af grundlæggende udstyr og valgmateriale går om nødvendigt hånd i hånd med udsendelsen af valgteknisk personale (til Haiti, f. eks. ), der har til opgave at gennemføre og overvåge valgene, eller udsendelse af valgeksperter, der inddrages på et tidligt tidspunkt i valgprocessen. Således blev et eksperthold i Zaire pålagt at bistå den nationale valgkommission med at igangsætte arbejdet og at fremme koordineringen af initiativer med henblik på finansieringen af valgene. Den betydningsfulde rolleT som medierne spiller i forbindelse med valgprocesserne, har i 1995 manifesteret sig i form af gennemførelsen af foranstaltninger til fremme og styrkelse af medierne. I Mozambique gav kommunalvalgene anledning til gennemførelse af et projekt, der bl. a. tog sigte på at styrke mediernes rolle i provinserne, og som modtog støtte fra Fællesskabet. I forbindelse med et program til bevidstgørelse omkring den demokratiske medbestemmelse i Kap Verde blev der ydet en særlig støtte til radioudsendelser, der behandlede emnet demokrati. Medierne fortjener en særlig opmærksomhed, på baggrund af deres ofte afgørende indflydelse på valghandlingernes udfald. I tilknytning til det palæstinensiske valg blev der ydet støtte til et særligt projekt til overvågning af medierne, med det formål at få kortlagt, hvor uafhængige de vigtigste medier var, kvaliteten af deres dækning af valgene, og hvorvidt de gav de eksisterende partier ligelig adgang. Et lignende projekt, der blev støttet inden for rammerne af "PHARE for demokrati i anledning af parlaments- og præsidentvalgene i Rumænien, gav anledning til programmet", til undersøgelsesaktiviteter i overvågningsaktiviteter valgkampagnen). På grundlag af den støtte, der blev ydet inden for rammerne af TACIS- demokratiprogrammet til et specialinstitut, er der blevet gennemført en overvågning af medierne i Hviderusland (parlamentsvalg), Armenien (parlamentsvalg og folkeafstemning om grundloven), Georgien (parlaments- og præsidentvalg), Aserbajdsjan (parlamentsvalg og folkeafstemning om den nye grundlov) og Rusland (parlamentsvalg). (en (en kvalitativ og kvantitativ undersøgelse af mediernes engagement juridisk og politisk undersøgelse af mediesituationen) og I 1995 gennemførtes en lang række foranstaltninger, der havde til formål at nå frem til en afklaring af de politiske strukturer inden udløbet af en valgperiode og dermed inden et nyvalg. I Panama blev der ydet en særlig støtte til moderniseringen af de politiske partier og til en ajourføring af de værdier og procedurer, der er forbundet med demokratiseringsprocessen. Der lægges også vægt på foranstaltninger til befæstelse af de mange eksempler på en vellykket overgang til demokrati. Det gælder bl. a. i Latinamerika, hvor en række projekter har taget sigte på at styrke folkets medindflydelse og dets udøvelse af de politiske rettigheder og at bekæmpe den stigende tendens til mangel på interesse blandt de unge for udøvelsen af de borgerlige rettigheder i forbindelse med et valg. Således er der i Chile ydet støtte til en indsats til fremme af de unges optagelse på valglisterne. En sådan befæstelse af en allerede gennemført overgang til demokrati har fået en særlig rækkevidde i Ruslands tilfælde, hvor støtten til overvågningen af parlamentsvalgene i december 1995 blev udmøntet i etablering af Den Europæiske Unions Valgkontor (UEUE), der var af rådgivende karakter, og som først og fremmest skulle lette udførelsen af de opgaver, der var pålagt observatører Ira medlemsstaterne, ved at yde den nødvendige ekspertise og oplysning, ved at sørge for en uddannelse af observatører, og ved at yde bistand til koordinering af observatørernes geografiske fordeling. Udøvelsen af stemmeretten er et udtryk for ønsket om fred samtidig med at den er et bidrag til demokratiseringsprocessen. Valget til Det Palæstinensiske Råd var en integreret bestanddel af fredsprocessen i Mellemøsten, og det var med henblik herpå, at Rådet i april 1994 vedtog en fælles aktion, der forpligtede Den Europæiske Union til at iværksætte et samordnet program for bistand til forberedelse og overvågning af det palæstinensiske valg. I kraft af Det Europæiske Fællesskabs bevillinger til ydelse af faglig bistand - svarende til et samlet beløb på ca 7,6 mio ECU - kunne man bidrage til det forberedende arbejde op til selve valghandlingen, såsom uaToimning af valgloven, etablering af valglokaler på nationalt og lokalt plan, etablering af et pressebureau, fastlæggelse af valgdistrikter, tilrettelæggelse af en kampagne for undervisning i samfundslære, uddannelse af valgpersonale og levering af valgmateriel (stemmesedler osv. ). Efter at Den Europæiske Union i september 1995 var blevet opfordret til at deltage i det internationale observatørkorps i anledning af det palæstinensiske valg og at koordinere denne observatørindsats, besluttede den i snævert samarbejde med medlemsstaterne at udsende et hold på 300 observatører og at oprette et europæisk valgkontor, der skulle have til opgave at samordne den internationale indsats. På baggrund af Fællesskabets/Den Europæiske Unions stadigt vigtigere rolle i forbindelse med observationsaktiviteter i tilknytning til valg er der ydet støtte til to pilotprojekter, med det formål at uddybe overvejelserne med hensyn til forskellige aspekter af forberedelsen og tilrettelæggelsen af disse foranstaltninger, bl. a. omkring nødvendigheden af at standardisere procedurerne for udvælgelse, uddannelse og udsendelse af observatører. 1. 2 Fremme og styrkelse af retsstaten Indførelse og befæstelse af retsstaten er en udviklingsproces, der kræver tilbundsgående lovgivningsmæssige og politiske reformer med henblik på at sikre retten en førende plads, dommerens uafhængighed, beslutningsprocessernes gennemsigtighed og etableringen af en retsorden, der yder de nødvendige lovfæstede garantier for, at borgernes rettigheder respekteres. Siden begyndelsen af indeværende årti har talrige lande påbegyndt denne proces; flere af dem gennemløber nu en afgørende periode i denne udvikling, hvilket gør det fuldt berettiget, at nær ved 20% af de bevillinger, der er indgået forpligtelser for inden for rammerne af det europæiske initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne i 1995, er gået til foranstaltninger, der skal ledsage, og virke som katalysator for, den igangværende reformproces. 1. 2. 1 - Støtte til parlamentariske aktiviteter Støtten til parlamentariske institutioner og praksis og stimulering af lovgivningskapaciteten er et afgørende element i den succes, som overgangen til demokrati tegner sig for. Medlemsstaternes mangfoldige 8 parlamentariske traditioner indebærer en betragtelig fordel for de aktiviteter, der er knyttet til overførsel af viden, knowhow og oplysning, som til sammen udgør et af de vigtigste aspekter af samarbejdet på dette område. De understøttede foranstaltninger varierer alt efter demokratiseringsfasen og især efter, om der foreligger en forudgående parlamentarisk tradition eller ej. I de nyopståede, endnu skrøbelige demokratier lægges der især vægt på den grundlæggende uddannelse af parlamentsmedlemmerne og det tilhørende personale inden for de forskellige facetter af det lovgivende arbejde (Mozambique) samt på levering af materiel og det grundlæggende udstyr, der er nødvendigt for, at parlamenterne kan fungere (Burkina Faso, Comorerne). Andre foranstaltninger tager sigte på at befæste de parlamentariske strukturer ved bl. a. at udvikle nettene for udveksling af oplysninger og for samarbejde. I medfør af støtte, der blev ydet inden for rammerne af TACIS-demokratiprogrammet, startede der i december måned 1995 et program for uddannelse af de ukrainske parlamentarikere, hvor der påregnes etableret samarbejdsforbindelser med parlamenter i Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige samt Europa-Parlamentet. Et væsentligt aspekt består også i - med tilbørlig hensyntagen til neutralitetsprincippet - at støtte moderniseringen af det partipolitiske system (Panama, den latinamerikanske region). Andre foranstaltninger har til formål at fremme udviklingen af lovgivningsmæssige strategier i forbindelse med de temaer, der er specifikke for landet eller regionen. Således er der ydet støtte til en række seminarer i Østeuropa, hvor man behandlede emnet "decentralisering" og spørgsmål om etnisk mangfoldighed og om visse grænseoverskridende områder. Nødvendigheden af at øve en positiv indflydelse på disse demokratiers fremtid har ført til, at en række projekter blev specielt målrettet mod uddannelsen af de nye generationer inden for den politiske klasse. Det gælder f. eks. for et projekt, der er blevet støttet i Rumænien, og som tilbyder en række uddannelsesmoduler om bl. a. valgprocessen, ledelsen af de politiske partier og regeringsstrukturerne. 1. 2. 2 - Styrkelse af retssystemet og dets uafhængighed Støtten til en styrkelse eller en rekonstruktion af retssystemerne lægger i stigende grad beslag på Fællesskabets budget. Her sættes der ind i krisesituationer for at opfylde visse grundlæggende behov for retspleje, men også med et noget længere sigte, med det formål at styrke den dømmende myndighed i dens rolle som de demokratiske frihedsrettigheders vogter. Retssystements alvorlige mangler viser sig i første omgang ved det alarmerende store antal fængslede personer og de umenneskelige forhold, hvorunder de holdes indespærret. Den yderst alvorlige situation i Rwanda - hvor behovet for retfærdighed er en grundlæggende forudsætning for en tilbagevenden til en situation præget af mere tillid, og for en konsolidering af fredstilstanden i landet - har ført til en mobilisering af det internationale samfund, hvor en af elementerne har været etableringen i oktober 1994 af den internationale domstol for Rwanda. Til supplering af de foranstaltninger, der er gennemført i form af faglig bistand, er der inden for rammerne af det europæiske initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne ydet en række bidrag til genetablering af det rwandiske retssystem. Et hjælpeprogram til genopbygning af det rwandiske retssystem omfatter to aspekter, hvoraf det ene går ud på at oprette et fond for retshjælp og bistand ved domstolene, der muliggør indførelsen af et permanent retshjælpsorgan, der kan sikre retlig bistand for 600 familier bestående af ofre og overlevende fra borgerkrigen, medens det andet tiltag går ud på at tilrettelægge en række uddannelses- og efteruddannelsesseminarer for advokater og retsembedsmænd. Et andet projekt tager sigte på at sørge for en grundlæggende uddannelse af personalet ved domstolene (dommere og statsadvokater) og at dække udgifterne til indretning af de bygninger, der skal huse byretterne. Desuden er der ydet støtte til tilrettelæggelsen i Arushe (Tanzania) af det indledende uddannelsesafsnit ved skolen for international strafferet og menneskerettigheder, der er blevet søgt af 30 jurister, dvs. 10 advokater og jurastuderende fra Europa og 20 fra Afrika, med henblik på generelt at blive fortrolige med regler og mekanismer i forbindelse med beskyttelse af menneskerettigheder, og mere specifikt at blive fortrolige med, hvorledes den internationale domstol for Rwanda fungerer. På baggrund af den menneskeligt set dramatiske situation i de rwandiske fængsler er der anvendt bevillinger til ydelse af humanitær bistand i forbindelse med genetablering af retssystemet i Rwanda med henblik på at støtte visse særlige foranstaltninger: udarbejdelse af lister over de arresterede i 4 fængsler med henblik på at stoppe arrestationerne/de vilkårlige tilbageholdelser; besøg hos fangerne og etablering af grundlæggende sundhedspleje til fordel for de fængslede. En række andre lande, der oaså må kæmpe med en række væsentlige udækkede behov på det retlige og judicielle område, har kunnet drage fordel af projekter, der har taget sigte på helt specifikke aspekter. Således har et beløb fra Fællesskabets budget helt kunnet dække det afsnit i programmet for den guineanske liga for menneskerettighederne, der tager sigte på en menneskeliggørelse af fængselsvæsenet. Haiti har for sit vedkommende nydt godt af et støtteprogram, hvis indhold er blevet fastlagt på grundlag af konklusionerne af et evalueringsteams rejse til landet, og som rummer noget lignende (levering af udstyr og materiel), og desuden ydelse af juridisk bistand til fordel for de fængslede samt udsendelse af eksperter, der skal uddanne justitssekretærer. I Palæstina vil man i kraft af et projekt for ydelse af juridisk bistand kunne sikre, at man til stadighed kan følge personer, der er hemmeligt tilbageholdt, ved at yde dem juridisk vejledning med hensyn til forskellige sider af deres situation, ikke blot den strafferetlige, men også den administrative og sociale (tilrettelæggelse af "eftersøgningen", genforening med familien, spørgsmål vedrørende bolig, tilladelse til ind- og udrejse til og fra de besatte områder, forbedring af fængselsforholdene osv. ). Sideløbende hermed giver en anden foranstaltning mulighed for at forberede appelsager ved domstolene til fordel for palæstinensere fra de besatte områder, der har været udsat for tortur efter deres arrestation. En anden foranstaltning drejer sig om retstvister om jordarealer i Brasilien, der har givet anledning til adskillige krænkelser af menneskerettighederne; det drejer sig om et program for ydelse af juridisk bistand til gennemførelse af retssager på dette område, og projektet omfatter også et afsnit vedrørende oprettelse af interesseorganisationer. Bekæmpelsen af straffrihed for personer, der har gjort sig skyld i alvorlige krænkelser af de humanitære grundrettigheder eller af menneskerettighederne, er en vigtig garant for retssystemernes troværdighed og for genetablering af tilliden mellem mennesker og indførelsen af fredelige tilstande. Denne komponent er især til stede i de projekter, der støttes i Latinamerika og i Vestindien, således som det er tilfældet med et program for juridisk bistand til Haiti, der omfatter en støtte til den "nationale kommission for sandhed og ret". Den vold af politisk og social karakter, som bl. a. børn og fanger er ofre for, har givet anledning til at yde støtte til projekter, der tager sigte på generelt at styrke forsvarerens rettigheder (Ecuador) og især når der er tale om forsvar af mindreårige (Peru), samt givet anledning til at støtte særlige instanser såsom "forsvarerne af mermeskerettighederne" (Guatemala, El Salvador) eller "fredsdommere" (Peru), og til at uddybe overvejelserne og øge bevidstgørelsen omkring disse emner og at styrke de grundlæggende strafferetlige principper i forbindelse med gennemførelsen af reformer (Chile, Uruguay). Problematikken omkring dødsstraf som Europa-Parlamentet er dybt engageret i, har givet anledning til et initiativ til fordel for afskaffelse af dødsstraffen i en række islamiske lande, der har modtaget støtte fra Fællesskabet, og til et program for praktikophold for studerende, universitetslærere og jurister hos advokater, der i De Forenede Stater og Vestindien er beskæftiget med kriminalsager, hvori der er afsagt dødsdom. Et andet projekt, som ligeledes vedrører den vestindiske region, tager sigte på en samlet undersøgelse af 70 dødsdømte personers retssager, med henblik på at få sagerne appelleret på enten nationalt eller internationalt plan. Styrkelsen af retsvæsenet er et vigtigt anliggende i en lang række lande, hvor det er særlig presserende med en modernisering af deres retsvæsen og juridiske system og med en styrkelse af indsatsen til fordel for uddannelsen af personale ved domstole og fængsler. Med sigte herpå giver kapitel B7-52 mulighed for at støtte forsknings- og undersøgelsesprojekter, der har til formål at fremskynde processen med en tilpasning af de retlige og judicielle strukturer, så de lever op til de retsstatlige principper. Nøgleproblemerne ved behandlingen af disse spørgsmål er de overfyldte fængsler, processen omkring en tilpasning af de 10 stralferetlige systemer (især en reform af den strafferetlige procedure) og en styrkelse af ordningen med beskikkede forsvarere. Dette har i Ecuador resulteret i udarbejdelsen af et fagligt og retligt program på det strafferetlige område og gennemførelse på regionalt plan af en videnskabelig undersøgelse af problemet omkring overfyldning af fængslerne med såvel voksne som mindreårige. Over Fællesskabets budget er det muligt at yde et vægtigt bidrag til en række initiativer af institutionel karakter, der hviler på gamle retstraditioner, bl. a. i Latinamerika. Den støtte, der ydes, tager sigte på infrastrukturer for oplysning, bistand og uddannelse, f. eks. kontoret for den befuldmægtigede med hensyn til forsvar af menneskerettighederne i Guatemala, "Defensoria del Pueblo" i Colombia eller "Institucion del Defensor del Pueblo" i Panama eller "Officina del Conciliador" i Guatemala. En række andre foranstaltninger drejer sig om en styrkelse af de offentlige ministerier, dels gennem ydelse af faglig bistand (Honduras), dels mere specifikt gennem støtte til uddannelsesaktiviteter (Guatemala). Sideløbende hermed lægges der også vægt på en regional indfaldsvinkel, der gør det muligt at tilrettelægge møder for udveksling af erfaringer og fælles uddannelseskurser, at konsolidere de nationale og regionale net og at gøre disse institutioner mere synlige. Ud fra samme indfaldsvinkel er man i Mellemamerika gået i gang med et omfattende program, der rummer forskellige, indbyrdes supplerende, afsnit såsom retlig bistand, orientering om menneskerettighederne og spredning af oplysninger om sikring af de grundlæggende frihedsrettigheder. Programmet går også ud på, at man løbende følger de sager, der indbringes for den tværamerikanske menneskerettighedsdomstol. Et projekt, der omfatter 11 mellemamerikanske stater, består i afholdelsen af en række seminarer for dommere, offentlige anklagere og advokater, og ud over dets oplysende og bevidstgørende aspekter tager sigte på en tilpasning af juridiske uddannelsesplaner til hvert enkelt lands behov. Dette projekt skal også gøre det muligt at få de juridiske fagbiblioteker i de forskellige lande til at fungere bedre. I Peru ydes der støtte over fællesskabsbudgettet til et uddannelsesprogram til fordel for 168 fredsdommere. En række projekter kombinerer en forskningsindsats med uddannelses- og sensibiliseringsmoduler, der specielt tager sigte på dommere, retsembedsmænd og borgerne i almindelighed. På uddannelsesområdet har støtten ligeledes omfattet en række nyskabende tiltag, såsom et af advokatstanden i Izmir i Tyrkiet gennemført projekt, der forbinder teoretisk undervisning med konkrete erfaringer i byens fattige kvarterer. Andre projekter, der vedrører retligt samarbejde i mere snæver betydning, giver mulighed for studiebesøg, hvorunder der kan foretages praktiske sammenlignende undersøgelser, og som tager sigte på at bevidstgøre deltagerne om dommerstandens uafhængighed (Rusland, Albanien). Også inden for Fællesskabet er der bevilget støtte fra EU til en række nyskabende initiativer, blandt hvilke kan nævnes et projekt, der går ud på at oprette et net af tosprogede advokater, der vil kunne forsvare unionsborgere for retten i en anden medlemsstat end den, hvori de er statsborgere. 1. 2. 3 - Retlig bistand til sikring af de borgerlige og politiske frihedsrettigheder Sikringen af de borgerlige og politiske frihedsrettigheder kræver gennemførelse af særlige foranstaltninger, der tager sigte på at bringe hele regelværket i overensstemmelse med de demokratiske og retsstatlige principper. Det drejer sig bl. a. om at tilbyde tilstrækkeligt med ekspertise og faglig bistand med henblik på at fa gennemført vigtige reformer under den demokratiske udvikling i de pågældende samfund. Der er her tale om et samarbejdsområde, der endnu ikke er særlig udviklet, selv om det indgå i udformningen af talrige projekter. Inden for rammerne af PHARE-demokratiprogrammet er der ydet faglig bistand til en revision af tillige en strafferetten og den strafferetlige procedure uddannelseskomponent, der forestås af europæiske eksperter, med det formål at uddanne undervisere, bl. a. i de nye strafferetlige bestemmelser. I forbindelse med et meget ambitiøst støtteprojekt i Eritrea vedrørende udarbejdelse af en ny grundlov gik projektet først og fremmest ud på at anspore til en bred debat i i Ukraine; dette projekt omfatter 11 samfundet og bane vej for en udveksling af erfaringer, så man nåede frem til en national konsensus om grundlovens indhold. Et projekt i Malawi tog mere specifikt sigte på at fremlægge forslag til en revision af alle de lovtekster, der stred mod de grundlovssikrede garantier og de internationale regler, som landet har tilsluttet sig vedrørende ytringsfrihed. 1. 2. 4 - Støtte til statslige institutioner til forsvar og fremme af menneskerettighederne I forbindelse med enhver stats internationale forpligtelser er det primært staten selv, der er ansvarlig for overholdelse og fremme af menneskerettighederne til gavn for borgerne. Denne opgave er ikke blot begrænset til udarbejdelse og gennemførelse af diverse retsbestemmelser; den indebærer også en række mere specifikke opgaver af forebyggende, fremmende og opdragende karakter. Det drejer sig om at støtte den institutionaliserede bistand, der ydes, i forbindelse med praktisering af retten til at få besluttet en forsvarer, eller at yde støtte til organisationer, der oplyser om og fremmer menneskerettighederne. fra samme målsætning er der ydet en væsentlig Ud interamerikanske menneskerettighedsdomstol, der er den eneste retsinstans med regionale beføjelser på dette område, således at den kan etablere en ordning for offentliggørelse af dens kendelser, udbygge sin dokumentationssamling og højne sin personalemæssige standard. Ved hjælp af et bidrag fra Fællesskabet er det blevet muligt at arrangere den første interkontinentale konference, der samlede repræsentanter for samtlige institutioner for beskyttelse og fremme af menneskerettighederne i tre verdensdele (Afrika, Amerika og Europa). til den støtte 1. 2. 5 - Gennemsigtighed i den offentlige forvaltning Gennemsigtighed og ansvarlighed er nøglebegreber i det demokratiske samfundsliv. Hermed fremhæves på en og samme tid nødvendigheden af gennemsigtighed i den offentlige ledelse og forvaltning og borgernes ret til medindflydelse på beslutningsprocessen på lokalt plan. En lang række projekter inden for rammerne af PHARE og TACIS-demokratiprogrammet går ud på at fremme de demokratiske ordninger for lokalt selvstyre, i kraft af uddannelsesaktiviteter, udveksling af erfaringer, oprettelse af databaser og informationsnet samt gennem en uddybning af overvejelserne om den praktiske udformning af nærdemokratiet. Der er blevet lagt vægt på foranstaltninger, der rummer komplementære aktionsformer, der gør det muligt at udnytte den synergi, der findes mellem det civile samfund og den offentlige sektor omkring en række fælles målsætninger. Et af de støttede projekter var baseret på et grænseoverskridende partnerskab mellem Polen og Ukraine, idet de aktiviteter, der tager sigte på en gensidig styrkelse af de lokale myndigheders effektivitet, blev integreret i et samarbejde mellem aktører fra de to lande, der medtog bistand fra Den Europæiske Union. På grundlag af en række erfaringer indhøstet i Tyskland og Portugal har en anden foranstaltning taget sigte på at gøre de lokale ansvarlige politikere, der var blevet valgt ved de første frie lokalvalg i Bulgarien og Slovakiet, fortrolige med de forskellige aspekter af demokratisk praksis. Med et lignende mål for øje har et program til uddannelse af lokale rådgivere i hele Tanzania modtaget støtte fra Fællesskabet. Over Fællesskabets budget er der også ydet støtte til en række initiativer centreret om en reform af staten og dens administration. Inden for rammerne af TACIS-demokratiprogrammet er der i samarbejde med Europarådet etableret et nyt program, der rummer en række forskellige aktiviteter, der tager sigte på at få visse nøglesektorer i den offentlige forvaltning i Ukraine til at fungere bedre. Programmet omfatter forskellige dele af en reform af det retslige system, en forbedring af systemet til gennemførelse af lovene, uddannelse af de ansvarlige for det lokale styre samt en direkte bistand til justitsministeriet. Blandt de holdningsbearbejdende tiltag bør nævnes den støtte, der er ydet til tilrettelæggelsen af et regionalt seminar i Sydafrika om emnet "korruption, demokrati og menneskerettighederne" i det sydlige Afrika. Det primære formål med seminaret var at bevidstgøre de ansvarlige politikere og ledende personer i det civile 12 samfund om vigtigheden af at bekæmpe korruption. 1. 3 Fremme af et pluralistisk civilt samfund Demokratiseringsprocessen indebærer udvikling af en demokratisk kultur baseret på pluralisme, tolerance og borgernes aktive medvirken. Budgettets kapitel B7-52 giver et bredt spillerum for foranstaltninger, der tager sigte på at differentiere og intensivere den "sociale struktur", der er et særkende for demokratiet, ved at anspore til udøvelsen af de demokratiske frihedsrettigheder, befolkningernes aktive medvirken og praktisering af dynamiske former for solidaritet. 1. 3. 1 - Fremme af mediernes ucfhængighed, pluralisme og ansvarlighed, støtte til ytringsfriheden og pressen Ytringsfriheden er i lige så høj grad retten til at give udtryk for en personlig opfattelse som retten til at modtage oplysninger og idéer, og friheden til at videregive dem. Mediernes stigende betydning for den offentlige meningsdannelse og for fremme af de demokratiske værdier har medført, at de i dag er et af de første mål for undertrykkende regimer. Det viser sig i form af trusler og forfølgelse af journalister samt etablering af hindringer af retlig, økonomisk eller kommerciel art for såvel mediernes uafhængighed som den frie spredning af oplysninger. Inden for rammerne af det europæiske initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne er ca. 7 mio. ECU - fordelt på 85 projekter - Vet til forsvar og fremme af ytringsfriheden, især af retten til en fri og uafhængig informering af offentligheden. a- Økonomisk og finansiel støtte til medierne, så de får mulighed for at overleve Især i de forskellige republikker i det tidligere Jugoslavien har denne støtte bidraget væsentligt til at dække mediernes mest presserende behov, idet disse i lige høj grad har haft brug for finansiel og økonomisk støtte og logistisk og teknisk bistand. Der har været tale om store satsninger i de tilfælde, hvor det har drejet sig om at opretholde det eneste reelle spillerum for ytringsfrihed i regionen. Mediernes yderst vanskelige situation skyldes i vid udstrækning de mangeartede hindringer, som myndighederne har lagt i vejen for spredning og modtagelse af disse mediers oplysninger, således at det for manges vedkommende på længere sigt har været et spørgsmål om at kunne overleve økonomisk. En stor del af Fællesskabets bistand er gået til levering af det basisudstyr, der har været nødvendigt for en videreførelse af aktiviteterne samt ydelse af de nødvendige midler til sikring af pressens og de uafhængige elektroniske mediers finansielle overlevelse. Således har det uafhængige dagblad "Nasa Borba" - et symbol på pressefriheden i Beograd, der blev grundlagt ved årets begyndelse af journalister, der var blevet afskediget fra redaktionen af "Borba", som myndighederne overtog - i sin første levetid modtaget finansiel støtte, der muliggjorde en tilførsel af 300 tons papir, således at man kunne sikre den daglige udsendelse af avisen. Med samme mål for øje har Kommissionen bidraget til etableringen af et særligt fond, der gør det muligt at dække en række presserende og punktuelle behov hos medierne i denne region. b- Støtte til uafhængige informationskilder Forudsætningen for mediernes uafhængighed er en fri spredning af oplysninger og fri adgang til informationskilderne. En række projekter i det tidligere Jugoslavien har åbnet mulighed for at understøtte en række presseagenturer såsom agenturet BETA, den vigtigste leverandør af nyheder til den uafhængige presse i Serbien, det nye agentur Montana Fax i Montenegro og det lille, men meget effektive agentur Stina, der leverer oplysninger til de uafhængige medier i Kroatien. Der er også bevilget en væsentlig støtte til regionale pressebureauer i det tidligere Jugoslavien fra et internationalt agentur, der fremsender oplysninger ad elektronisk vej via en central datamat, der er placeret i Paris. Et andet projekt, der har modtaget støtte fra Fællesskabet, vedrører etableringen af en elektronisk avis, der er koblet til internet, og 13 som skal formidle oplysninger, der stammer Ira ualhængige kilder. Ved hjælp af denne form for foranstaltninger bliver det muligt at omgå de hindringer, myndighederne lægger i vejen for de skriUlige og audiovisuelle mediers nyhedsspredning. c- Udbygning af de uafhængige medier fællesskabets støtte tager også sigte på at udbygge medierne og give mulighed for at anskaffe det tekniske udstyr og ansætte et personale, der vil kunne føre til en udvidelse af deres læser-, seer- eller lytterskare (papir, trykkeudsstyr, edb-udstyr, grafisk udstyr samt udstyr, der muliggør tilslutning til satellit, leje af telefonlinjer, indsættelse af kraftigere sendere, reportagevogne og biler til distribution af aviser, distributionsomkostninger, lønninger til journalister osv. ). Inden for rammerne af PHARE- og TACIS- demokratiprogrammerne har man især koncentreret opmærksomheden om mediernes tekniske og juridiske tilpasning i forbindelse med overgangen til markedsøkonomi. Med henblik herpå er der gennemført uddannelsesforanstaltninger, der bl. a. omfatter en sammenlignende undersøgelse af de forskellige lovgivninger, overførsel af knowhow samt bevidstgørelse omkring de moderne kommunikationsteknikker. Et nyskabende projekt, der er blevet gennemført i Rusland, og som er beregnet for fagfolk inden for medierne, kombinerer et fagligt uddannelsesforløb med en udveksling af erfaringer omkring de kollektive forhandlingsprocedurer inden for underholdningsindustrien. Der er ligeledes foretaget en prioritering af projekter, der har direkte forbindelse med ønsket om at fremme pluralismen; det drejer sig især om projekter i det tidligere Jugoslavien, der går ud på at få etableret en læser- eller lytterskare bestående af personer fra flere forskellige sprogsamfund, feks. ved hjælp af udsendelser på flere sprog (via oversættelse, undertekster, oprettelse af nye kanaler, der benytter de andre samfunds sprog osv. ), udvidelse af den geografiske senderadius eller en større grad af differentiering i forbindelse med programlægningen. d- Bevidstgørelse omkring mediernes rolle i samfundet Ud fra samme målsætning er der afsat væsentlige midler til projekter, der belyser mediernes rolle i samfundet, bl. a. deres ganske særlige ansvar for den demokratiske udvikling. Der er lagt særlig megen vægt på at støtte publikationer, der bidrager til spredning af oplysninger om de demokratiske værdier og om tilfælde af undertrykkelse heraf, også når disse krænkelser delvis skyldes mediernes rolle. I den forbindelse bør man understrege betydningen af de projekter, der tager sigte på at bekæmpe "de hadske mediers" opståen, medier, der under dække af ytringsfriheden prædiker etnisk eller religiøst had og enhver anden form for ekstremisme. I Burundi gik en del af et projekt, der har modtaget fællesskabsstøtte, ud på at yde en presserende bistand til de uafhængige medier, der sørger at modarbejde de medier, der spreder ekstremistiske budskaber og slogans. 1 Beograd har mediecentret modtaget en støtte, der specielt tager sigte på gennemførelse af et projekt vedrørende mediernes ansvar i forbindelse med spredning af sådanne hadske budskaber. Kommissionen har også bidraget til, at nogle uafhængige journalister - som var blevet offer for "udrensninger" i de statskontrollerede medier - har kunnet fremstillet en dokumentarfilm til fjernsynet om den statslige propagandas rolle før og under krigen. e- Styrkelse af mediernes professionalisme Mediernes uafhængighed, pluralisme og deres troværdighed over for offentligheden beror i vid udstrækning på den faglige dygtighed hos de personer, der påtager sig ansvaret for dem. Den faglige uddannelse og undervisning i presseetik har været emne for en række særlige foranstaltninger, feks. et uddannelseskursus for journalister og teknikere, der arbejder for den uafhængige fjernsynskæde Studie B i Belgrad, formidlet af UNESCO; et projekt vedrørende et seminar i Senegal, der tog sigte på at undersøge mulighederne for en genoptagelse af journalistuddannelsen i Afrika; toårigt uddannelsesforløb for vordende journalister i Ghana; et program for uddannelse og bevidstgørelse af studerende og mediefolk omkring menneskerettigheder i forskellige regioner i Latinamerika. Mange uddannelseskurser er gennemført inden for rammerne af PHARE- og TACIS-demokratiprogrammerne (bl. a. i Albanien, Tjekkiet, Ukraine, Rusland og Mongoliet). 14 Tilslutningen fra journalisternes faglige organisationer til en forbedring af deres arbejdsvilkår, til større sammenhold inden for professionen og til forsvar af dens interesser er af afgørende betydning. I det sydlige Afrika har et omfattende program med titlen "medier for demokrati" givet anledning til en række foranstaltninger, der regionale journalistsammenslutninger, hvilket skal ses som et led i den generelle bestræbelse for at styrke professionalismen inden for mediesektoren. styrke eller nyetablere nationale og sigte på at tager På baggrund af mediernes særlige rolle i forbindelse med afholdelsen af valg tager en række uddannelsesmoduler specielt sigte på dette emne. Det er feks. tilfældet med et initiativ, som går ud på at gennemføre et nyskabende uddannelsesforløb for 15 portugisisksprogede afrikanske journalister, der tilknyttes kolleger i Portugal med henblik på den mediemæssige dækning af parlamentsvalget i Portugal. Tilsvarende gælder for et uddannelsesforløb vedrørende pressedækning af valg, beregnet på journalister fra Mongoliet med henblik på præsidentvalget i 1996. Juridisk bistand til medierne og overvågning af deres situation f- Det er af grundlæggende betydning, at ytringsfriheden ikke blot sikres i et givet lands grundlov, men også i alle dets love og administrative bestemmelser, i overensstemmelse med de internationale regler på dette område. I kraft af Fællesskabets budget er det muligt at støtte en lang række projekter, der vedrører en gennemgang af, eller udarbejdelse af, love om pressefrihed (Burundi, Latinamerika, Central- og Østeuropa, Albanien og Mongoliet). Dette giver sig udslag i ydelsen af støtte til udfærdigelse af regler for pressen, presseetiske bestemmelser og regler for drift af radiostationer. Ved hjælp af foranstaltninger til overvågning af mediernes situation gennem oprettelse af "krisenet" eller andre former for særlig bistand (Burundi, det tidligere Jugoslavien) har det været muligt at yde en direkte støtte til medierne og de nationale, regionale og internationale organisationer, der er med til at forsvare ytringsfriheden. Således er der ydet støtte til det arbejde, der udføres af Det Europæiske Institut for Ytringsfrihed, der i kraft af dette bidrag i 1995 kunne udsende sin anden beretning om demokratiseringsprocessen i 14 central- og østeuropæiske lande. g- Fremme af ytringsfriheden Ytringsfriheden berører hver enkelte borger, og er ikke blot begrænset til mediernes uafhængighed. Således er der ydet tilskud fra Fællesskabet til en række projekter, der har taget sigte på udarbejdelse af en sammenlignende undersøgelse af diverse landes lovgivning med hensyn til ytringsfrihed, eller som har haft til formål at sikre forfulgte forfattere en vis beskyttelse gennem etablering af et internationalt net af byer, hvor de kunne søge tilflugt. 1. 3. 2 - Undervisning i og bevidstgørelse omkring menneskerettighederne Ved hjælp af undervisning og bevidstgørende tiltag er det muligt ikke blot at formidle oplysninger og viden, men også i hver enkelt individ at stimulere evnen til at skabe, handle og tage del. Den multiplikatoreffekt, der ligger i undervisning og uddannelse, gør dem til et særligt effektivt middel til at fremme menneskerettighedeme. Talrige projekter, der er blevet finansieret over Fællesskabets budget, har en uddannelsesmæssig komponent. Desuden betragtes uddannelse som et middel til at fremme de mest udsatte samfundsgruppers interesser og som et altafgørende middel til bekæmpelse af racisme og fremmedhad. I anledning af, at 1995 var det første år i det årti, som De Forenede Nationer har v'et til oplysningen om meimeskerettighederne, ydes der via budgettets kapitel B7-52 et bidrag på næsten 10 mio. ECU til foranstaltninger, der gennem undervisning og uddannelse tager sigte på en demokratisering af det civile samfund. Denne fællesskabsstøtte skal primært bidrage til fremme af undervisning, forskning og orientering i menneskerettighederne, bl. a. ved at støtte udarbejdelsen af ajourført undervisningsmateriale og etableringen af informationsnet om menneskerettighederne. Således er der ydet fællesskabsstøtte til indretning af et publikationscenter i Moskva om menneskerettighederne med henblik på at formidle oplysninger til NGO'er 15 og yde dem praktisk bistand. Med det formål al sprede kendskab i brede kredse til begreberne omkring menneskerettighedsproblematikken er der ydet støtte til et originalt initiativ, der går ud på at udvikle et edb- styret multimedieprogram i Hongkong, der indbefatter en database vedrørende de internationale instrumenter til beskyttelse af menneskerettighederne samt undervisningsmoduler og pædagogiske spil vedrørende disse rettigheder. Et andet projekt, der ligeledes gennemføres i Hongkong, skal bidrage til fremstilling af forskellige undervisningsmaterialer, affattet på kinesisk, omkring menneskerettighederne. I Mellemamerika er der ydet af en undervisningsmetode og af til udarbejdelsen undervisningsprogrammer til uddannelse af de lærere, der er tilknyttet organisationer, der er aktive inden for forsvaret af menneskerettighederne. I Guatemala er der ydet støtte fra Fællesskabet til to uddannelses- og bevidstgørelsesprogrammer, hvoraf det ene specielt lokale medborgerkomitéer i en række relevante emner, medens det andet henvender sig til den brede offentlighed. I Afrika er der ydet tilskud fra Fællesskabet til omfattende informations- og bevidstgørelseskampagner og til uddannelsesseminarer for lærere, der afholdes i de pågældende lande eller i Europa (Burundi, Guinea, Guinea-Bissau, Djibouti og Den Centralafrikanske Republik). tager sigte på uddannelse af støtte Med henblik på opnåelse af størst mulig gennemsigtighed er der ydet et bidrag fra Fællesskabet til en række projekter, der kombinerer menneskerettighedsproblematikken med den størst mulige spredning af oplysninger om Den Europæiske Union, dens aktioner og indgåede forpligtelser. Et projekt, der er blevet gennemført i Central- og Østeuropa, havde til formål at udnytte debatten om Europa som katalysator for udviklingen af demokratiske traditioner i denne region, med deltagelse af parlamentarikere, universitetsfolk, ledere af NGO'er og repræsentanter for EU-institutionerne. I bl. a. Afrika og Mellemamerika har en række projekter med oplysende sigte lagt vægt på den gensidige afhængighed, der består mellem positive værdier som fred, respekt for menneskerettighederne og de demokratiske principper. Det er tilfældet med to sensibiliseringsprogrammer i Somalia og El Salvador, med et projekt, der går ud på at producere og distribuere videokassetter om emnet fred og forsoning i Rwanda og Burundi og med et nyskabende initiativ, der er gennemført på Vestbredden og i Gaza-striben med henblik på at fremme den fredelige sameksistens gennem uddannelsesaktiviteter. Kommissionen har endvidere ydet støtte til tilrettelæggelsen af uddannelseskurser vedrørende emnet fred for lærere, pædagoger og personale ved NGO'er. I kraft af midlerne på Fællesskabets budget har det været muligt at støtte foranstaltninger, der tager sigte på en demokratisering af samfundet på lokalt plan og på udvikling af former for nærdemokrati. Inden for rammerne af PHARE-demokratiprogrammet indgår dette tema i programmet med endnu bredere mål, i form af moduler, der bl. a. skal styrke forbindelsen mellem nærdemokratiet og arbejdsmarkedets parter (Den Tjekkiske Republik), og som bringer lokale ledere og ansvarlige for NGO'er eller sammenslutninger, der er aktive på lokalt plan, sammen i "tænkebokse" eller workshops (Polen). Et projekt i Bosnien-Hercegovina belyser de tematiske overlapninger, der er knyttet til nærdemokratiet og forekomsten af et multikulturelt samfund; her er der planlagt uddannelses- og oplysningsaktiviteter, der skal bidrage til udviklingen af den demokratiske praksis på kommunalt plan (Tuzla). Et projekt, der gennemføres i El Salvador, anvender en anden indfaldsvinkel; formålet er - gennem uddannelsesaktiviteter - at styrke handlemulighederne hos repræsentanter for sektorer i det civile samfund, der normalt er afskåret fra beslutningsprocesserne. Det drejer sig om at få den lokale befolkning til at engagere sig aktivt og fremkomme med forslag, der vil kunne øve indflydelse på den politiske og sociale udvikling. Skoleundervisningen er et særdeles egnet middel til at gøre en indsats til fordel for sikring og fremme af visse samfundsgruppers interesser. Det drejer sig først og fremmest om på et så tidligt tidspunkt som muligt at bekæmpe de fordomme, der kan give stødet til forskelsbehandling, vold og intolerance. Denne indsats kan foregå ved en målrettet satsning på undervisning af de helt unge i medborgerkundskab og indlæring af demokratiske holdninger såsom gensidig respekt, deltagelse i fællesskabet og sans for pluralisme. Der 16 ydes også støtte til projekter, der specielt er beregnet på fængslede personer eller flygtninge, og som består i uddannelsestiltag med sigte på en række mål, der er knyttet sammen med de pågældendes reintegrering i samfundet. Disse foranstaltninger henvender sig bl. a. til de ansatte inden for politiet, der kommer ud for situationer, hvor en effektiv sikring af menneskerettighederne forudsætter respekt for en given adfærdskodeks. For så vidt angår indsatsen til fordel for kvinder lægges hovedvægten på bekæmpelsen af den forskelsbehandling, de er udsat for, og generelt fremme af deres stilling i samfundet. Uddannelse og undervisning er de foretrukne virkemidler, når man skal fremme de oprindelige folkeslags rettigheder og beskytte dem, der udsættes for yderliggående former for voldsanvendelse. 1. 3. 3 - Fremme af lige muligheder og af en praksis uden forskelsbehandling Ligeret og ligeværdighed er grundpiller i ethvert system til sikring af de basale rettigheder. Denne grundindstilling er gradvis blevet suppleret med en stadig større opmærksomhed ikke blot over for de forskellige, særlig sårbare grupper i samfundet, men også over for de forskellige måder, man kan sikre den enkelte persons udfoldelse og respekten for disse grundlæggende rettigheder på som et fundamentalt krav til ethvert demokrati. Det er her vigtigt med forebyggelse samt en langsigtet indsats, men bistanden til ofrene for forskelsbehandling indtager dog også en væsentlig plads blandt de foranstaltninger, der har modtaget støtte, problematikken omkring "lige muligheder" har givet stødet til en bred vifte af initiativer, såvel i tredjelande som inden for Fællesskabets grænser. De foretrukne midler bag denne indsats er undervisning og bevidstgørelse med henblik på at fremme de mest sårbare samfundsgruppers interesser og bekæmpe de forskellige former for intolerance. Juridisk bistand er ligeledes et velegnet instrument, således som det fremgår af et projekt hvor der på et seminar i Hongkong blev stillet juridisk fagkundskab til rådighed for jurister, regeringsembedsmænd og NGO-ledere, og som tager sigte på at omsætte principperne om lige muligheder til konkrete retsforskrifter. I kraft af budgettets kapitel B7-52 har det været muligt at yde et vægtigt bidrag til talrige initiativer til fordel for beskyttelse af kvinder og styrkelse af deres stilling i samfundet og deres politiske repræsentation. I disse projekter giver man sig i kast med årsagerne til forskelsbehandling og de forskellige former for vold, som kvinder udsættes for. Det sker gennem uddannelses- og bevidstgørelsesforanstaltninger, styrkelse af NGO'er og sammenslutninger af kvinder og beskyttelse af kvindelige voldsofre. Over Fællesskabets budget kan der også ydes støtte til fremme af lige muligheder for mænd og kvinder i Den Europæiske Unions medlemsstater. Foranstaltningerne omkring sikring af lige muligheder henvender sig primært til de yngre generationer, og i forbindelse med en lang række tiltag er der taget hensyn til dette aspekt, bl. a. i form af diverse uddannelsesaktiviteter. De mål, der forfølges, relaterer til de forskellige faser og sider af den enkeltes udfoldelsesmuligheder, hvad enten det drejer sig om at fremme individets deltagelse i samfundslivet og det økonomiske og politiske liv, eller det drejer sig om den enkeltes beskyttelse og revalidering som følge af voldssituationer. Intolerancen og de forskellige former for forskelsbehandling, der udøves over for bestemte samfundsgrupper, har givet stødet til aktiviteter, der er præget af en bestemt fremgangsmåde, hvor man på den ene side fokuserer på forsvaret af individets rettigheder og beskyttelse af enkeltpersoner, og på den anden side søger at fremme deres stilling i samfundet. Projekterne vedrørende flygtninge, fordrevne og nationale mindretal især i Central- og Østeuropa fordeler sig klart på disse to hovedkategorier. De giver såvel mulighed for at bekæmpe tilfælde af forskelsbehandling på det lovgivningsmæssige område i de pågældende lande,som mulighed for at tilrettelægge informations- og bevidstgørelseskampagner i den brede offentlighed med det sigte at få udryddet de fordomme, disse grupper er udsat for. Inden for Fællesskabets grænser modsvares intensiteten i bekæmpelsen af racisme og fremmedhad af det omfang, som disse fænomener tydeligvis har antaget overalt i Europa i løbet af de senere år. Bekæmpelsen 17 heraf rummer en europæisk dimension, der supplerer den nationale indsats på området, og som ansporer til udformning af en samordnet indsats fra de internationale og regionale organisationers side, der er aktive på dette område. Denne udfordring har fået både Fællesskabets institutioner og de enkelte medlemsstater til at komme op af starthullerne". I den overordnede strategi, der blev vedtaget på topmødet i Wien af Europarådet, er der udstukket rammer for en uddybning af drøftelserne om, hvilke midler der skal sættes i værk. Et rådgivende udvalg, sammensat af førende personligheder, fik af Det Europæiske Råd på Korfu (i juni 1994) i opdrag at udforme en række henstillinger om samarbejdet mellem regeringerne og de forskellige samfundsmæssige aktører; i juni 1995 blev dette udvalg opfordret til, i snævert samarbejde med Europarådet, at undersøge muligheden for at etablere en europæisk instans, der nøje skal overvåge alle tildragelser vedrørende racisme og fremmedhad. Sideløbende med dette arbejde er medlemsstaternes indsats blevet suppleret med foranstaltninger på fællesskabsplan, bl. a. på området for undervisning, uddannelse og orientering via massemedierne. Man har især satset på pilotprojekter, der er blevet gennemført af NGO'er og af indvandreorganisationer. Et nyskabende initiativ er blevet taget i form af et projekt benævnt "byer mod racisme", der har til formål at støtte et mindre antal lokale initiativer, der tager sigte på indgåelse af lokale partnerskaber omkring tre prioriterede emner: forebyggelse af racistisk vold og ungdomskriminalitet, udformning af en metode til overvågning af racistiske tildragelser under medvirken af flere forskellige instanser, og endelig fremme af en ansvarsbevidst medborgerholdning og af nærdemokrati i de multikulturelle samfund. Em række EU-handlingsprogrammer specielt på uddannelses- og ungdomsområdet (Leonardo, Socrates, Ungdom for Europa III) og på informations- og kulturområdet (Media III) bidrager ligeledes til bekæmpelsen af de forskellige former for intolerance. I december 1995 vedtog Kommissionen en meddelelse om racisme, fremmedhad og antisemitisme, der var ledsaget af et forslag til Rådet om at lade året 1997 være "Det europæiske år for bekæmpelse af racisme". Formålet med dette dokument v ar at samordne Kommissionens aktiviteter på dette område og at beskrive den indsats, som Kommissionen agter af gennemføre i tiden fremover. 1. 3. 4 - Styrkelse af ikke-statslige organisationer, sammenslutninger og lokale grupper EUs partnerskab med forskellige instanser i det civile samfund, især NGO'er, sammenslutninger og lokale grupper til fordel for forsvaret af menneskerettighederne, er en afgørende faktor for, at de af Det Europæiske Fællesskab støttede foranstaltninger til fremme af memeskerettighederne lykkes. Inddragelsen af NGO'er i iværksættelsen af aktioner til fremme af de borgerlige og politiske rettigheder såvel som de økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder er gradvis steget og er blevet udvidet til at omfatte nye aktionsområder såsom forsvaret af de sårbare gruppers rettigheder, fremme af de demokratiske frihedsrettigheder og støtte til gennemførelsen af valg. Sideløbende hermed er der ydet en væsentlig støtte til oprettelse og konsolidering af ikke-statslige organisationer, som følge af, at disse udgør en vigtig bestanddel af et civilt, pluralistisk og demokratisk samfund. En stor del af de foranstaltninger, der modtager støtte fra fællesskabsbudgettet inden for området menneskerettigheder og demokratisering, henvender sig til ikke-statslige organisationer, ved at støtte disse direkte og ved at overdrage dem arbejdet med gennemførelsen af projekter, der falder inden for deres egen og Den Europæiske Unions prioritering. På baggrund af NGO-ernes yderst vigtige rolle i forbindelse med demokratiseringsprocessen og den sociale og økonomiske udvikling, anvendes en betydelig del af ressourcerne til at styrke og konsolidere NGO'er og andre instanser i det civile samfund. Denne indsats går først og fremmest ud på at styrke diverse NGO'ers struktur, organisationsform og operationelle kapacitet gennem en direkte støtte eller gennem uddannelsesaktiviteter, der er afpasset efter NGO'ernes særlige behov og prioritering. Der er blevet gennemført en række nyskabende foranstaltninger, som feks. et projekt, der blev iværksat i Kroatien, og som går ud på at oprette et "Centre for Non Governemental Development", der får til opgave at styrke NGO'ernes ekspertise ved at tilbyde dem uddannelse, information og støtte i forbindelse med udførelsen af deres opgaver. Det er meningen, at der herigennem skal skabes redskaber, 18 der giver NGO-sektoren mulighed for at basere sin legitimitet i samfundet på kvaliteten af sine interventioner, og for at klare sig selv, takket være sektorens egne uddannelses-, kommunikations- og finansieringsstrukturer. De bidrag fra Fællesskabet, som NGO'erne og det civile samfund i bred forstand nyder godt af, ydes ud Ira et ønske om kontinuitet- Således er der ydet en væsentlig støtte til etablering af et netværk af chilenske organisationer, der allerede tidligere har modtaget tilskud fra fællesskabet. Projektet tager specielt sigte på at styrke kvalifikationsniveauet hos det personale, der forestår nettet, med hensyn til emner, der vedrører demokratisk praksis. Et omfattende program til støtte for udviklingen af det civile samfund, der gennemføres i den arabiske verden, og som går ud på at styrke NGO'ernes handlekraft bl. a ved hjælp af uddannelsesaktiviteter, udgør anden fase i en indsats, hvis virkninger skal ses på lidt længere sigt. De særlige træk, der karakteriserer de enkelte NGO'er, og som der ikke kan tages højde for i form af én bestemt måde at intervenere på, har medført, at man har udarbejdet særlige former, der giver et væsentligt spillerum for de tiltag, der skal imødekomme NGO'ernes behov. F. eks. har den økonomiske støtte fra Fællesskabets side gjort det muligt at oprette et særligt fond, der bidrager til iværksættelse af mikroprojekter til forsvar af menneskerettighederne. Støtten til demokratiseringen af det civile samfund omfatter også de socio-økonomiske strukturer, der spiller en afgørende rolle for de pågældende landes demokratiske udvikling. Inden for rammerne af PHARE- og TACIS-demokratiprogrammerne har handelskamrene i Slovenien og Rusland kunne drage faglig bistand, uddannelsesaktiviteter og udbygning af kamrenes aktiviteter, bl. a. i form af seminarer om emnet demokrati og markedsøkonomi. En lang række projekter, der er gennemført bl. a. i de baltiske stater, Slovenien, Rumænien, Rusland, Mongoliet og det tidligere Jugoslavien, henvender sig til fagforeningerne, først og fremmest med det formål at styrke deres strukturer og at bevidstgøre dem om deres ansvar i forbindelse med demokrati og markedsøkonomi. fordel af et reorganiseringsprogram, der ledsages af Der er også ydet et bidrag til styrkelsen af de institutionelle aktører på lokalt og nationalt plan, der går aktivt ind for, eller har et særligt ansvar for, at menneskerettighederne og de demokratiske principper overholdes. Dette gælder især Latinamerika, hvor en lang række projekter specielt tager sigte på at støtte lokale institutioner, der er pålagt en række særlige opgaver inden for retsvæsenet. Et projekt, der gennemføres i Costa Rica, er præget af ønsket om at komme så tæt som muligt ind på livet af borgerne, deres bekymringer og deres håb, her har man kombineret bevidstgørelses- og informationskampagner vedrørende de personlige rettigheder med en konsolidering af en række netværk til forsvar for borgerne og med henblik på deres aktive inddragelse i forskellige sider af det lokale liv. Samme indfaldsvinkel præger gennemførelsen af et program, der omfatter Centralamerika, og som bl. a har sat sig som mål at lade de erfaringer, som diverse NGO'er har høstet, komme de nye offentlige forvaltningssystemer til gode. Støtten til den ikke-statslige sektor fordeler sig på forskellige aktionsområder. Den går såvel til organisationer, der gør en indsats til fordel for bestemte samfundsgrupper, som til sammenslutninger og grupper, der beskæftiger sig med særlige emner. Forud for verdenskonferencen om kvinder er der ydet en væsentlig støtte til NGO'er og kvindesammenslutninger, der har givet dem mulighed for at forberede sig til og deltage i denne konference, som blev en succes, ikke mindst takket være disse organisationer. Denne støtte omfattede såvel europæiske som latinamerikanske organisationer samt diverse sammenslutninger i lande, der har tiltrådt Lomé IV-konventionen. Støtten er fulgt op af en række initiativer , der især tager sigte på at fremme opbygningen af net af kvindeforeninger og -organisationer: uddannelse til fordel for et netværk af kvinder, der har ledende funktioner på lokalt plan i Chile, udbygning og styrkelse af aktiviteter inden for en net af kvindeorganisationer i Rusland og Tjekkiet. Også en række ungdomsorganisationer har opnået støtte fra Fællesskabet i forbindelse med handlingsprogrammer centreret om medborgerkundskab og bevidstgørelse omkring emner vedrørende demokratisk medindflydelse og medansvar (Central- og Østeuropa, Georgien). En del af andre projekter tager sigte på organisationer, der tager sig af handicappede 19 (Slovakiet). Inden for rammerne af PHARE- og TACIS-demokratiprogrammerne er der ydet et vægtigt bidrag til NGO-aktiviteter til fordel for beskyttelse af miljøet. Styrkelsen af kapaciteten hos NGO'er og andre instanser i det civile samfund har især manifesteret sig i form af gennemførelsen af projekter, der går ud på at videreudvikle deres aktiviteter. Dette har givet sig udslag i initiativer til fremme af NGO'ernes oplysende funktion (Estland, Letland), gennem en styrkelse af deres kvalifikationer og sagkundskab vedrørende emner, der har med demokratiseringsprocessen at gøre, og ved at fremme erfaringsudvekslinger og grænseoverskridende kontakter. Inden for rammerne af PHARE- og TACIS-demokratiprogrammer omfatter denne aktionstype i forskellige former for udvekslinger og besøg i EU-medlemsstaterne: styrkelse af de lokale strukturer i Polen ved hjælp af studiebesøg hos tilsvarende organisationer i Spanien; styrkelse af ikke-statslige uddarmelsesstrukturer i Estland og Letland ved hjælp af en differentieret vifte af aktiviteter, der omfatter studiebesøg i forskellige af Unionens medlemsstater. Det er også af afgørende betydning, at NGO'erne og de andre aktører i det civile samfund får gjort en række positive erfaringer i forholdet til de nationale og lokale myndigheder. Der lægges især vægt på etablering af et godt samarbejde mellem de politisk valgte repræsentanter og de forskellige aktører i det civile samfund. De projekter, der er blevet understøttet, har muliggjort opnåelsen af en vis synergi i forbindelse med forfølgelsen af fælles mål, hvilket er et af de karakteristiske træk ved de initiativer, der er gennemført i Latinamerika omkring emner som retsvæsnet, bekæmpelse af straffrihed og den offentlige forvaltning i bred forstand. Dette går også som en råd tråd igennem flere af de initiativer, der har opnået støtte inden for rammerne af PHARE- og TACIS-demokratiprogrammerne: uddannelseskurser om emner af fælles interesse, der sammenknytter samfundsreform og demokratiproces, og som samler repræsentanter for de offentlige myndigheder og ledere og NGO'er eller andre sammenslutninger; uddannelseskurser og informationsmøder om forbindelsen mellem NGOerne og den offentlige sektor inden for demokratiets rammer. Denne type foranstaltning er nært forbundet med projekter, der tilskynder til inddragelse af NGO'er i lovuaToirnningsprocessen, hvad enten det drejer sig om love inden for deres virkefelter, eller det drejer sig om de lovgivningsmæssige aspekter af deres vedtægter og de øvrige vilkår for deres virke (feks. Estland og Mongoliet). Andre foranstaltninger, såsom et i Rusland gennemført pilotprojekt, er centreret om en styrkelse af NGO'ernes evne til at udvikle partnerskabsforbindelser til de lokale myndigheder, specielt i sådanne politiske sammenhænge, hvor der ikke er nogen tradition for lokalt selvstyre. Den betydning, der tillægges NGO'ernes bidrag til fremme af menneskerettighederne og de demokratiske principper, viser sig ved, at der er bevilget en væsentlig støtte til en række NGOer, der har gjort en aktiv indsats i de forskellige internationale fora Det er først og fremmest tilfældet med alle de initiativer, der er taget til fordel for en række NGO'er og sarmnenslutninger for kvinder med henblik på konferencen i Beijing, men også med en serie særlige produkter, hvis formål har været at koordinere og bistå de repræsentanter for NGO'er, der har påtaget sig at aflægge vidnesbyrd for De Forenede Nationers instanser. Et lignende projekt går ud på at forberede uddannelses-, orienterings- og bevidstgørelsesaktiviteter med henblik på at styrke den ikke-statslige sektors inddragelse i det arbejde, der udføres i de forskellige institutioner under OSCE. 1. 4 Støtte til tilli*skabende foranstaltninger til genindførelse af fredelige tilstande Det internationale samfund er i stigende grad blevet klar over menneskerettighedernes indvirkning på fred og international og regional sikkerhed samt på et lands samlede situation, dets politiske stabilitet og dets sociale og økonomiske udvikling. Denne erkendelse er ledsaget af en voksende interesse for de forebyggende aspekter af de foranstaltninger, der gennemføres til fremme af respekten for memeskerettighederne og de demokratiske principper. Sideløbende hermed har ønsket om at gribe ind på et så tidligt tidspunkt som muligt med varig virkning ført til, at man har udviklet foranstaltninger, hvor den særlige støtte til fredsprocessen kombineres med foranstaltninger til fremme af værdier som tolerance, forsonlighed og gensidig respekt, der er med til at skabe grobund for fred. 20 1. 4. 1- Forebyggelse af konflikter Tanken om forebyggelse af konflikter er ikke ny, og en hvilken som helst politik til fremme af menneskerettighederne må nødvendigvis også rumme dette aspekt. En mere dybtgående overvejelse af dette tema har ført til, at der er blevet udformet en samlet og multidimensional politik (vedrørende menneskerettigheder, udvikling, miljø), og at man har fået afdækket nye perspektiver, som de nedenfor beskrevne nyskabende initiativer søger at tage højde for. Et stort antal af de projekter, der har modtaget støtte fra Fællesskabet, rummer visse aspekter vedrørende indlæring af teknikker i forbindelse med mægling ir og løsning af konflikter. De er også karakteriseret ved den vægt, der lægges på forbindelsen mellem fremme af menneskerettigheder, aktivering af det civile samfund og fremme af fredsskabende værdi. Et i Ungarn gennemført projekt, der rummer en bred vifte af uddannelsesaktiviteter om emner vedrørende offentlig forvaltning på lokalt plan, lægger særlig vægt på bestræbelserne for at opnå konsensus, på praksis i forbindelse med de kollektive overenskomstforhandlinger og på taklingen af sociale konflikter. Samme bestræbelser kendetegner et initiativ i Nicaragua, der også er blevet støttet, og som ansporer til national konsensus og forskellige former for samfundssolidaritet, bl. a. ved at fremme erfaringsudveksling inden for det økonomiske, sociale og politiske liv. I et program, der tager sigte på at belyse det civile samfunds bidrag til konsolideringen af demokratiet i Peru, er vægten lagt på tre emner: retsvæsen og demokrati; sikkerhed for borgerne i et demokrati; borgernes medindflydelse på styringen af de offentlige anliggender. Det oplysende aspekt dominerer i et projekt, der omfatter flere byer i Kasakhstan, og som rummer uddannelses- og oplysningsaktiviteter vedrørende konfliktløsning og krisestyring; denne foranstaltning, der skal føre til oprettelse af et "Centre on Peace-Building and Conflict Resolution" i Almaty, indbefatter også praktikophold, seminarer og rundbordsdiskussioner, der tager sigte på at kaste lys over ikke-statslige sektors aktiviteter. Som følge af ovennævnte indgående overvejelser om det forebyggende aspekt af indsatsen til fordel for menneskerettigheder og fred er støtten fra Fællesskabet kanaliseret over til projekter, der satser på nyskabende interventionsformer. Således er det feks. opbygning af konfliktløsningskapacitet, hurtig alarmering og forebyggende diplomati, der står i centrum for et multiregionalt projekt, der er beregnet på regionale aktører og organisationer, der skal lære at løse konflikter, inden disse udløser voldshandlinger. I kriseagtige eller alarmerende situationer er det af afgørende betydning at kunne reagere øjeblikkeligt, og med henblik herpå rummer et nyskabende projekt en række differentierede aktionsmidler (bl. a. udsendelse af undersøgelsesteam, udstationering af særlige udsendte konfliktløsere), der gør det muligt at gribe ind, inden konflikterne bryder ud. Der er også ydet fællesskabsstøtte til en række særlige initiativer til støtte for diverse fredsprocesser. Disse initiativer er forsynet med en kraftig opdragende komponent: programmer for opdragelse til fred, til forsoning og demokrati i Nicaragua og EL Salvador, landsomfattende workshops for medborgerkundskab og informering om Lusaka-fredsaftalen i Angola; uddannelse i form af praktikophold for palæstinensere ("fredspraktikanter"); fra Gaza-striben og Vestbredden på området uddannelsestiltag, der tager sigte på NGO'er og institutioner, der er involveret i fredsprocessen i Guatemala. for memeskerettigheder Der er udviklet en række nye interventionsformer i situationer med alvorlige og vedvarende krænkelser af menneskerettighederne. Således har Det Europæiske Fællesskab ydet et bidrag til afsendelsen af et observatørkorps vedrørende menneskerettighederne i Rwanda. Efter en forberedende mission blev arbejdet indledt i marts 1995, og det er blevet forlænget til den 15. januar 1996. Denne indsats har til formål at indføre et upartisk element i en situation med alvorlige og vedvarende krænkelser af de grundlæggende menneskerettigheder, at mindske spændingerne og om muligt at fremskynde flygtningenes tilbagevenden til deres hjemland. Aktionen gennemføres under De Forenede Nationers Højkommissær for menneskerettigheder inden for rammerne af De Forenede Nationers mission i dette land og i samarbejde med Centret for Menneskerettigjieder i Genève. I kraft af midler fra budgettets kapitel B7-52 har det også 21 været muligt at bidrage til udstationering af 5 observatører i Burundi, der har til opgave at medvirke til genindførelsen af et klima af tillid og tryghed i befolkningen, ved at bistå De Forenede Nationers menneskerettighedsrapportør og ved at udforme og gennemføre undervisningsprogrammer om meiineskerettigfieder. Som led i gennemførelsen af den fælles holdning, som Rådet vedtog i oktober 1995, går en del af handlingsprogrammet for Angola ud på at udsende menneskerettighedsobservatører i forbindelse med De Forenede Nationers opklaringsopgaver (UNAVEM III). 1. 4. 2- Støtte til foranstaltninger, aer tager sigte på at bekæmpe straffrihed for personer, der har begået alvorlige krænkelser af den humanitære folkeret og af menneskerettighedeme Forebyggelse af konflikter rummer også visse afstraffelsesaspekter, bl. a. i de situationer, hvor straffrihed for personer, der har gjort sig skyldig i alvorlige krænkelser, er med til at opretholde et klima af usikkerhed, der let kan føre til yderligere overtrædelser. Disse fænomeners graverende karakter har ført til etablering af ad hoc-domstole for det tidligere Jugoslavien og Rwanda, som har fået til opgave at dømme de personer, der har begået grove overtrædelser af menneskerettighederne og krænkelser af den humanitære folkeret. Disse nye tiltag, der har vidtrækkende konsekvenser for den internationale ret, har modtaget aktiv støtte fra Den Europæiske Union, i lighed med en række særlige initiativer fra Kommissionens side, der tilsigter af fremme igangsættelsen af arbejdet. Fællesskabets bidrag til de to domstoles arbejde har gjort det muligt at overdrage specialiserede NGO'er hvervet med at gennemføre målrettede støtteaktioner på særlige områder: beskyttelse af og støtte til ofre, der kommet til stede for at vidne, udpegning af 15 juridiske rådgivere, der stilles til rådighed, spredning af oplysninger omkring rækkevidden af denne domstol, en indsats med henblik på at finde frem til nye vidner, etablering af dokumentationscentre og af en database, juridisk opfølgning af domstolen arbejde, tilrettelæggelse af videokonference osv. De forskellige aktiviteter indebærer en samlet finansiel forpligtelse på ca. 3,1 mio. ECU. På Europa-Parlamentets initiativ er der i 1995 oprettet en ny budgetpost på 300 000 ECU, som gør det muligt at bevilge en særlig støtte til ikke-statslige organisationer, der øver en aktiv indsats til fordel for oprettelse af en international permanent strafferetlig myndighed. De aktiviteter, der er blevet støttet, har bidraget til fastlæggelsen al* en holdning fra europæisk side til dette spørgsmål. Det er sket ved gennemførelse af informations- og bevidstgørelseskampagner i den brede offentlighed, og det har også givet anledning til en indsats med henblik på at tå etableret samordnings- og samarbejdsmekanismer mellem NGO'er, regeringer, ad hoc-domstolene og De Forenede Nationers instanser, medens arbejdet pågår mal at få oprettet en permanent international domstol. 1. 4. 3 - Støtte til en række landes bestræbelser for at fremme de væbnede styrkers underordning under den civile myndighed Budgetkapitel B7-52 giver også mulighed for at støtte de latinamerikanske landes bestræbelser for en effektiv underordning af sikkerhedsstyrkerne og de væbnede styrker under den civile myndighed og for en adskillelse af disse institutioners funktioner i en demokratisk styret stat. Gennemførelsen af dette mål hænger i vid udstrækning sammen med uddannelse og oplysning, hvorfor Fællesskabets støtte er gået til en lang række uddannelsesforanstaltninger til fordel for de væbnede styrker i Mellemamerika, Andes- regionen, Paraguay og Peru på området for respekt for menneskerettighederne og retsstaten. De midler, der er blevet afsat til finansiel og faglig bistand, har også gjort det muligt at bidrage til tilsvarende foranstaltninger til fordel for politiet i El Salvador. Der er lagt særlig vægt på uddannelse af hjemsendt militært personale, hvilket er tilfældet med et projekt, der er blevet gennemført i Nicaragua, og som - i kraft af uddannelsesaktiviteter fortrinsvis om emnerne fred og konfliktløsning - skal fremme forsoningen og genintegreringen af de hjemsendte soldater i det civile samfund. 22 En række initiativer, der er blevet støttet inden for rammerne af PHARE-demokratiprogrammet, har bestået i oplysnings- og bevidstgørelsesaktiviteter i Chile, hvor man nærmere overvejer spørgsmål i tilknytning til den internationale sikkerhed og forbindelsen mellem Chiles væbnede styrker og de civile myndigheder. Det er også tilfældet med en foranstaltning i Bulgarien, der henvender sig til forskellige målgrupper i det civile samfond med det sigte at gøre dem fortrolige med problemerne omkring den internationale sikkerhed. Formålet med et andet projekt, der er gennemført i Estland, er at styrke de nationale organisationer, der berøres af forholdet mellem de væbnede styrker og de civile myndigheder. Dette projekt omfatter forskellige afsnit med sensibilisering, oplysning og opinionsundersøgelser omkring dette emne og en sammenlignende undersøgelse af forholdet mellem civil og militær myndighed i Letland og Litauen. 1. 5 Initiativer med sigte på særlige målgrupper 1. 5. 1 - Grupper, der kræver særlig beskyttelse a. Børn Børns rettigheder udgør en integreret del af menneskerettighederne. Eftersom børn har særligt behov for beskyttelse, er det internationale regelværk til sikring af menneskerettighederne blevet suppleret med et særligt instrument vedrørende børns rettigheder og velfærd. De Forenede Nationers konvention om børns rettigheder, der trådte i kraft den 2. september 1990, og som nu i vid udstrækning er ratificeret, vedrører børns borgerlige rettigheder og individuelle frihedsrettigheder, deres økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder samt deres ret til særlig beskyttelse mod enhver form for vold. Opdragelse og undervisning står i centrum for indsatsen til fordel for børn, og en stor del af de projekter, der har modtaget støtte fra Fællesskabet, satser på undervisnings- og uddannelsesaktiviteter beregnet for børn. Der er tale om en langsigtet opgave, der går ud på at bekæmpe diverse fordomme, der kan danne grobund for forskelsbehandling, vold og intolerance, men kun ved at starte så tidligt som muligt opnår man varige virkninger, der når ud til alle grupper i samfundet. Derfor lægges der i budgetkapitel B7-52 særlig vægt på projekter, der er centreret om orientering af de helt unge om samfundet og de demokratiske værdier i form af respekt for andre, aktiv medvirken i samfundslivet og sans for pluralisme. Med det formål at skabe en atmosfære af fred og tolerance i Peru er der gennemført et initiativ centreret om fremme af undervisningen i skolerne i menneskerettighedsspørgsmål og demokratisk praksis. Et nyskabende initiativ inden for rammerne af TACIS-demokratiprogrammet tager specielt sigte på metoderne inden for historieundervisningen i Rusland og er derved med til at igangsætte overvejelser om, hvorledes denne undervisning kan reformeres. I forbindelse med et pilotprojekt i Litauen anvendes der en lignende indfaldsvinkel: gennem fremstilling af undervisningsmaterialer og en særlig uddannelse af lærerne på sekundærtrinnet ønsker man at fremme elevernes aktive deltagelse i samfundslivet. På tilsvarende måde giver et program for undervisning i medborgerkundskab, der gennemføres i 250 primær- og sekundærskoler i Polen, mulighed for at bevidstgøre eleverne omkring temaet demokrati og de grundlæggende demokratiske principper. I Tyrkiet er der iværksat et uddannelsesprogram, der henvender sig til omkring 1200 folkeskolelærere spredt ud over 12 landets provinser. Hvor stor en betydning, man tillægger skoleundervisningen, fremgår også af en række projekter, der tager sigte på at indføre undervisning i menneskerettigheder og demokrati i skolernes undervisningsplaner (Panama, Hondura, Peru), eller på at yde faglig bistand til de relevante ministerier med henblik på udarbejdelsen af undervisningsplaner (Tunesien). I forbindelse med andre projekter, bl. a. et i Rusland, lægges hovedvægten på værdier som medindflydelse og solidaritet, idet man understreger betydningen af, at borgerne er villige til at gøre en ulønnet indsats i forbindelse med deres samfundsmæssige engagement. Børns konfrontation med volden i alle dens former har givet stødet til en lang række initiativer i alle egne af verden. I Indien er der således ydet fællesskabsstøtte til et oplysningskampagne om børnearbejde, hvis formål er på længere sigt at få afskaffet dette. I projektets anden fase er det hensigten at finde frem til 23 fornyet alternative løsningsmuligheder for dem, der beskæftiger børn. For at rette op på situationen omkring analfabetisme og børns manglende rettigheder på Haiti, gennemføres der ude i marken en bred vifte af aktiviteter med henblik på en reintegrering af gadebørn (alfabetisering, indskoling, holdningsbearbejdelse af familierne osv. ). En række foranstaltninger i Peru giver mulighed for at yde en samlet bistand, såvel retlig som psykologisk, social og sundhedsmæssig, til fordel for mindreårige, der er anklaget for lovovertrædelser, samt til fordel for ofre for tortur eller andre former for dårlig behandling; samtidig tilrettelægges der opmærksomheds- og informationskampagner. I Argentina er der ydet støtte Ira Fællesskabet til et særligt initiativ, der går ud på at støtte retslige aktioner og undersøgelser, der åbner mulighed for at yde støtte til familier med børn, der er "forsvundet" af politiske grunde. En anden, dermed beslægtet, indsats i Argentina består i at yde lægelig, retlig, psykologisk, pædagogisk og social bistand til 140 unge fra familier, der er blevet udsat for undertrykkelse under militærdiktaturet. Noget lignende tilsigtes med gennemførelsen af et projekt i Slovenien, der omfatter en række børn fra Bosnien, Et andet projekt, der gennemføres i Kroatien, går ud på at afprøve gruppeterapeutiske metoder på to grupper af børn på mellem 6 og 12 år; hvis forsøget lykkes, vil metoden kunne anvendes i en lang række andre tilfælde. Der er også ydet støtte fra Fællesskabet til nogle særlige projekter, der vedrører børn i flygtningelejre i det tidligere Jugoslavien, hvis vidnesbyrd om deres oplevelser er blevet bragt til offentlighedens kundskab. Der er ydet tilskud fra Fællesskabets budget til tilrettelæggelse af en konference med deltagelse af en række organisationer, der har været særlig aktive med hensyn til at yde bistand til børn, der har været offer for vold. Konferencen gav mulighed for at få formuleret en række henstillinger om at få styrket sagkundskaben på dette område, at samordne aktiviteterne blandt de organisationer, der er aktive på dette område, og at få etableret et beredskab, der kan reagere hurtigt i krisesituationer. I kraft af de nære forbindelser, der er mellem diverse regeringer og NGO'erne for så vidt angår beskyttelsen af børnene i tilfælde af væbnede konflikter i Afrika, er der i denne verdensdel blevet taget et initiativ, der omfatter en række møder på regionalt plan samt en række sonderende rejser, der skal munde ud i tilrettelæggelsen af en verdenskonference. Der er desuden ydet tilskud til tilrettelæggelsen af en international konference i Nordirland for dommere, med det formål at bibringe dem større forståelse for problemerne hos unge, der kommer ud for ekstreme voldssituationer. Et økonomisk bidrag fra Fællesskabets side har givet repræsentanter for NGO'er i Asien, Latinamerika og Afrika mulighed for at deltage i den første internationale kongres om seksuel og kommerciel udnyttelse af børn, der blev afholdt i Sverige i august 1996. Konventionen om børns rettigheder udgør referencerammen om alle de projekter, der modtager støtte fra Fællesskabet. Der bør nævnes et projekt af nyskabende karakter, der - med udgangspunkt i konkrete tilfælde - går ud på at få fastlagt indikatorer, der gør det muligt at måle, i hvilken udstrækning konventionen om børns rettigheder overholdes. b. De nationale mindretal Mindretalsspørgsmålet indtager nu en fremtrædende plads blandt de spørgsmål, det internationale samfund fokuserer på. Siden begyndelsen af 1990'erne har det fået en stadig stigende aktualitet, hvilket bl. a. har bevæget Den Europæiske Union til i maj 1994 at tage et særlig vidtrækkende diplomatisk initiativ, der i marts 1995 mundede ud i undertegnelsen af en stabilitetspagt, hvis gennemførelse blev betroet OSCE. formålet med denne pagt, der omfatter en politisk erklæring, vedlagt en fortegnelse over ca. 100 bilaterale aftaler, er gennem en forebyggende indsats at styrke stabiliteten i Europa ved at fremme forbindelser præget af godt naboskab, herunder vedrørende grænse- og mindretalsspørgsmål. Der er blevet indkaldt til to regionale rundbordskonferencer, den ene vedrørende den baltiske region, den anden for de øvrige central- og østeuropæiske lande, og disse konferencer har ført til indgåelse af væsentlige aftaler, der skal garantere den retlige sikkerhed landene imellem for så vidt angår mindretallene. Initiativet har nødvendiggjort iværksættelsen af en række ledsageforanstaltniner, som der er ydet en væsentlig finansiel støtte til inden for rammerne af PHARE- og PHARE-demokratiprogrammet. 24 En af de væsentligste mangler, der er konstateret i forbindelse med behandlingen af mindretalsspørgsmålene i Central- og Østeuropa, er den utilstrækkelige dialog såvel mellem regeringsstrukturer og repræsentanter for mindretallene som mellem de regeringsinstanser i regionens forskellige lande, der er kompetente på dette område. Det er med udgangspunkt i denne erkendelse, at der inden for rammerne ai' PHARE- demokratiprogrammet er ydet støtte til et initiativ, der er taget sammen med Europarådet, og som tilsigter etablering af institutionaliserede forbindelser mellem de centrale tjenestegrene i en given regions stater, der har beføjelser med hensyn til mindretalsspørgsmål. Det drejer sig primært om at udvikle strukturerede samarbejdsforbindelser mellem de forskellige berørte statslige instanser gennem uddannelsesaktiviteter, studiebesøg og ydelse af faglig bistand. Andre projekter vedrørende ydelse af retlig bistand skal bidrage til en harmonisering af lovgivningen på det religionsmæssige område i Bulgarien, Rumænien og Albanien, således at den kommer i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention. I forbindelse med en foranstaltning i det tidligere Jugoslavien ydes der en direkte retlig bistand til ofrene for etnisk forskelsbehandling med henblik på at fremme deres rettigheder og bidrage til etablering af en dialog mellem de forskellige etniske grupper. Ønsket om at beskytte mindretallene har også givet anledning til gennemførelse af oplysningskampagner blandt de berørte befolkningsgrupper om deres rettigheder og forskellige sider af deres situation. Denne form for foranstaltninger går hånd i hånd med en række særlige aktiviteter til fremme af en tilnærmelse mellem de eksisterende netværk, så arbejdet med at beskytte og fremme mindretalsgruppernes rettigheder effektiviseres. c. De oprindelige folkeslag På opfordring af Europa-Parlamentet og i medfør af konklusionerne af verdenskonferencen i Rio i 1992 har de oprindelige folkeslag været genstand for en særlig opmærksomhed, især med henblik på at kombinere disse folkeslags rettigheder med en række miljømæssige tiltag. Der er ydet støtte til et antal konkrete og nyskabende tiltag, med det formål at give disse folk mulighed for at organisere sig, at kanalisere deres krav og at sikre dem støtte gennemslagskraft på internationalt plan, bl. a. i De Forenede Nationer. En række workshops, seminarer og uddannelsesprogrammer om menneskerettighedsspørgsmål har ligeledes været beregnet på disse grupper. Flygtninge og fordrevne personer d. I henhold til de seneste skøn findes der på verdensplan nu ca. 20 millioner flygtninge og 24 millioner personer, der er fordrevet fra deres hjemland. Den Europæiske Union yder væsentlige bidrag til de foranstaltninger, der gennemføres af FNs Flygtningehøjkommissariat (HCR), bl. a. gennem de aktiviteter, som forestås af Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand, der blev oprettet i 1992. Indgåelsen af et partnerskab mellem Flygtningehøjkommissariatet og Det Europæiske Fællesskab i december 1993 har gjort det muligt at øge effektiviteten af den samlede indsats, der bl. a. omfatter forebyggelse, katastrofebistand, beskyttelse, humanitær bistand og fremme af varige løsninger. På Fællesskabets budget er der således afsat et samlet beløb på 345 mio. ECU til foranstaltninger til fordel for flygtninge og fordrevne personer rundt om i verden. Blandt de foranstaltninger, der er gennemført indenfor Den Europæiske Union, er fællesskabsstøtten gået til en række tiltag med uddannelsesmæssigt sigte. Det har bl. a. givet sig udslag i ydelse af tilskud til tilrettelæggelse af uddannelseskurser i Grækenland for dommere, politifolk og embedsmænd, der er beskæftiget med modtagelse og behandling af asylansøgere. Med et andet projekt tilstræber man en samordning på europæisk plan af forskellige aktiviteter, der tager sigte på at bistå unge flygtninge, der er flygtet fra krigshærgede områder for ikke at blive tvunget ind i deres hjemlands hær. Bistand til flygtninge står ligeledes i centrum for et projekt, der omfatter Hviderusland, Rusland og Ukraine, og som er centreret om ydelse af støtte til de NGO'er, der virker på dette område, og om en samordning af deres initiativer i denne region. Et lignende projekt går ud på at skaffe 600 organisationer i Spanien og Latinamerika, der arbejder med flygtningespørgsmål, dokumentarisk materiale om de forskellige aspekter af flygtningenes 25 situation og beskyttelsen af dem. Et i Tyskland gennemført initiativ har til formål at overvåge og berette om situationen i fængslerne, især med vægt på de afviste asylansøgeres videre skæbne. Også dette initiativ har modtaget støtte fra Fællesskabet. Inden for rammerne af Lomé IV-konventionen har syv lande (Angola, Côte d'Ivoire, Djibouti, Kenya, Malawi, Mozambique og Uganda) nydt godt af særlige interventioner til fordel for flygtninge, hjemvendte og fordrevne personer til et samlet beløb af 13,58 mio. ECU. Over fællesskabsbudgettet er der ligeledes afholdt udgifter til oprettelse og drift af specialcentre i Den Europæiske Unions medlemsstater, der yder medicinsk, social og psykologisk bistand til flygtninge og asylansøgere, der overvejende kommer fra udviklingslande, hvor de har været udsat for tortur eller anden form for dårlig behandling. Fængslende person e. Der er ydet støtte til en række projekter, der specielt tager sigte på fængslede personer, et emne, der i særlig grad har optaget Europa-Parlamentet. De uddannelsesforanstaltninger, som de fængslede personer kan drage nytte af, forfølger konkrete mål i tilknytning til de indsattes genintegrering i samfundet. Et særlig ambitiøst projekt, der gennemføres i Rusland, er centreret om diverse uddannelsestiltag og omfatter flere forskellige afsnit: uddannelsestilbud til fangerne, uddannelse af fængselspersonalet, etablering af et net af advokater, der har til opgave at repræsentere de indsatte retligt og at give stødet til en reformproces mv. Med et formål at bidrage til den offentlige meningsdannelse går et projekt ud på at sikre en så omfattende spredning af oplysninger som muligt vedrørende situationen i fængslerne, på grundlag af et undersøgelsesarbejde i selve fængslerne. Midlerne fra budgettets kapitel B7-52 bidrager også til gennemførelsen af en bred vifte af aktiviteter til fremme af de indsattes rettigheder i Afrika. Uddannelse og oplysning, der er de grundlæggende faktorer bag denne indsats, suppleres med initiativer, der især er centreret om støtte til de NGO'er, der intervenerer i krisesituationer, og med henvendelser til de kompetente afrikanske myndigheder med henblik på en ratificering af de internationale retsinstrumenter til sikring af menneskerettighederne. Andre projekter, bl. a. et i Palæstina, består i gennemførelsen af aktiviteter til fordel for de indsatte i form af ydelse af juridisk bistand til disse, ikke blot vedrører forsvaret af dem, men også vedrørende forholdene i fængslet. Torturofre f. I slutdokumentet fra verdenskonferencen om menneskerettigheder, der blev afholdt i Wien i juni 1993, betegnes tortur som den grusomste krænkelse af menneskets værdighed. Dette emne er taget op af Europa- Parlamentet, der har fået indført en særlig budgetpost, med det formål at yde bistand til torturofre med henblik på deres psykiske, fysiske og sociale rehabilitering. Bevillingerne hertil androg i 1995 5,5 mio. ECU, og de gav mulighed for at yde støtte til en række specialiserede organisationer, der bistår de lokale organisationer med uddannelse af personale, igangsættende aktiviteter samt arbejdet i den indledende fase; bistanden omfatter uddannelse, juridisk rådgivning, undersøgelsesaktiviteter og socialrådgivning. Andre aktiviteter tager sigte på oplysningsarbejde, forskning og dokumentation. Der ydes også støtte til krigsofre, feks. i det tidligere Jugoslavien, hvor indsatsen i 1995 er blevet styrket. 1. 5. 2- Grupper, der prioriteres højt med henblik på gennemførelse af beskyttelses- og bevidstgørelsesaktiviteter a. Kvinderne Kvinderne hører på en og samme tid til de sårbare grupper og til de grupper, der forventes at spille en væsentlig rolle i samfundslivet. Kvinderne - hvis grundlæggende rettigheder (dokumentet fra kongressen i Wien) på ny stadfæstes som en integreret, umistelig og uadskillelig del af de universelle menneskerettigheder - har på verdenskonferencen i Beijing i september 1995, såvel i sluterklæringen som i handlingsprogrammet, fået deres rolle anerkendt og opvurderet. Det internationale samfund har bekræftet 26 nødvendigheden af, at kvinderne i fuld udstrækning og på lige fod med mændene kommer til at deltage i det civile, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle liv, og at de i højere grad inddrages i beslutningsprocessen på alle disse områder. Via Fællesskabets budget har det været muligt at bidrage med et beløb på nærved 2 mio. ECU til en række sydlige, men også central- og østeuropæiske kvindeorganisationers og NGO'ers forberedelse af og deltagelse i de forskellige faser af konferencen i Beying samt i det NGO-forum. der blev afholdt sideløbende hermed. Halvtreds repræsentanter for kvindesammenslutninger fra Latinamerika og Vestindien har således kunnet deltage i arbejdet på konferencen og i NGO'ernes forum. Denne støtte er blevet fulgt op af uddannelsesaktiviteter til fordel for repræsentanter for NGO'er, samt af forberedende konferencer og seminarer, hvis konklusioner er indgået i arbejdet på konferencen. De første initiativer i direkte tilknytning til opfølgningen af konferencen er allerede blevet taget. Det drejer sig om et uddannelsesprogram i Kenya, Zambia og Tanzania, der henvender sig til de NGO'er, der øver en indsats for at forsvare kvinders rettigheder, og som bl. a. tager sigte på at bevidstgøre dem omkring de konkrete prioriterede tiltag, der er et resultat af konferencen i Beijing. Set ud fra et forebyggelses- og beskyttelsessynspunkt indtager uddannelse en meget væsentlig plads i indsatsen til fordel for kvinder. En række initiativer er henvendt til grupper af ugunstigt stillede kvinder, således som det er tilfældet med et initiativ i Colombia til fordel for fordrevne eller marginaliserede kvinder, der omfatter almene uddannelsesforanstaltninger kombineret med aktiviteter, hvor kvinderne orienteres om deres rettigheder. Forsvaret af kvindernes rettigheder står ligeledes i centrum for en indsats, der gøres for bl. a. de kvinder, der er interneret i resocialiseringscentre i Mexico. Et projekt, der gennemføres indenfor rammerne af PHARE-demokratiprogrammet til fordel for polske og albanske kvinder, behandler en række specielle mener (familieplanlægning, medierne, demokratisk praksis og kvinders rettigheder) på uddannelseskurser og seminarer. Den vold, som kvinder er ofre for, er emnet for en foranstaltning i Tyrkiet, der er centreret om spredning af oplysninger om de forskellige former for vold, kvinder udsættes for, samt om de muligheder, de har for at forsvare sig. Problemet betragtes ud fra en anden synsvinkel i forbindelse med et nyskabende projekt i El Salvador, der er centreret om uddannelsen af personale inden for politiet og de væbnede styrker i bekæmpelse og behandling af situationer med voldsudøvelse over for kvinder. I kraft af budgettets kapitel B7-52 er det også muligt at støtte særlige foranstaltninger, hvor der ydes terapeutisk, psykologisk og social bistand til kvinder, der har været ofre for seksuelle overgreb, bl. a. i det tidligere Jugoslavien. I forbindelse med et projekt, der er gennemført i Tyrkiet, er der ud over et behandlingsmæssigt afsnit også et tilbud om retshjælp samt oplysningskampagner beregnet for den brede offentlighed. række foranstaltninger tager sigte på at bevidstgøre det civile samfund og diverse En menneskerettighedsorganisationer om den vold, som kvinder udsættes for. Et program med forebyggende sigte, der er gennemført i Polen og i Tjekkiet, skal bidrage til at styrke de lokale NGO'ers indsats, især gennem tilrettelæggelse af en presse- og opmærksomhedskampagne, gennem oplysende aktiviteter og ydelse af bistand til potentielle ofre for handel med kvinder. Et initiativ i Vestindien går primært ud på at bevidstgøre menneskerettighedsorganisationerne om, hvorledes der kan tages tilbørlig hensyn til ligestillingen mellem mænd og kvinder inden for rammerne af det generelle arbejde med sikring af de grundlæggende rettigheder. Talrige projekter tager først og fremmest sigte på at bekæmpe den forskelsbehandling, som kvinder udsættes for, og på at fremme deres deltagelse i det politiske, sociale og økonomiske liv. I Marokko går et projekt ud på at tilrettelægge en begynderundervisning til bekæmpelse af analfabetismen, der omfatter i Indien, består i et særligt næsten 80% af landets befolkning. Et projekt, der gennemføres uddannelsesprogram, der skal styrke kvindernes inddragelse, både som vælgere og som folkevalgte, i de politiske beslutningsprocesser. I forbindelse med et projekt i Chile har 1600 kvinder, der beklæder politiske poster inden for det lokale selvstyre, deltaget i en debat om den forskelsbehandling, de er udsat for som 27 politisk valgte repræsentanter. Inden for rammerne af PHARE- og TACIS-demokratiprogrammerne har der for unge kvinder været arrangeret bevidstgørelses- og uddannelsesaktiviteter, der specielt skal belyse kvindernes deltagelse i demokratiseringsprocesserne. Et andet projekt, der er gennemført i Polen, havde til formål at fremme kvinders deltagelse i det. politiske liv samt at styrke solidariteten mellem dem ved oprettelse af netværk for kvinder og gennem aktiviteter inden for kvindebevægelser og -sammenslutninger. 1 Slovenien er der gennemført et uddannelsesprogram for en gruppe kvinder, der er noteret for at varetage kvindernes interesser på arbejdspladsen og i fagforeningerne, og som derefter påtager sig at bevidstgøre kvinderne i forskellige virksomheder omkring disse emner. Kvindeforeningen i Tuzla har modtaget et bidrag fra Fællesskabet til sine aktiviteter til fremme af kvindernes sociale, økonomiske, politiske og kulturelle rettigheder i Bosnien-Hercegovina. Kvinderne er ofte de første ofre for væbnede konflikter, og en sikring af freden eller tilbagevenden til fredelige tilstande er en altafgørende forudsætning for deres borgerlige, politiske og sociale frigørelse. Deres bidrag til freden er også af stor betydning, og det er med det for øje, at et uddannelsesprogram tjener det dobbelte formål, nemlig opnåelse af fred og kvindernes frigørelse; i dette program deltager såvel israelske som palæstinensiske kvinder, og det består af en række fælles aktiviteter omkring oplæring og motivering. Over Fællesskabets budget ydes der ligeledes et bidrag til fremme af lige muligheder for mænd og kvinder i Den Europæiske Unions medlemsstater. Iværksættelsen af det tredje handlingsprogram til fordel for lige muligheder for mænd og kvinder (1991-1995) omfatter såvel udformning og gennemførelse af lovgivningstiltag som integrering af kvinderne på arbejdsmarkedet og forbedring af kvindens stilling i samfundet. Der er også ydet væsentlig støtte til Den Europæiske Kvindelobby, som er den største samordningsinstans for kvinde-NGO'er - nationale og europæiske - inden for Den Europæiske Union, og som er blevet en uundværlig partner i forbindelse med Fællesskabets aktiviteter på dette område. Der er bevilget et beløb på 200 000 ECU til de europæiske NGO'er, og der har kunnet fremlægge et detaljeret aktivitetsprogram med henblik på NGO-forummet på verdenskonferencen i Beijing. Dette forum har tillige selv modtaget støtte fra Fællesskabet, der bl. a. skulle gå til udsendelse af en daglig avis. Journalister og andre fagfolk inden for medierne b. I forbindelse med demokratiseringsprocessen påhviler der journalister og andre fagfolk inden for medierne et ganske særligt ansvar. En lang række foranstaltninger tager sigte på at styrke deres professionalisme og at orientere dem om presseetik, ligesom de også tager sigte på deres faglige organisering og forbedring af deres sociale status. Sideløbende hermed har en række særlige initiativer beskæftiget sig med journalisternes rolle i forbindelse med afholdelsen af frie valg og deres ansvar med hensyn til at fremme værdier som tolerance, fred og forsonlighed (vedr. enkeltheder henvises til punkt 1. 3. 1). !>,>mmçrc, advokater og andel personale ved domstolene og i fængslerne c. 1 forbindelse med ydelsen af støtte til en styrkelse eller genopbygning af retsvæsenet i de enkelte lande lægges der særlig megen vægt på foranstaltninger til fordel for dommere, advokater og andet personale ved domstolene. Disse foranstaltninger udformes alt efter de pågældende landes særlige behov og retstraditioner. Genopbygningen af retsvæsenet kræver interventioner centreret om tilvejebringelsen af en grundlæggende uddannelse, der kan opfylde de mest presserende behov. Støtten fra Fællesskabet gør det også muligt at lade moderniseringen af retsvæsenet ledsage eller belyse af forskellige nyskabende initiativer. Motiveringen af dommere og advokater omkring særlige emner (ungdomskriminalitet, knægtelse af pressefriheden osv. ) er ligeledes af stor betydning (vedr. enkeltheder henvises til punkt 1. 2. 2). d. De væbnede styrker, politi- og sikkerhedsstyrker De væbnede styrker samt personalet inden for politiet og sikkerhedstjenesten spiller en væsentlig rolle i samfundet, især for så vidt angår respekten for det enkelte individs frmedsrettigheder. Derfor er det yderst vigtigt, at man - specielt for denne gruppes medlemmer - udformer og gennemfører tiltag, der kan bevidstgøre dem om overholdelsen af de grundlæggende rettigheder, og som tager hensyn til deres *i 29 arbejdsopgavers særlige karakter. Siden 1992 er der ydet støtte fra Fællesskabets side til et originalt initiativ. Det drejer sig om et flerårigt program til fremme af menneskerettighederne i Mellemamerika, hvor der lægges særlig vægt på projekter med henblik på uddannelse og holdningsbearbejdelse af personale inden for politiet, de væbnede styrker, retsvæsenet og fængselsvæsenet. Det originale ved dette initiativ består i, at der her er tale om et konkret og nært samarbejde omkring en vurdering af menneskerettighedssituationen og omkring særlige projekter vedrørende individuel juridisk bistand og støtte til retsvæsenet. 11995 har 9 projekter modtaget støtte til et samlet beløb på 1 559 000 ECU over budgettets kapitel B7-52. Denne foranstaltningsform finder nu også anvendelse i de sydamerikanske stater. 11. GEOGRAFISK INDFALDSVINKEL Nedenstående geografisk strukturerede redegørelse for de retningslinjer, der er fulgt ved ydelse af støtte til fremme af menneskerettighederne, hviler først og fremmest - men ikke udelukkende5 - på den budgetmæssige opdeling af kapitel B7-52. Oplysningerne henviser til de enkeltelementer, der allerede er redegjort for i det tematiske afsnit. 2. 1 Udviklingslandene (med undtagelse af Latinamerika) a) AVS - Lande Blandt de foranstaltninger, der er knyttet sammen med udøvelse af offentlig myndighed, er der lagt særlig stor vægt på bistand ved afholdelse af valg samt på initiativer til styrkelse af retsstaten. Omkring 22% af de midler, der er til rådighed i medfør af budgetpost B7-522, er anvendt til teknisk ekspertbistand i forbindelse med valgprocedurer. Det har bl. a. drejet sig om støtte til valgprocedurer på Haiti, i De Besatte Områder, i Ghana og i Zaire. Denne støtte har udmøntet sig i faglig bistand, uddannelse til fordel for parlamentarikere, finansiering af udstyr samt en direkte medvirken i valgprocesserne. Med hensyn til støtten til fremme af retsstaten, udgjorde den i 1995 ca. 33% af midlerne, og der blev bevilget en række beløb til initiativer såsom genopbygning og befæstelse af retsvæsenet i Burkina Faso, Rwanda og Haiti, afsendelse af menneskerettighedsobservatører til Rwanda, Burundi og Angola, og støtte til institutionelle reformer og til foranstaltninger, der har taget sigte på at gøre fængselsvæsenet mere humant. Rwanda har været genstand for særlig opmærksomhed; der er ydet faglig bistand til genopbygning af retsvæsenet, støtte til den internationale ad hoc-domstol samt til det observatørkorps, der har skullet overvåge, at menneskerettighederne blev overholdt. Blandt de foranstaltninger, der har haft til formål at styrke det civile samfund, er der især lagt vægt på at bevidstgøre og oplyse omkring menneskerettighederne. Kvindernes situation og undervisning af børn har været emne for en lang række initiativer. Med hensyn til de mest sårbare befolkningsgrupper har gadebørnene på Haiti været viet særlig opmærksomhed. 125 NGO'er har modtaget fællesskabsstøtte med henblik på forberedelse af og deltagelse i de forskellige afsnit af verdenskonferencen i Beijing og i det dertil knyttede NGO-forum samt i forberedelsen og gennemførelsen af den første verdenskonference om seksuel udnyttelse af børn, der fandt sted i Stockholm. Støtten til sikring af en uafhængig, pluralistisk og ansvarsbevidst presse har udgjort 16% af de finansielle forpligtelser under budgetpost B7-522. Specielt bør nævnes en foranstaltning til etablering af et Kapitlets to tematisk baserede budgetposter giver mulighed for at yde støtte til foranstaltninger uden nogen geografisk begrænsning. 30 "alarmsystem" i tilfælde af krænkelse af pressefriheden, i betragtning af dette tiltags nyskabende og forsøgsmæssige karakter. Omkring temaet forebyggelse og losning af konllikter er ca. 3% af de disponible budgetmidler blevet anvendt til en række nyskabende foranstaltninger, såsom støtte til oprettelse af en særlig fond med henblik på en hurtig reaktion i presserende situationer, og støtte til forskellige uddannelsesprogrammer vedrørende fremgangsmåder ved konfliktløsning. En række projekter til fordel for torturofre har også fået støtte fra Fællesskabet. Det drejer sig her om støtte til driften af specialcentre i Den Europæiske Unions medlemsstater, hvor man modtager flygtninge eller asylansøgere, der har været udsat for tortur eller andre former for forfølgelse i deres hjemland, og yder dem medicinsk, psykologisk og social bistand. I kraft af andre projekter åbnes der mulighed for at åbne sådanne centre og støtte deres virksomhed i de pågældende lande, bl. a. gennem særlige uddannelseskurser (Kenya, Haiti). b) Politikken til fremme af menneskerettighederne i Maghreb-landene er inden for rammerne af kapitel B- 52 endnu kun ved sin spæde begyndelse. Et omfattende program, der dækker godt og vel hele regionen, tager sigte på at styrke det civile samfund gennem uddannelses- og oplysningsaktiviteter, der skal øge NGO'ernes fagkundskab og aktionskapacitet i den arabiske verden. Dette program udgør den anden fase i et initiativ, der blev igangsat i det foregående år. Styrkelsen af det civile samfund står ligeledes i centrum for et initiativ, der giver mulighed for at bevidstgøre undervisningsmyndighederne om det nødvendige i al indføje orienteringen om menneskerettighederne i lærebøgerne på primær- og sekundærtrinnet. Denne indsats følges op af en konference om undervisningen i menneskerettigheder, ydelse af faglig bistand med henblik på en revision af lærebøgerne og et uddannelsesprogram for lærere. På undervisningsområdet kombinerer et program i Marokko en række foranstaltninger til bekæmpelse af analfabetismen blandt kvinder med andre tiltag, der går ud på at bevidstgøre dem om deres rettigheder og uddanne dem. Fællesskabsstøtten er også gået til redigering og spredning af et ugeblad i Algeriet, der behandler de grundlæggende spørgsmål, som samfundet og det politiske system i dette land er konfronteret med. Et originalt initiativ i Tunesien bør også omtales, der har skabt mulighed for en nærmere overvejelse af spørgsmålet omkring dødsstraffen i de islamiske lande, i forbindelse med et møde mellem sagkyndige på området fra hele regionen. c) En række projekter i Mellemøsten har ligeledes fået tildelt støtte fra Fællesskabet. Det gælder feks. en række ledsageforanstaltninger og forberedende foranstaltninger i forbindelse med valgproceduren i De Besatte Områder. Iler drejede det sig om el bidrag til udarbejdelse af valglister ved hjælp af edb og etablering af en mekanisme lil overvågning af medierne før og under valgproceduren mal henblik på at måle graden af mediernes ualhængighed. lit følsomt emne som behandlingen af de indsatte i fængslerne har ligeledes været genstand for en foranstaltning, der har givet mulighed for at yde juridisk bistand til belysning af forskellige spørgsmål vedrørende indsatte palæstinenseres grundlæggende rettigheder. En række andre initiativer har specielt haft til formål at skabe fred og forsyning mellem forskellige befolkningsgrupper, i form af originale tiltag til fremme af dialog og gensidig forståelse (et program for "fredspraktikanter", og et fælles uddannelsesprogram for både palæstinensiske og israelske kvinder). d) For så vidt angår Asien, har de projekter, der har modtaget støtte fra Fællesskabet, især vedrørt børn og kvinder. Et projekt i Indien har specielt taget sigte på at øge procenten af kvinder, der deltage ri den demokratisk-politiske beslutningsproces, gennem uddannelses- og bistandsaktiviteter, og det har vedrørt såvel kvindelige vælgere som opstilling af kvindelige kandidater. Der er også ydet støtte til gennemførelsen af en oplysningskampagne vedrørende børnearbejde i Indien. Dette initiativ, hvis endelige mål er at få afskaffet børnearbejde, holder sig i sin anden fase til realiteternes verden, og derfor stilles der forslag om alternative løsninger for de personer, der beskæftiger børn i deres virksomheder. 31 I overensstemmelse med Europa-Parlamentets ønske om at "styrke beskyttelsen af menneskerettighederne i de lande, hvor der inden for den nærmeste fremtid vil ske en ændring i styret"6, er der ydet et bidrag til iværksættelsen af en række projekter i Hongkong, der går ud på at gennemføre bevidstgørende og oplysende aktiviteter på menneskerettighedsområdet. Det drejer sig om en række originale initiativer, hvor der ved hjælp af edb opbygges en database vedrørende menneskerettigheder og udarbejdes interaktive undervisningsprogrammer vedrørende samme emne. Et andet projekt går ud på at fremme udbredelsen af kendskabet til menneskerettighederne gennem offentliggørelse og spredning af dokumentarisk materiale på kinesisk og udarbejdelse af relevant undervisningsmateriale. Nævnes bør også den støtte, der er bevilget til forberedelse af de forskellige faser af den IV. Verdenskonference om kvinder, der blev afholdt i Beijing i september 1995, bl. a. gennem ydelse af støtte til kvinde-NGO'er og -sammenslutninger fra alle verdensdele med henblik på at give dem mulighed for at bidrag til og deltage aktivt i konferencen samt i det NGO-forum, der blev arrangeret samtidigt hermed. 2. 2 Latinamerika Formålet med støtten til demokratisering og overvågning af meiineskerettighederne i Latinamerika under demokratiseringsprocessen er at bakke de latinamerikanske landes bestræbelser op, der går ud på at indføre og befæste en egentlig retsstat og fremme menneskerettighederne. De generelle mål for Fællesskabets samarbejde med disse lande søges virkeliggjort ved anvendelse af følgende fremgangsmåder: * * * * at fremme pacificeringen i de lande, hvor der endnu forekommer konflikter; at øve en dybtgående indflydelse på det civile samfund med henblik på at gøre dets medlemmer bedre uddannet, bedre oplyst, mere ansvarlige, mere bevidste om deres rettigheder og pligter, mere vagtsomme og mere krævende; at fremme vekselvirkningen mellem de offentlige myndigheders og det civile samfunds indsats i en atmosfære, præget af dialog og forhandling, med det formål at overvinde de modsætningsforhold, der har været fremherskende igennem de seneste årtier; at udvikle samfundet bort fra en voldskultur hen imod en fredskultur og bort fra en konfrontationskurs hen imod en forhandlingskurs. Disse mål ligger til grund for den indsats, der er gjort ved hjælp af budgetposten "Støtte til demokratiseringsprocessen og menneskerettighederne i Latinamerika", der er blevet oprettet i 1990 på Europa-Parlamentets initiativ, i begyndelsen til fordel for Mellemamerika og Chile, og som senere er udvidet til at omfatte hele Sydamerika. I perioden 1990-1995 er det herved blevet muligt at finansiere 328 projekter til et beløb på 72 mio. ECU. I 1995 har 77 projekter modtaget støtte fra Fællesskabet. Bidragene er især gået til latinamerikanske statslige (50%) og ikke-statslige (50%) institutioner såvel på nationalt som på regionalt plan samt til internationale organisationer, der øver en indsats til fordel for menneskerettighederne i denne region7. Det er ikke blot NGO'er, der har modtaget fællesskabsstøtte, men også andre initiativer, der er udgået fra det civile samfund (kommunale organisationer, kooperativer, forskellige sammenslutninger osv. ). Sideløbende hermed er der ydet støtte til nye offentlige ministerier i Guatemala og Honduras samt til forskellige foranstaltninger, der har taget sigte på at bekæmpe straffefrihed, at understøtte reformer af fængselsvæsenet, at fremme lige adgang til domstolene for alle, at udforme uddannelseskurser for dommere og 6 7 Anmærkning i budgettet til post B7-5240 "tilskud til visse former for virksomhed, der udføres af organisationer, som forfølger menneskerettighedsfremmende formål". Visse lande i Vestindien såsom Haiti er dækket ind via andre budgetposter, bl. a. budgetpost B7-522. 32 retsembedsmænd og at bidrage til etablering af rådgivende instanser for dommerstanden. For hele verdensdelens vedkommende har den interamerikanske domstol for menneskerettigheder modtaget støtte fra Fællesskabet tillige med de initiativer, der er centreret om ydelse af retlig bistand til fordel for organisationer, der har ønsket at benytte sig af den interamerikanske instans til beskyttelse af menneskerettighedeme. Denne indsats tegner sig for et samlet beløb på 2 195 500 ECU, der har givet mulighed for at yde bidrag til 12 foranstaltninger. Endvidere er der i Venezuela og Guatemala blevet gennemført aktioner med henblik på uddannelse og med henblik på forbedring af forholdene både i fængsler for voksne og mindreårige. En af hovedopgaverne i indsatsen har været at støtte de latinamerikanske landes bestræbelser for at tilvejebringe en effektiv underordning af deres sikkerhedsstyrker og væbnede styrker under de civile myndigheder og en adskillelse af disse institutioners roller i et demokratisk samfund. Der er ydet støtte fra Fællesskabet til udaWielsesforanstøltninger for de væbnede styrker i Mellemamerika, Andes-regionen, Paraguay og Peru på området for overholdelse af menneskerettigheder og sikring af retsstaten. Der er også ydet faglig og finansiel bistand til gennemførelse af tilsvarende foranstaltninger til fordel for politistyrken i El Salvador. Også i 1995 er der over fællesskabets budget ydet støtte til videreudvikling af institutionen "Forsvar for menneskerettighederne " (El Salvador, Guatemala, Colombia og Costa Rica) eller oprettelse heraf (bl. a. i Panama og Nicaragua). Denne støtte skal medvirke til at sikre dette embedes absolut nødvendige uafhængighed samt dets decentralisering med henblik på en udvidelse af dets aktionsradius. Støtten omfatter også uddannelse af det personale, der skal ansættes ved denne institution. Det flerårige program til fremme af menneskerettighedeme i Mellemamerika, der blev iværksat i 1992, fortjener en særlig opmærksomhed, for så vidt som det er et konkret eksempel på et partnerskab omkring menneskerettighedsproblematikken, og især omkring en række projekter vedrørende juridisk bistand, støtte til den dømmende myndighed og uddannelse af målgrupper såsom personale ved politiet og de væbnede styrker, der specielt er involveret i bestræbelserne på at befæste demokratiet. Støtten til valgprocedurerne er ikke blot ydet i forbindelse med selve valghandlingen, men også i form af en undervisningsindsats over for de unge i udøvelsen af deres borgerlige rettigheder. Endvidere er der ydet støtte til modernisering af de politiske partier med det formål at fremme forhandlingsløsninger. Der er grund til særlig at omtale den fællesskabsstøtte, der er ydet til en række projekter i Chile og Argentina, der indebærer ydelse af medicinsk og psykologisk bistand til torturofre og andre personer, der har været udsat for umenneskelig og nedværdigende behandling. Denne indsats udføres i specialcentre og omfatter også forskningsprojekter vedrørende behandling og psyko-sociale virkninger af tortur på de enkelte personer og på samfundet i almindelighed. 2. 3 Central- og Østeuropa og landene inden for Samfundet af Uafhængige Stater samt Mongoliet Demokratiprogrammet, der blev iværksat på forsøgsbasis i 1992 inden for rammerne af PHARE- programmet, har til formål at tilskynde til en befæstelse af det demokratiske samfund baseret på de grundlæggende retsstatslige principper i de central- og østeuropæiske lande. Demokratiprogrammet, der i 1993 blev udvidet til at omfatte landene inden for Samfundet af Uafliængige Stater og Mongoliet inden for rammerne af TACIS-programmet, støtter især: erhvervelse og anvendelse af viden og fremgangsmåder omkring parlamentarisk praksis og organiseringen heraf, forskellige partier for politikere, der (parlamentsmedlemmer og folkevalgte repræsentanter inden for det lokale og regionale selvstyre), og til fordel for personalet ansat ved parlamenterne; repræsenterer fordel til 33 styrkelse af NGO'er og sammenslutninger, der i kraft af deres sigte og deres særlige aktiviteter på behørig vis kan bidrage til at fremme et pluralistisk demokratisk samfund; bibringelse af særlige færdigheder og teknisk indsigt vedrørende demokratisk praksis og retsstatsprincipper, til fordel for grupper af fagfolk og sammenslutninger i de berørte lande. Styrkelsen af det civile samfund står i centrum for de foranstaltninger, der er gennemført i Central- og for Østeuropa. Dette virkefelt, der betragtes som en afgørende positivt virkende demokratiseringsprocessen, har givet anledning til en række foranstaltninger centreret om undervisning af befolkningen og visse målgrupper i samfundsspørgsmål, fremme af demokratiske lokale styreformer, en indsats til fordel for større gennemsigtighed i den offentlige forvaltning og udvikling at et partnerskab mellem de aktører, der sidder på nøgleposterne i samfundet. En lang række initiativer, der tager sigte på eller inddrager feks. handelskamre (Slovenien, Rusland), fagforeninger, sammenslutninger og diverse foreninger i samfundet, er centreret om demokratiseringsprocessen og overgangen til markedsøkonomi, idet der lægges vægt på aspekterne omkring en fælles ansvarliggørelse af samfundets aktører, hvad enten de er institutionaliserede eller ej. Et aktivt partnerskab med de ikke-statslige organisationer (NGO'er) giver mulighed for konkret at bidrage til pluralismen i samfundet og at skabe grobund for et egentligt demokratisk sindelag blandt borgere. faktor Lige muligheder er et emne, der har været taget op i talrige initiativer, bl. a. vedrørende kvinder. Der har været lagt vægt på at styrke deres deltagelse i det civile, sociale og politiske liv gennem projekter, der primært har haft et uddannelsesmæssigt sigte med henblik på at fremme deres stilling, deres organisationsevne og aktive integrering i samfundsstrukturen. Spørgsmålet omkring de nationale mindretal har givet anledning til en række forskellige foranstaltninger Der er blevet lagt særlig vægt på dialogen mellem de styrende instanser og repræsentanter for mindretallene med henblik på at fremme forhandling og forsoning. Det har også været vigtigt fuldt ud at udnytte samarbejdsnettene, ikke blot på lokalt, men også regionalt plan. De aktionsmidler, der har været benyttet, har først og fremmest været uddannelse, bevidstgørelse samt fremme af teknikker til konfliktløsning. Retlig bistand til udarbejdelse af nye love om mindretalsrettigheder har ligeledes spillet en stor rolle, især med henblik på at sikre, at disse i den europæiske menneskerettighedskonvention. i overensstemmelse med reglerne love er Der er tillige ydet støtte fra Fællesskabets side til en række projekter vedrørende rehabilitering af torturofre og forskning og oplysningskampagner omkring mindretalsspørgsmål i bl. a. Slovenien, Albanien, Rumænien og Baltikum. 2. 4 Det tidligere Jugoslavien (undtagen Slovenien) I medfør af kapitel B7-52 har der kunnet ydes et finansielt bidrag på 6,5 mio. ECU til fordel for fredsprocessen og til fremme af menneskerettighederne i de forskellige republikker i det tidligere Jugoslavien. Hovedvægten har været lagt på støtte til medierne, især til anskaffelse af teknisk udstyr og materiel. Det har været vigtigt at bidrage til opretholdelsen og konsolideringen af uafhængige medier, der udgør det eneste reelle råderum for friheden i denne region. Det er ligeledes af altafgørende betydning at sikre adgangen til pålidelige informationskilder. Disse tiltag følges op af uddannelsesforanstaltninger til styrkelse af professionalismen hos de journalister og det øvrige personale, der er beskæftiget med medierelaterede aktiviteter. Ved andre projekter har man lagt vægt på at gøre de involverede personer bevidst omkring mediernes rolle i samfundet, på deres forpligtelse til pluralisme og deres særlige ansvar i forbindelse med samfundets demokratiske udvikling og respekten for menneskerettighederne. 34 lin anden hovedtendens i indsatsen har drejet sig om styrkelse af de lokale sammenslutninger og institutioner og ydelse af støtte til lokale eller udefra kommende initiativer til fremme af et pluralistisk demokrati. I den forbindelse har man især støttet initiativer ude i marken, der går ind for en tilnærmelse mellem befolkningsgrupperne, en forsoning mellem sprogsamfundene og en multietnisk sameksistens, herunder initiativer vedrørende oplysning og undervisning om menneskerettigheder og demokratisk praksis. 1 kraft af Fællesskabets budget har det været muligt at yde støtte til rehabilitering af ofrene for grove overtrædelser af menneskerettighederne eller den humanitære folkeret. Bistanden går først og fremmest ud på at støtte initiativer, der gennemføres på selve stedet, eller som organiseres af en af Den Europæiske Unions medlemsstater via specialiserede organisationer eller institutioner, der yder psykologisk, medicinsk eller social bistand til personer, der har været udsat for traumatiske begivenheder. Kvinder, der har været ofre for seksuelle overgreb, og børn, der har været meget hårdt ramt af de begåede grusomheder, er blevet viet en særlig opmærksomhed. Der er anvendt omkring 1,5 mio. ECU til sådanne foranstaltninger. 2. 5 Tyrkiet En særlig budgetpost har givet mulighed for at bidrage til at fremme menneskerettighederne og styrke de retsstatslige principper i Tyrkiet. De projekter, der har modtaget støtte, har især bestået i uddannelses- og bevidstgørelsesaktiviteter. Disse tiltag, der specielt har taget sigte på personalet ved domstolene, på advokater og andre juridisk uddannede fagfolk, er gået ud på at udforme en praktisk undervisning, der er afpasset efter de lokale forhold. Den yderst svage tendens, der er i Tyrkiet til at danne foreninger, har bevirket, at Fællesskabet har søgt at styrke de tyrkiske NGO'er, bl. a. således, at de har kunnet deltage i diverse internationale konferencer om menneskerettigheder eller aflægge studiebesøg hos tilsvarende organisationer i udlandet. Denne støtte er blevet suppleret med en række aktiviteter, der tager sigte på at sprede relevant information om meimeskerettighederne samt at uddanne lærere, der underviser inden for det primære undervisningstrin. Fællesskabsstøtten er også gået til foranstaltninger, der har haft til formål at yde psykisk og social bistand til kvindelige voldsofre, og denne bistand er blevet fulgt op af opmærksomhedskampagner i den brede offentlighed omkring dette spørgsmål. Et andet projekt har været centreret om uddannelse af retsmedicinere, der arbejder under særligt vanskelige vilkår, især i det sydøstlige Anatolien. 35 B. ASPEKTER VEDRØRENDE FREMGANGSMÅDEN FOR FINANSIERING AF AKTIVITETER TIL FREMME AF MENNESKERETTIGHEDER OG DEMOKRATI Indførelsen i 1994 af kapitel B7-52 på Europa-Parlamentets initiativ har været med til at understrege den betydning memeskerettighederne tillægges i Fællesskabets politik efter Maastricht-traktatens ikrafttræden, og det nye kapitel imødekom Parlamentets ønske om at sikre, at udgifterne til løsning af opgaver uden for Fællesskabet, det tager sigte på menneskerettigheder og demokratisering, forvaltes på en sammenhængende og gennemsigtig måde. For 1995 omfatter kapitlet otte budgetposter, der dækker forskellige tematiske og geografiske aspekter. Tendensen til en øget ressourceallokering blev også bekræftet i 1995. forvaltningen af budgetposterne under kapitel B7-52 har indebåret en række særlige foranstaltninger, der har taget sigte på at gøre initiativerne så velkoordinerede, gennemsigtige og effektive som muligt. 1/ Koordinering I første instans fungerer den fællesgruppe vedrørende menneskerettigheder, der blev nedsat i 1991, som aftaleramme mellem de forskellige tjenestegrene ved Kommissionen, der er involveret i Fællesskabets udenrigs- og indenrigspolitik vedrørende fremme af menneskerettighederne og de demokratiske principper. Med hensyn til anvendelsen af midlerne på budgetposterne i kapitel B7-52, har denne fællesgruppe fastlagt retningslinjer, indkredset fælles referencer og betingelser for udvælgelsen af projekter og harmoniseret fremgangsmåderne. I budgetforordningen hedder det, at forslagene udarbejdes på grundlag af retningslinjer og betingelser, der fastlægges af den stående fællesgruppe (nr. 52) vedrørende koordinering af memeskerettighedspolitikken. Denne samordning gør det ligeledes muligt at sprede oplysninger om Unionens stillingtagen i de enkelte spørgsmål til diverse internationale og regionale fora. De tjenestegrene, der forvalter de forskellige budgetposter inden for kapitel B7-52, konsulterer hinanden i ad hoc-arbejdsgrupper om hvert enkelt projekt, efter at de andre tjenestegrene og i givet fald den berørte delegation har afgivet udtalelse. Hvert projekt bliver genstand for en afgørelse fra Kommissionens side, og inden da har der været en skriftlig procedure8, hvorunder der kræves tilslutning til projektet fra de ansvarlige for den pågældende budgetpost samt fra Den Juridiske Tjeneste, Generaldirektorat XIX (Budgetter) og Generaldirektorat XX (Finanskontrol). 2/ Gennemsigtighed I flere forskellige beretninger gøres der hvert år rede for anvendelsen af de pågældende finansielle ressourcer. De tematiske aspekter behandles horisontalt i en række særlige rapporter, dvs. i "Beretning om gennemførelsen af foranstaltninger til fremme af menneskerettigheder og demokratisering" (for 1992-1993, og for 1994), samt i beretningerne om gennemførelsen af den af Rådet og medlemsstaterne, forsamlet i Rådet, den 28. november 1991 vedtagne resolution om menneskerettigheder, demokrati og udvikling" (1992, 1993 og 1994). Den Almindelige Beretning om De Europæiske Fællesskabers virksomhed rummer en række generelle oplysninger om forvaltningen af de forskellige budgetposter. Dertil kommer så de forskellige rapporter om anvendelsen af midlerne under hver enkelt budgetpost i kapitel B7-52. Budgetposterne B7-5240 og B7-5270 gøres til genstand for en særlig meddelelse, som det ansvarlige kommissionsmedlem i begyndelsen af finansåret tilstiller formanden for Parlamentet og formændene for de berørte parlamentsudvalg. Parlamentet modtager tillige punktuelle oplysninger om specifikke aspekter gennem de skriftlige og mundtlige forespørgsler, dets medlemmer retter til Kommissionen. Bortset fra mikroprojekt-afsnittet i PHARE-demokratiprogrammet, der forvaltes direkte af delegationerne, uden at der kræves gennemfort nogen skriftlig procedure for hvert enkelt projekt. 36 Specielt med hensyn til de ikke-statslige organisationer (NGO'er), bestræber Kommissionen sig for at forbedre informationen om Fællesskabets forskellige finansieringskilder på dette område, bl. a. ved udgivelse af en "Recueil commenté des ressources communautaires disponibles pour financer les actions ONG"l). Desuden er der hvert år stadig flere repræsentanter for NGO'er, der aflægger besøg i Kommissionens tjenestegrene, der forsyner dem med de relevante oplysninger. 3/ Effektivitet Effektiviteten i indsatsen til fordel for menneskerettigheder og demokratisering afhænger af kvaliteten af de initiativer, der ydes støtte til, og et åbent og konstruktivt partnerskab mellem Kommissionen og de internationale og regionale organisationer. * Indkredsning af støttemodtagere og projekter Støttemodtagerne kan være offentlige instanser, internationale eller regionale organisationer, NGO'ere eller andre sammenslutninger i det civile samfund. De fleste budgetposter udelukker ikke på forhånd nogen støttemodtagerkategori. Posterne vedrørende TACIS og PHARE tager dog fortrinsvis sigte på et samarbejde mellem medlemsstaternes NGO'er og støttemodtagere i de pågældende lande. Processen omkring udvælgelse af projekter foregår på to måder (indkaldelse af ansøgninger om gennemførelse af projekter inden for rammerne af PHARE- og TACIS-demokratiprogrammerne; ansøgninger, der indgives på initiativ af potentielle støttemodtagere), og disse er i 1995 i princippet blevet fastholdt. For så vidt angår ansøgningerne indgivet på initiativ af de potentielle støttemodtagere, har en uddybning af dialogen med støttemodtagerne gjort det muligt at indkredse projekter, der er nøje rettet mod de mål, der skal opfyldes, og som bør falde sammen med Fællesskabets prioritering. Denne løbende dialog med støttemodtagerne gør det muligt at få rådighed over særdeles værdifulde oplysninger, der er nødvendige for på forhånd at have sikkerhed for organisationernes troværdighed og gennemførligheden af de foranstaltninger, som de foreslår, set på baggrund af organisationernes kapacitet. Dialogen giver også mulighed for at lære NGO'eme bedre at kende, deres begrænsninger, deres behov og deres stærke sider, gennem de stadig talrigere besøg, som repræsentanter for disse organisationer aflægger hos Kommissionens relevante tjenestegrene, hvad enten de allerede har oppebåret tilskud fra Fællesskabet eller ej. Dette har ført til udvikling af en form for fleksibelt partnerskab, som ikke forudsætter, at NGO'erne har en bestemt status, således som det er tilfældet med De Forenede Nationer og Europarådet. Det bør dog siges, at set ud fra et ønske om størst mulig synliggørelse af Fællesskabets støtte er ordningen med ansøgninger på initiativ af de vordende støttemodtagere utilfredsstillende. Derimod har ordningen med indkaldelse af ansøgninger den fordel at være præget af gennemsigtighed og en vis grad af synliggørelse. Ulempen ved denne ordning er mangelen på smidighed, der har medført, at en del af de disponible midler forbeholdes ad hoc-foranstaltninger, hvis målsætninger fastlægges af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af Den Europæiske Unions politiske prioritering, eller tildeles projekter på under 10 000 ECU, de såkaldte mikroprojekter, der gennemføres på delegationernes ansvar af NGO'er med hjemsted i modtagerlandene, og uden at der er tale om nogen partnerskabstbrpligtelse. Onsket om at kunne tage mere hensyn til de pågældende landes og regioners reelle forhold og sikre de foreslåede foranstaltningers relevans med hensyn til den lokale situation har ført til udarbejdelsen af en proaktiv fremgangsmåde. Det viser sig ved, at man indledningsvis udsender eksperthold til indkredsning af projekterne, og disse team består af uafhængige eksperter, der har fået til opgave af Kommissionen at indkredse nye aktivitetsområder (Etiopien, Cambodja, Haiti osv. ). Disse sonderende rejser indebærer i givet Udgave fra april 1995: ViII/222/95-FR (originalversion). 37 fald også en evaluering af projekter, der allerede tidligere har opnået støtte fra Fællesskabet. Nævnes bør også de forberedende foranstaltninger med henblik på ydelse af bistand ved afholdelse af valg, der giver mulighed for at intervenere på et tidligt tidspunkt gennem udsendelse af forberedende missioner, der har til opgave at indkredse behovene og fastlægge rammerne for indsatsen. * Overvågning og evaluering af projekterne Løbende evaluering Der er udfoldet særlige bestræbelser med henblik på at forbedre overvågningen af projekterne under deres udførelse, bl. a. ved at foretage en løbende evaluering i form af en række sondrende undersøgelser af de organisationer, der nyder godt af et tilskud fra Fællesskabet. Der er rettet henvendelse til diverse eksperter og uafliængige organisationer, der har fået i opdrag såvel at evaluere visse grupper af projekter, der modtager støtte fra bestemte budgetposter i kapitel B7-52, som - i samarbejde med delegationerne - at foretage kontrolbesøg på stedet for gennemførelsen af projekterne. Evalueringen af aktiviteterne i de specialcentre i Europa, der tager sig af rehabilitering af torturofre, har nødvendiggjort et samarbejde med medicinske eksperter. Den europæiske menneskerettighedsorganisation, som har faet overdraget styringen af makroprojekter under PHARE- og TACIS-demokratiprogrammerne, er ligeledes blevet inddraget i overvågningen af projekternes gennemførelse. Denne opgave er yderst kompleks, på grund af den særlige partnerskabsstruktur, der kendetegner demokratiprogrammet, og på grund af reglerne om samfinansiering. Afsluttende evaluering Alle støttemodtagere skal fremlægge en rapport om de gennemførte aktiviteter samt om udgifterne i forbindelse med projekterne, inden sagsbehandlingen kan afsluttes. Disse rapporter undersøges nærmere og sammenholdes med de oplysninger om arbejdsplan, målsætninger og budget, der indledningsvis blev fremlagt, på grundlag af en række kriterier, bl. a. forholdet mellem udgifter og effektivitet, aktiviteternes multiplikatoreffekt og synligheden af fællesskabsstøtten. Enhver uregelmæssighed, der konstateres, og som organisationen ikke kan give en rimelig forklaring på, vil normalt medføre, at den pågældende tjenestegren udsender et team, der foretager kontrol på stedet, eller at Fællesskabets finanskontrol og/eller Revisionsretten sættes på sagen. German Development Institute, der har fået til opgave at gennemføre en undersøgelse med titlen "Vurdering af de positive foranstaltninger til fordel for menneskerettigheder og demototi i udviklingslandene", fremlagde sin endelige beretning herom i maj 1995. Formålet med denne øvelse var at øge effekten af de foranstaltninger, der finansieres af Den Europæiske Union til fordel for menneskerettigheder og demokrati. I beretningens henstillinger og konklusioner fremhæves følgende aspekter: de mål, der er opstillet i finansieringsoverslagene, er normalt blevet opfyldt. Valget af kontrahent har været en væsentlig faktor, der har skabt baggrund for mange projekters effektivitet og for en god ressourceal lokering; en række foranstaltninger såvel på administrativt plan (forenkling af procedurer, forbedring af den interne fagkundskab, forbedring af koordineringen og harmoniseringen af foranstaltningerne osv. ) som på det strategiske plan (tættere sammenhæng mellem foranstaltninger, bedre indkredsning af prioriterede mål på baggrund af de lokale forhold, styrkelse af synergieffekten, bl. a. ved gruppering af projekter osv. ) vil kunne være med til at øge virkningen af initiativerne. * Forbindelserne til de internationale og regionale organisationer Effektiviteten i Fællesskabets indsats er tillige baseret på et åbent og konstruktivt partnerskab med de internationale organisationer, såsom Menneskerettighedscentret og De Forenede Nationer, og med de regionale organisationer (Europarådet, OSCE, OEA og OUA). Formålet med disse partnerskaber er at forstærke virkningen af de forskellige initiativer ved hjælp af en fremgangsmåde, der hviler på kriterier som subsidiaritet, effektivitet, synliggørelse, komplementaritet og gennemsigtighed. Disse kriterier manifesterer sig på følgende måde: subsidiaritet: Fællesskabets støtte skal i princippet først og fremmest gå til områder, der ikke er 38 dækket ind af andre organisationer; når det er sagt, kan der dog også være tilfælde, hvor der er tale om ét blandt flere bidrag, nemlig når det drejer sig om gennemførelsen af konkrete foranstaltninger på grundlag af en fælles prioritering, effektivitet: for at kunne fungere effektivt bør Fællesskabets støtte tage sigte på opnåelse af synergi med andre initiativer, synliggørelse: i kraft af, at Europa-Parlamentet har opført disse budgetposter på Fællesskabets budget, har det vist vilje til at lade Unionens indsats på menneskerettighedsområdet træde tydeligt frem; derfor bør de forskellige initiativer let kunne identificeres som fællesskabsinitiativer, komplementaritet: når situationen berettiger det (jf. ovenfor), kan fællesskabsstøtten fungere som et supplement til andre organisationers initiativer, forudsat, at de særlige bestemmelser for udnyttelsen af Fællesskabets budget overholdes, gennemsigtighed: lige meget, hvilke midler der end er tale om (budgetposter i kapitel B7-70, bevillinger til bistand og finansielt og fagligt samarbejde eller midler fra EUF eller Socialfonden), er brugen af dem knyttet sammen med overholdelsen af de i Traktaten indeholdte budgetprocedurer, med finansforordninger, rådsdirektiver samt interne gennemførelsesbestemmelser. Disse procedurer varierer alt efter, hvilket finansielt instrument der anvendes; ved ydelse af finansiel og faglig bistand tilkommer det feks. det pågældende tredjeland at tage initiativet, medens udnyttelsen af budgetposterne for "menneskerettigheder" (PHARE- og TACIS-demokratiprogrammerne) af traditionsmæssige årsager er baseret på en finansforordning og en udbudsprocedure. Andre "menneskerettigheds-budgetposter" kan udnyttes direkte gennem en kommissionsafgørelse, på grundlag af en formel ansøgning om tilskud. Pro cedurerne for anvendelsen af disse finansielle instrumenter er ofte bestemmende for arten af støttemodta gere, idet adgangen til midlerne i visse tilfælde alene er forbeholdt NGO'er. Inden for de institutionelle rammer varierer procedurerne alt efter den planlagte foranstaltning; feks. forudsætter en fælles FUSP- aktion, at de anvendte bevillinger er opført på budgettet med dette mål for øje. Forbindelserne til ovennævnte partnere afhænger også af en vurdering: af økonomisk karakter; feks. er det vanskeligt - som følge af FN's overadministration - at acceptere ekstraudgifter på op til 13% i forbindelse med projekter under de forskellige FN~organer; baseret på tidligere erfaringer; feks. de positive erfaringer med de internationale domstole for det tidligere Jugoslavien og for Rwanda, sammenholdt med de vanskeligheder, der har været i for bindelse med observatørkorpsets arbejde i Rwanda og Burundi. Der kan drages den slutning, at i Det Europæiske Fællesskabs forbindelser med internationale og regionale organisationer tilstræber Fællesskabet ikke blot at være kapitalindskyder, men også partner i gennem førelsen af menneskerettighedspolitikken, således som det skitseres i Kommissionens meddelelse af 22. 11. 1995. KONKLUSION Mangedoblingen af de finansielle midler, der kan anvendes til gennemførelsen af projekter vedrørende menneskerettighederne, har muliggjort en betydelig udvidelse af interventionernes sigte, både ud fra et geografisk og et tematisk synspunkt. I den nuværende fase, og under hensyntagen til de samordnings- mæssige vanskeligheder, der er forbundet med en sådan udvidelse af virkefeltet, samt de stigende krav, der stilles til indsatsen til fordel for menneskerettighederne, er det berettiget til at undersøge, i hvilken udstrækning disse midler giver mulighed for at handle effektivt på mellemlang og lang sigt, at reagere i presserende situationer og at sikre den nødvendige sammenhæng, virkning og synlighed. Der er udfoldet betydelige bestræbelser, ikke blot i de forskellige proceduremæssige faser gennem fremme af en proaktiv politik og udbygning af en særlig evalueringskapacitet til fordel for menneskerettighedspro- jekter, men også med henblik på at styrke sammenhængen i og virkningen af den samlede indsats: 39 * Styrkelse af samarbejdet med de regionale og internationale organisationer, der virker til fremme og sikring af menneskerettighederne: dialogen med De Forenede Nationer, OSCE og Europarådet er blevet uddybet og har givet sig udslag i operationelle tiltag,10 således at der har kunnet iværksættes kompleme n- tære og synergetiske interventioner, der har givet mulighed for at udnytte hver enkelt parts resultater og sagkundskab og undgå overlapninger og eventuelle konfliktsituationer. Det har også givet mulighed for at styrke sammenhængen mellem de synspunkter, Unionen har fremført i de internationale og regionale fora, og de på fællesskabsplan gennemførte foranstaltninger. * Udvikling af ansporede ordninger: den ansporede støtteordning, der indgår i den reviderede Lomé IV- konvention, går ud på at stille midler til rådighed til fordel for institutionelle eller administrative reformer, forudsat at AVS-staten allerede havde besluttet at finansiere sådanne reformer ved hjælp af de midler fra El JF, der er beregnet til udviklingsforanstaltninger. Denne ordning er et led i den positive politik, der er fastlagt i resolutionen om menneskerettigheder, demokrati og udvikling. * Styrkelse af instrumenternes komplementaritet og af kontinuiteten i indsatsen: visse budgetposter i kapitel B7-52 har til formål at spille en initiativtager- og katalysatorrolle og bidrager dermed til en hierarkisering i brugen af instrumenter. Projekter af nyskabende karakter, som støttes i begrænset omfang over særlige budgetposter, kan - hvis man har gode erfaringer med dem - gennemføres i større målestok ved hjælp af de midler, der er afsat til faglig bistand og udviklingssamarbejde. Desuden åbner bestemmel serne om ydelse af faglig bistand samt midlerne til udviklingssamarbejde mulighed for at sikre kontinuite ten i interventionerne rent geografisk gennem iværksættelse af flerårige programmer. Ovennævnte bestræbelser har endnu ikke ført til nogen markante resultaTer, bl. a. fordi der mangler en helhedsstrategi for anvendelsen af de finansielle ressourcer til fordel for m enneskerettigheder og demo kratisering. Derfor har Kommissionen - på baggrund af en rekapitulering af de hidtidige resultater på dette område - indledt en samlet overvejelse af, hvilke veje der skal slås ind på for at opnå en sammenhæn gende, effektiv og synlig indsats på dette område. Med det formål for øje at nå frem til en optimal anvendelse af de forskellige finansielle instrumenter til fremme af menneskerettighederne slås der i nærværende dokument til lyd for følgende forslag: * Der bør tages mere hensyn til de specifikke behov på menneskerettighedsområdet,for så vidt angår: - støttemodtagernes egenart (bl. a. deres virksomheds almennyttige karakter), som der bør tages højde for i de forskellige faser af budgetproceduren (projektudvælgelse, bevilling af støtte, evaluering, udbe talinger); - de særlige træk ved de initiativer, der vedrører fremme af menneskerettigheder, idet der skelnes mellem foranstaltninger på kort sigt, der kræver øjeblikkelig rådighed over midlerne, og foranstalt ninger på mellemlang og lang sigt, der indebærer, at foranstaltningerne videreføres ud over det pågældende regnskabsår. * Man bør sikre komplementaritet ved anvendelsen af instrumenter af forskellig art, så man undgår overlapninger og sikrer kontinuiteten og den ønskede effekt (hvoraf følger, at det er særdeles vigtigt at undgå, at der etableres alt for mange budgetposter, hvis bemærkninger blot indeholder generelle hen visninger til menneskerettighederne, så den eneste forskel mellem dem er det geografiske anvendelsesom råde). Således kunne der feks. foretages en vurdering af hvert enkelt projekt med hensyn til, om det 10 Der er etableret nære operationelle forbindelser til De Forenede Nationers Højkom missær for Menneskerettigheder, til Centret for Menneskerettigheder i Genève, til Forretningsudvalget for OSCE's demokrati- og menneskerettighedsinstitutioner - især vedrørende aspekter i tilknytning til ydelse af bistand ved valghandlinger -til OSCE's højkommissær for nationale mindretal samt til Europarådets tjenestegrene og til Den Europæiske Kommission for Udbygning af Demokratiet gennem Nationale Retssy stemer. 40 måske kunne henvises til andre finansieringskilder, bl. a. i de tilfælde, hvor supplerende foranstaltninger vil være uomgængelig nødvendige for opfyldelsen af projektets mål. * Der bør udformes ansporende ordninger, der vil kunne øge initiativernes virkning, feks. ved at den allerede eksisterende ordning med ansporende støttebeløb udvides til at omfatte andre lande eller lande grupper end AVS-staterne. * Der bør foretages en tydeligere skelnen mellem tematiske tiltag og geografisk begrænsede tiltag, således at man øger muligheden for at intervenere i situationer, der kræver hurtig respons. * Man bør uddybe den specialviden, man har om de forskellige emner vedrørende menneskerettig hederne, og styrke evnen til at tage initiativer gennem et bedre kendskab til de pågældende landes eller regioners specifikke behov og særlige karakteristika. * Man bør sikre oplysningernes gennemsigtighed og tage mere hensyn til institutionernes retningslinjer ved fastlæggelsen af de prioriterede tiltag, bl. a. gennem en konstruktiv dialog med Europa-Parlamentets instanser. * Man bør styrke sammenhængen mellem EU-medlemsstaternes og Fællesskabets indsats, bl. a. ved at fremme en regelmæssig udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og Fællesskabets institutioner. * Man bør styrke de synergetiske forbindelser til de internationale og regionale organisationer, bl. a. ved at satse på en programmering på mellemlang og lang sigt af de prioriterede tiltag, der bør iværksættes i fællesskab, og ved at udvikle en hurtigere reaktionsevne med hensyn til gennemførelsen af punktuelle foranstaltninger. 41 BILAG I OVERSIGT OVER DE BUDGETPOSTEN OG ØVRIGE FINANSIELLE RESSOURCER, DER STÅR 1TL RÅDIGHED MED HENBUKPÅ AT FREMME IVŒHVESKERETnGHEDERNE OG DE DEMOKRATISKE PRINCIPPER A. Budgetposter, der er særlig beregnet til at fremme menneskerettigheder og demokrati: Kapitel B7-52 "Europæisk initiativ for demokrati og beskyttelse af memeskerettighederne" Kapitlet "Europæisk initiativ for demokrati og beskyttelse af meimeskerettighederne" blev indført i 1994 på Europa-Parlamentets initiativ på grundlag af en beslutning af 14. maj 1992. Det samler alle fælles skabsbudgettets poster, der udtrykkeligt tager sigte på at fremme menneskerettighederne og de demokra tiske principper. Denne omlægning imødekommer ønsket om at sikre sammenhæng og gennemsigtighed i Fællesskabets bistand på dette område, og den afspejler de nye ansvarsområder, der blev indført med traktaten om Den Europæiske Union, samt visse strukturelle ændringer af de forskellige fællesskabs institutioner. Bevillingernes samlede beløb, dvs. 75,960 mio. ECU (59,1 mio. ECU i 1994), bekræfter den tendens, der har været til en stadig forøgelse af de budgetmidler, der anvendes til emnet vedrørende forsvar og fremme af menneskerettigheder og demokratiske principper. Anvendelsen af netop disse midler behandles særligt grundigt i beretningen. B7-520: Støtte til demokrati i de centrai- og østeuropæiske lande samt på Balkan (B7-5200 + B7-5201) 1. B7-5200 : PHARE for demokrati-programmet De givne bevillinger for 1994 10 000 000 ECU1 Bevillinger, der er disponeret over i 1994 10. 000. 000 ECU De givne bevillinger for 1995 10 000 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1995 10. 000. 000 ECU Budgetmæssig anmærkning PHARE for demokrati-programmet anvendes til støtte for udviklingen af demokrati og retsstatstilstande samt udviklingen af civilsamfundet i de central- og østeuropæiske lande. Denne bevilling kan anvendes til støtte til aktioner iværksat af kvindesammenslutninger, der fører en aktiv kamp for demokratiets genindførelse i det civile liv i de central- og østeuropæiske lande. hvoraf 5 mio. ECU er opført i kapitel BO-40. 42 2. B7-5201: Fadlesskabsfoianstaloiinger til støtte for demokratiet og fredsprocessen i republikkerne i det tidligere Jugoslavien De givne bevillinger for 1994 5. 000. 0002 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1994 4 887 000 ECU De givne bevillinger for 1995 5 000 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1995 Budgetmæssig anmærkning 5 000 000 ECU Denne bevilling skal dække aktioner til støtte for fredsprocessen, neddæmpning af spændingr og demokra tisk udvikling blandt andet gennem fremme af frie og uafliængige medier i republikkerne fra det tidligere Jugoslavien (Slovenien, Kroatien, Serbien, Montenegro, FYROM, Bosnien-Hercegovina). En del af denne bevilling skal anvendes til at støtte den interetniske dialog, medierne, kvinderne, de demokratiske grupper, pressefriheden og de mest sårbare grupper. Bevillingerne under denne budgetkonto skal udelukkende anvendes til foranstaltninger med henblik på demokratisering og beskyttelse af menneskerettigjiedeme. 3. B7-5210: Støtte til demokrati i de uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen De givne bevillinger for 1994 10 000 0003 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1994 10 000 000 ECU De givne bevillinger for 1995 10 000 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1995 10 000 000 ECU Budgetmæssig anmærkning Denne bevilling skal dække iværksættelse af et program til støtte for udviklingen af demokrati, retsstat og civilsamfund i de uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen. Den hidrører fra TACIS-programmet (Technical assistance to the Commonwealth of Independent States and Georgia). hvoraf 1 mio. ECU (overførsel) hvoraf 5 mio. ECU er opført i kapitel BO-40. 43 4. B7-5220: Menneskerettigheder og demokrati i udviklingslandene De givne bevillinger for 1994 14 000 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1994 14 000 000 ECU De givne bevillinger for 1995 19 000 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1995 18 978 243 ECU Budgetmæssig anmærkning Denne bevilling er bestemt til at dække foranstaltninger vedrørende meiineskerettigheder og demokrati i tilknytning til Fællesskabets udviklingspolitik i udviklingslandene, bl. a. ved Middelhavets sydkyst. Den kan også anvendes til støtte til Det Europæiske Center for Fremme af Demokratiets Udvikling til støtte for mindretals og sårbare gruppers rettigheder og til teknisk ekspertbistand i forbindelse med valgpro cedurer, sund forvaltning, lovmæssighed og respekt for memeskerettighederne. 5. B7-5230: Demokratiseringsprocessen i Latinamerika De givne bevillinger for 1994 13 000 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1994 12 999 978 ECU De givne bevillinger for 1995 14 000 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1995 14 000 000 ECU Budgetmæssig anmærkning Denne bevilling er bestemt til at dække finansieringen af særlige aktioner, der skal bidrage til demokrati seringsprocessen i Latinamerika, herunder Haiti og Cuba, især til at hjælpe dem, der kæmper i Centrala merikas borgerkrige, tilbage til en normal tilværelse, når kampene ophører. Den kan også anvendes til at støtte demokratisk valgte myndigheder, der har været ofre for kupforsøg, og som fortsat nyder Det Europæiske Fællesskabs tillid. Ligeledes opført under denne artikel er bidrag til finansieringen af det Latinamerikanske Parlaments aktiviteter i forbindelse med aftalerne med Europa-Parlamentet. Denne bevilling dækker også udgifter til undersøgelser, ekspertmøder, konferencer og kongresser, infor mation og publikationer, der er direkte forbundet med gennemforeisen af formålet med den foranstaltning, de er en integrerende del af, med undtagelse af de udgifter, der vedrører forvaltningen af disse foran staltninger eller den generelle administration (jf. Kommissionens meddelelse af 22. april 1992). 44 Andre foranstaltninger til fordel for menneskerettighedeme B7-524: (B7-5240 + B7-5241) 6. B7-5240: Tilskud til visse former for virksomhed, der udføres af organisationer, som f o rf ø 1 g e r nienneskerettighedsfremntende formål De givne bevillinger for 1994 5 000 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1994 5 000 000 ECU De givne bevillinger for 1995 5 500 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1995 5 490 000 ECU budgetmæssig anmærkning Denne bevilling er bestemt til at dække ydelse af tilskud til organisationer, som forfølger humanitære og mermeskerettighedsfremmende formål, som feks. Det Europæiske Memeskerettighedsmstitut og Det Europæiske Institut for Ytringsfrihed. Den skal ligeledes dække udgifterne i forbindelse med administrationen af denne budgetpost samt inspektio nen af projekter, som har modtaget tilskud. Der ydes støtte i form af tilskud til projekter såvel uden for Fællesskabet (udviklingslande, mellem- og østeuropæiske lande m. m. ) som i Fællesskabet med henblik på at: - fremme internationale initiativer samt EF-initiativer med det formål inden år 2000 at fa afskaffet dødsstraffen i alle lande - støtte revalideringscentre for torturofre og andre organisationer, der yder konkret bistand til ofre for menneskeretti^iedskrænkelser, og som bør tildeles den samme andel af støtten fra denne konto, som de hidtil har modtaget - uddanne personer, der er ansvarlige for bevidstgørelsen af andre om menneskerettighedeme (dommere, advokater, ledende administrativt personale, personer med ansvar for uddannelsen af politi og sikkerheds styrker, undervisere etc. ) - styrke respekten for menneskerettighederne og yde bistand til børn, der er ofre for menneskerettigheds krænkelser - støtte uddannelsesinitiativer i organisationer, der arbejder for at beskytte memeskerettighederne - støtte kontrollen med fængslerne på verdensplan og udsendelsen af efterfølgende rapporter - styrke beskyttelsen af menneskerettighederne i de lande, hvor der inden for den nærmeste fremtid vil ske en ændring i styret. Der gives prioritet til projekter, som indebærer konkret og direkte bistand. Projekter vedrørende under søgelser og akademiske seminarer af særlig betydning tages så vidt muligt i betragtning. Et beløb på 250 000 ECU er bestemt til Det Internationale Fængselsobservationsorgan (OEP). Ligeledes opført under denne konto er ydelse af tilskud til organisationer, som forfølger humanitære og menneskerettighedsfremmende formål, som feks. Det Europæiske Mermeskerettighedsinstitut. Et beløb på 200 000 ECU er bestemt til Det Europæiske Institut for Ytringsfrihed. 45 7. B7-5241: Støtte fra Den Europæiske Union til ikke-statslige organisationer, der arbejder for beskyttelse og fremme af menneskerettighedeme i Tyrkiet IX* givne bevillinger for 1994 5(K) 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1994 500 000 ECU De givne bevillinger for 1995 500 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1995 413 000 ECU Budgetmæssig anmærkning Denne bevilling er bestemt til at dække fællesskabsstøtte til ikke-statslige organisationer, der arbejder for beskyttelse og fremme af memeskerettighederne i Tyrkiet. 8. B7-5270: Støtte til genoptræningscentre for torturofre og til organisationer, der yder konkret bistand til ofre for overtrædelser af menneskerettighedeme De givne bevillinger for 1994 2 000 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1994 2 000 000 ECU De givne bevillinger for 1995 5 000 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1995 5 000 000 ECU ngen budgetmæssig anmærkning B. Kort oversigt over andre budgetmidler, der står til rådighed med henblik på at fremme menneskeretti £ heder og demokrati I forbindelse med kapitel B7-30 "Samarbejde med udviklingslandene i Latinamerika og Asien" 1. B7-3020: Bistand til flygtninge og fordrevne med henblik på disses selvforsyning De givne bevillinger for 1994 60 000 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1994 59 831 000 ECU De givne bevillinger for 1995 70 000 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1994 Budgetmæssig anmærkning 69 898 000 ECU Denne bevilling er bestemt til at dække finansiering af hjælpeforanstaltninger, der skal sikre selvforsyning for flygtninge, fordrevne og andre befolkningsgrupper, der har forladt deres hjemland eller opholdsland på grund af konflikter, usikre forhold eller andre ikke naturbestemte kriser. 46 Den dækker ligeledes støtte til overlevelse, hjemsendelse og genetablering. Navnlig kan bistanden udvides til også at omfatte lokale befollmmgsgrupper i værtslandene på steder, hvor de økonomiske betingelser gør det nødvendigt. Den kan om nødvendigt også bruges til støtte til foranstaltninger, som sigter mod at forhindre, at befolkningsgrupper fordrives. Der kan iværksættes foranstaltninger finansieret i samarbejde med ikke-statslige (NGO) og internationale organisationer. Denne artikel dækker også udgifter til undersøgelser vedrørende koordinering på stedet, etepertmøder, konferencer og kongresser, information og publikationer, der er direkte forbundet med gennemforeisen af formålet for den foranstaltning, de er en integrerende del af, med undtagelse af de udgifter, der vedrører forvaltningen af disse foranstaltninger eller den generelle adrninistration (jf. Kommissionens meddelelse af 22. april 1992). I forbindelse med kapitel B7-21 "Humanitær bistand": 2. B7-210, B7-211, B7-214, B7-215, B7-217, B7-219 De givne bevillinger for 1994 500 159 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1994 499 315 000 ECU De givne bevillinger for 1995 642 500 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1995 641 927 000 ECU De forskellige budgetposter, der forvaltes af Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand (ECHO), er bestemt til finansiering af humanitære nødhjælpsaktioner for befolkninger i tredjelande, der rammes af naturkatastrofer eller andre begivenheder med betydelige økonomiske eller sociale virkninger. Denne bistand ydes uden hensyn til race, religion og politisk tilhørsforhold Den har form af medicinsk udstyr, lægemidler, læskure, energiprodukter, nødvendighedsvarer, fødevarer, sanitærprodukter osv. Desuden gør den det muligt at finansiere psykologisk bistand til ofrene, genopretning af retssystemet og lægelig og psykologisk bistand til arresterede personer. Endelig vedrører budgetpost B7-217 specielt flygtninge og tvangsfordrevne og tager sigte på tvangsfor flytninger af befolkninger ved at bistå med tilbagevenden og genbosættelse i hjemlandet eller -regionen. 47 I forbindelse med kapitel B3-41 "Social tryghed og fri bevægelighed": 3. B3-4UQ: Arbejdstagernes frie bevægelighed og foranstaltninger til for vandrende arbejdstagere, herunder indvandrere fra tredjelande De givne bevillinger for 1994 9 200 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1994 9 102 000 ECU De givne bevillinger for 1995 9 599 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1995 3udgetmæssig anmærkning 9 599 000 ECU I overensstemmelse med bestemmelserne i det sociale handlingsprogram yder Kommissionen finansiel støtte til demokratisk ledede organisationer og sammenslutninger, der repræsenterer vandrende arbejdstagere, også fra ikke-EF-medlemsstater, eller som arbejder for deres interesser (modtagelses-, rådgivnings- og op lysningstjenester, konferencer og drøftelser om emner vedrørende udvandringsprojekter, der fremmer integration og inddragelse afvandrende arbejdstagere, herunder indvandrere fra ikke-EF-medlemsstater, på forskellige niveauer i værtslandenes sociale og administrative systemer) og fremmer foranstaltninger til fordel for integration, bl. a. igennem oprettelse og modernisering af boliger og ved at stille sociale centre til rådighed i områder med stor befolkningstæthed. Mindst 3 000 000 ECU øremærkes til foraristaltninger og projekter til fordel for indvandrere fra tredjelande. Disse foranstaltninger og projekter skal fortrinsvis gennemføres af ikke-statslige organisationer. I henhold til meddelelsen af 9. december 1987 agter Kommissionen at sikre en korrekt anvendelse af traktatens artikel 48, stk. 4, for så vidt angår adgangen til stillinger inden for højt prioriterede områder i medlemsstaternes offentlige administrationer. Bevillingen dækker ligeledes udestående forpligtelser vedrørende studieudgifter, ligeledes opført under denne konto er udgifter til undersøgelser, ekspertmøder, konferencer og kongresser, information og publikationer, der er direkte forbundet med gennemførelsen af formålet med den foranstalt ning, de er en integrerende del af, med undtagelse af de udgifter, der vedrører foi^altningen af disse foranstaltninger eller den generelle administration (jf. Kommissionens meddelelse af 22. april 1992). 4. B3-4114: Foranstaltninger til bekæmpelse af racisme, fremmedhad og antisemitisme De givne bevillinger for 1995 Budgetmæssige anmærkning 5 400 000 ECU4 Denne foranstaltning er bestemt til: - at fremme samarbejdet med de forskellige samfundsorganer, der gør en indsats for at styrke tolerancen og mod situationer og adfærd, som er udtryk for racistisk dislaiminering, fremmedhad og antisemitisme, og dække finansiering af offentlige aktioner på dette område - at iværksætte og udarbejde aktioner med henblik på udformning af en samlet strategi i Den Europæiske Union for bekæmpelse af vold, som skyldes racisme og fremmedhad - at gøre en indsats for at uddanne embedsmænd i de dele af de nationale administrationer, der er mest berørt af disse fænomener. hvoraf 2 mio. ECU (overførsel) 48 Denne bevilling er bestemt til at dække finansiering af foranstaltninger til tremme af menneskerettighedeme og bekæmpelse af racisme og fremmedhad. Den fordeles som følger: - et beløb på 550 000 ECU til en aktion til bekæmpelse af racisme og fremmedhad i skoler - et beløb på 200 000 ECU til ikke-statslige organisationer, der bekæmper racisme, fremmedhad og antisemitisme - et beløb på 50 000 ECU til Det Europæiske Informationsnet for den månedlige offentliggørelse i "Migration Newsheet" og den franske udgave "Migrations Europa" - et beløb på 500 000 ECU til en kampagne mod racisme og for udlændinges økonomiske og kulturelle betydning - et beløb på 100 000 ECU til aktionen mod glemsel - til bekæmpelse af racisme - et beløb på 250 000 ECU til Det Europæiske Forskningscenter for Racisme og Antisemitisme - et beløb på 500 000 ECU skal afsættes til foranstaltninger, som gennemføres i samarbejde med Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation for at bekæmpe det fremmedhad, der er rettet mod vandrende arbejdstagere, herunder indvandrere fra tredjelande - et beløb på 200 000 ECU anslås at skulle bruges til undersøgelse af den kulturelle, retlige, politiske og sociale situation for mindretallene i Det Europæiske Fællesskab og i Europa for rettidigt at kunne bekæmpe racisme og fremmedhad. I forbindelse med kapitel B3-40 "Den sociale dialog og beskæftigelsen" 5. B3-4012: Foranstaltninger til fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder De givne bevillinger for 1994 6 260 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1994 6 257 000 ECU De givne bevillinger for 1995 6 420 000 ECU Bevillinger, der er disponeret over i 1995 Budgetmæssige anmærkning 6 419 000 ECU ' ~~ Denne bevilling er bestemt til at dække finansieringen af det tredje program, navnlig nettene, de lokale beskæftigelsesinitiativer (ILE) og de øvrige foranstaltninger og projekter. Kommissionen deltager i forsøgsprojekter og oplysningsvirksomhed, som uafhængige bevægelser og nationale ligestillingsråd iværksætter på dette område, og den igangsætter foranstaltninger i samarbejde med Det Rådgivende Udvalg for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder. Inden for rammerne af aktionerne er det nødvendigt at sørge for, at de personer, der forvalter udgifterne, gøres opmærksom på situationen for kvinder i minoriteter i befolkningen. Der afsættes også et beløb til aktionsplaner med henblik på at skabe midlertidige tilflugtssteder især for kvindelige indvandrere, der er udsat for vold i hjemmet. Den dækker også udgifter til undersøgelser, ekspertmøder, konferencer og kongresser, information og publikationer, der er direkte forbundet med gennemførelsen af formålet med den foranstaltning, de er en integrerende del af, med undtagelse af de udgifter, der vedrører forvaltningen af disse foranstaltninger eller den generelle administration (jf. Kommissionens meddelelse af 22. april 1992). 49 1 forbindelse med kapitel A-30 "Tilskud, generelt": 6. A-3091: Kvindeforum De givne bevillinger for 1994 350 000 ECU De givne bevillinger for 1995 450 000 ECU Budgetmæssige anmærkning" Denne bevilling er bestemt til at dække driften af Kvindeforum. Ligesom Ungdomsforum er dette Kvindeforum eller -lobby blevet et nødvendigt hjælpemiddel til støtte for fællesskabsaktionerne til fordel for kvinder. 7. A-3093: Støtte til internationale, ikke-statslige oiganisationer, der arbejder for indførelse af en inter national strafferetlig jurisdiktion De givne bevillinger for 1995 300 000 ECU Regelmæssig anmærkning (ny konto) Denne bevilling skal anvendes til støtte for internationale, ikke-statslige organisationer, der arbejder for indførelse af en international strafferetlig jurisdiktion. 50 12/07/96 B I L AG 2 Gruppe nr. 14 Stående gnippe FÆLLESGRUPPEN FOR KOORDINERING AF !VlENNESIŒRETnGHEDSA]>WGQENDER Mandat. At styrke den interne koordinering med henblik at sikre sammenhæng mellem menne skerettighedspolitikken og de andre fællesskabspolitikker, herunder anvendelsen af budget midler (ref: David Williamsons notat nr. 014903 af 24. 09. 1994) Kommissionens afgørelse: KOM(84) PV 722 Formand: Daniela Napoli (GD IA) Sekretær Aristotelis Gavriliadis (GD IA) Deltagende generaldirektorater Generalsekretariatet, Analyse- og lYognosegruppen, Den Juridiske Tjeneste, (il) I, IA, IB, II, V, VIII, X, XI, XII, XIII, XV, XIX, XXII, XXIV, XXIII, ECHO Antal møder i 1995: 7 Arbejdsopgaver Gruppen opfylder et stadig mere udtalt behov for koordinering af alle de initiativer, der tages af Kom missionens tjenestegrene på området for mermeskerettigheder og demokratisering, herunder bistand ved afholdelse af valg. Denne opgave, der er blevet stadfæstet af generaldirektørerne for RELEX-gruppen, er centreret om: gennemførelse af Kommissionens meddelelse: "Den Europæiske Union og ae udenrigspoliiske aspekter af menneskerettighederne -fra Rom- til Maastricht-traktaten og i tiden fremover"; sikring af sammenhæng og gennemsigtighed ved anvendelsen af budgetposterne i kapitel B7-52 "Europæisk initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne"; gennemgang af de projekter, der henhører under posterne B7-5240 "Tilskud til visse former for virksomhed, der udfores af organisationer, som forfølger menneskerettighedsfremmende formål" og B7- 5270 "Støtte til genoptræningscentre for torturofre og til organisationer, der yder konkret bistand til ofre for overtrædelser af menneskerettighederne". 51 ISSN 0254-1459 KOM(96) 672 endelig udg. DOKUMENTER DA 06 11 Katalognummer : CB-CO-96-685-DA-C ISBN 92-78-13537-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg ^