title: Padomes Regula (EK) Nr. 119/97 (1997. gada 20. janvāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Malaizijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu

formats: html pdf print

text: 11/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 169 31997R0119 L 22/1 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 24. 1. 1997. PADOMES REGULA (EK) Nr. 119/97 (1997. gada 20. janvāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Malaizijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) un jo īpaši tās 9. un 23. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apsprieša- nās ar Padomdevēju komiteju, (5) Personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvē- rumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu un to summu galīgo iekasēšanu, ko nodrošināja ar pagaidu maksājumiem. Tām arī tika atvēlēts laiks, lai tās pēc šīs atklāšanas varētu for- mulēt savus iebildumus. (6) Ieinteresēto personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās atsauksmes izskatīja un vajadzības gadījumā ņēma vērā, izdarot Komisijas galīgos secinājumus. tā kā: (1) (2) (3) (4) I. PAGAIDU PASĀKUMI Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1465/96 (2) (turpmāk tekstā “pagaidu maksājuma regula”) noteica pagaidu antidem- pinga maksājumus dažu tādu gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam Kopienā, uz kuriem attiecas KN kodsex 8305 10 00 un kuru izcelsme ir Malaizijā un Ķīnas Tautas Republikā. III. IZSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI (7) Pagaidu secinājumu nolūkiem Komisija uzskatīja gredzen- veida stiprinājuma mehānismus (turpmāk tekstā – GSM), ko ražo un pārdod Kopienā, GSM, ko ražo un pārdod Malaizijā, un GSM, ko uz Kopienu eksportē no Malaizijas un Ķīnas Tautas Republikas, par “līdzīgiem ražojumiem” Regulas (EK) Nr. 384/96 (turpmāk – antidempinga pama- tregula) 1. panta 4. punkta nozīmē, jo tie ir vai nu vienādi vai arī pēc savām pazīmēm ir ļoti līdzīgi viens otram. II. TURPMĀKAIS PROCESS Pēc antidempinga pagaidu pasākumu noteikšanas atseviš- ķas ieinteresētas personas rakstiski iesniedza atsauksmes. (8) Personām, kas to pieprasīja, bija iespēja paust savu viedokli Komisijai. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo secinājumu izdarīšanai. Viens importētājs, kas ir arī pakārtoto ražojumu ražotājs (tas ir, gredzenveida stiprinājuma datņu un citu kancelejas preču ražotājs), atkārtoja savus iepriekš izteiktos argumen- tus, proti, ka mehānismi ar 17 un 23 gredzeniem nav līdzīgi ražojumi attiecībā uz “standarta” mehānismiem ar diviem līdz četriem gredzeniem, un tādēļ tie jāizslēdz no procesa darbības jomas. (1) OV L 56, 6. 3. 1996. , 1. lpp. (2) OV L 187, 26. 7. 1996. , 47. lpp. (9) Pamatojot savu prasību, importētājs norādīja, ka sūdzībā bija minēti vienīgi mehānismi ar diviem līdz četriem gre- dzeniem, atstājot mehānismus ar 17 līdz 23 gredzeniem 170 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/25. sēj. ārpus iespējamā dempinga apstākļos realizēto ražojumu saraksta. Lai gan ir taisnība, ka aprēķinos, kas sūdzībā izklāstīti kā sākotnēji šķietami ticami pierādījumi esošajam dempingam un tā radītajam kaitējumam, kā piemēri izmantoti vienīgi modeļi ar diviem līdz četriem gredzeniem, jāatgādina arī, ka sūdzībā izklāstītajā ražojuma aprakstā bija iekļauti visi gredzenveida mehānismi ar diviem vai vairāk gredzeniem. Šajā sakarā jānorāda, ka Kopienas tirgū pārdod GSM ar, piemēram, 13 vai 16 gredzeniem. (10) Tika norādīts, ka papildus gredzenu skaitam mehānismiem ar 17 un 23 gredzeniem ir atšķirīgas fiziskās pazīmes, jo īpaši tiem ir lielāks pamatnes garums un biezums, kas padara tos nodilumizturīgākus kā citus mehānismus, un tādēļ tie ir būtiski atšķirīgi. Izpētot šo jautājumu, noskaidroja, ka atšķirības, ja tādas ir, varētu uzskatīt par salīdzināmām ar atšķirībām, kādas novērojamas starp dažādiem jau esošiem divu vai četru gredzenu mehānismu modeļiem. Tādēļ tiek uzskatīts, ka starp mehānismiem ar 17 līdz 23 gredzeniem, no vienas puses, un citiem gredzenveida stiprinājuma mehānismiem, no otras puses, nav citu būtisku fizisku atšķirību, kā vien gredzenu skaits. (11) Turpmāk tika norādīts, ka izmantotās ražošanas metodes un izmaksas, ražojot mehānismus ar 17 un 23 gredze- niem, ievērojami atšķiras no citu mehānismu ražošanas metodēm un izmaksām. Jāatzīmē, ka darbības un iekārtas, kas vajadzīgas, lai ražotu gredzenus, piestiprinātu tos pie lāpstiņas un sakomplektētu lāpstiņas mehānisma vāciņā, būtībā ir vienādas visu veidu GSM. Lielāks izejvielu saturs un vairāk darbību gredzenu piestiprināšanai, kas jāatkārto, ražojot mehānismus ar 17 un 23 gredzeniem, rada izmaiņas ražošanas izmaksās. Tomēr, lai gan šī atšķirība ir būtiska, tā nav nesamērojama ar atšķirībām, kas novērotas starp maziem un lieliem mehānismu veidiem ar mazāku skaitu gredzenu. Tādēļ konkrētās ražošanas darbības, ja tādas ir, un to radītās izmaksas attiecībā uz mehānismiem ar 17 un 23 gredze- niem, nav tādas, lai izmainītu to līdzību ar citiem mehāni- smiem. Katrā ziņā – attiecībā uz atšķirībām ražošanas pro- cesā, kāds varētu būt izmantots – Kopienas iestāžu vienotā prakse liecina, ka visas šādas atšķirības ir nebūtiskas, vei- cot līdzīgu ražojumu analīzi. Lai gan varēja konstatēt būtisku cenas atšķirību starp mehā- nismiem ar 17 vai 23 gredzeniem un līdzīgiem mehāni- smiem ar mazāku skaitu gredzenu, uzskata, ka, ņemot vērā līdzīgo izmantošanu un pircējus, varētu iestāties aizstāša- nas efekts, ja šie ražojumi pieredzētu būtiskas cenu izmai- ņas pretējā virzienā. Tādēļ jāsecina, ka 17 vai 23 gredzenu mehānismu tirgus segmentam nav tādu būtisku atšķirīgu pazīmju, lai to pilnībā izslēgtu no izmeklēšanas. (13) Tika norādīts, ka atšķirības rodas arī, izmantojot stiprinā- jumus ar atšķirīgiem mehānismiem. Ja stiprinājumi ar “standarta” mehānismiem iespējams, pirmkārt, ir paredzēti papīram, kurā pircējs pats izdur caurumus, tad stiprinā- juma mehānismus ar 17 un 23 gredzeniem izmanto, lai saspraustu kopā iepriekš perforētu papīru gan īpašā perfo- ratora cenas dēļ, gan dēļ nelielā lapaspušu skaita, ko tas var perforēt vienā reizē. Tomēr jāatzīmē, ka daži stiprinājumu veidi, uz kuriem attiecas šis process, piemēram, katalogu turētāji, kuros izmantoti gredzenveida mehānismi ar diviem līdz sešiem gredzeniem, arī izmanto iepriekš perforētu papīru, kas jau ievietots gatavā ražojumā, vai iepriekš perforētas papildu lapas un ka, lai izmantotu dažus no tiem, pircēju rīcībā nav noteikti jābūt perforatoram. Bez tam iepriekš perforēts papīrs, kas paredzēts mehānismiem ar diviem līdz četriem gredzeniem, Kopienā ir pieejams un tiek pārdots ievēroja- mos daudzumos, jo īpaši izmantošanai skolās (kas arī ir galvenais tirgus mehānismiem ar 17 un 23 gredzeniem). Tādēļ var secināt, ka mehānismus ar 17 un 23 gredzeniem izmanto līdzīgi kā cita veida mehānismus. (14) Tika norādīts arī, ka piespiešanas mehānismi, uz kuriem attiecas tas pats KN kods kā uz GSM un kuri ir izslēgti no šī procesa darbības jomas, ir līdzīgāki mehānismiem ar diviem gredzeniem nekā mehānismi ar 17 un 23 gredze- niem. Šajā ziņā secināja, ka piespiešanas mehānismu fiziskās pazīmes un tirgus pietiekami atšķiras no gredzenveida mehānismiem, lai pamatotu, ka šie piespiešanas mehā- nismi ir izslēgti no sūdzības un no procesa darbības jomas. (12) Tika arī apgalvots, ka mehānismi ar 17 vai 23 gredzeniem ir pietiekami dārgi, lai uzskatītu, ka tie ietilpst atsevišķā tir- gus segmentā. (15) Izskatot izvirzītos argumentus, tika apstiprināts, ka stipri- nājuma mehānismiem ar 17 un 23 gredzeniem ir pazīmes, kas ir ļoti līdzīgas citiem GSM, un tādēļ tie ir līdzīgi ražo- jumi ar citiem GSM Antidempinga pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. Tādējādi iepriekš minēto prasību norai- da. 11/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 171 IV. DEMPINGS B. Malaizija A. Tirgus ekonomikas trešā valsts (16) Uzsākšanas laikā viens importētājs iebilda pret to, ka Malai- zija bija izraudzīta kā analogs tirgus, lai konstatētu nor- mālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Tā kā viņa argumenti nebija pamatoti un netika piedāvāta neviena cita valsts kā alternatīva, Komisija šai ieinteresēta- jai personai 1995. gada 22. novembrī paziņoja, ka šis iebil- dums bija jānoraida. Vēstulē, kuru Komisija saņēma 1995. gada 27. novembrī, šis pats importētājs ierosināja izmantot viena tāda Itālijas ražotāja ražojumu izmaksas, kas neietilpst Kopienas ražošanas nozarē, lai noteiktu nor- mālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Tā kā šī vēstule tika saņemta 20 dienas pēc uzsākšanas paziņojumā noteiktā galīgā termiņa, ierosinājumu nevarēja ņemt vērā. Pēc tam, kad bija atklāti būtiskie fakti un apsvē- rumi, kas bija pagaidu pasākumu noteikšanas pamatā, importētājs savus argumentus atkārtoja. Lai gan pieprasī- jums tika izteikts pēc visiem termiņiem, kas piemērojami attiecībā uz tirgus ekonomikas trešās valsts izraudzīšanos, Komisija pārbaudīja, vai izmaiņas metodoloģijā ietekmētu maksājuma līmeni. Šajā nolūkā un, ņemot vērā faktu, ka viena ražotāja ražošanas izmaksas nevarētu uzskatīt par reprezentatīvām attiecībā uz citu Kopienas ražotāju situ- āciju, Komisija iztulkoja prasību kā pieprasījumu izmantot Kopienu kā analogu tirgu, lai noteiktu normālo vērtību eksportam no Ķīnas Tautas Republikas. Tad Komisija salī- dzināja Kopienas ražošanas nozarei noteiktās mērķa cenas (tās faktiskajām cenām esot zemākām par ražošanas izmaksām), salīdzinot vidējās cenas ar Ķīnas eksporta vidē- jām cenām. Šie dempinga aprēķini parādīja, ka šīs metodoloģijas pieņemšana neietekmētu Komisijas ierosi- nātā galīgā maksājuma līmeni, jo, izmatojot abas metodes, atklātā dempinga starpība nepārprotami pārsniedza galīgi konstatēto kaitējuma novēršanas līmeni. 1. Normālā vērtība (17) Viens importētājs norādīja, ka Malaizijas pārdošanas apjomi vietējā tirgū, kas veido 5,8 % no daudzuma, kas tiek eksportēts uz Kopienu, nebija pietiekami reprezentatīvi, lai noteiktu normālo vērtību. Šajā sakarā Komisija piemēroja Antidempinga pamatregulas 2. panta 2. punktu, kas nosa- ka, ka pārdošanas apjoms vietējā tirgū 5 % apmērā tiek uzskatīts par pietiekamu daudzumu vietējā tirgus reprezen- tativitātei. (18) Tas pats importētājs arī norādīja, ka Malaizijas tirgū ir visai ierobežota konkurence un ka līdz ar to cenas vietējā tirgū ir augstākas nekā tās būtu normālas konkurences apstāk- ļos. Komisija jau bija izskatījusi šo jautājumu, kad tā izrau- dzījās Malaiziju kā piemērotu analogo valsti, un atbildēja uz šo argumentu Pagaidu maksājuma regulas 10. apsvē- rumā. Tā kā netika izvirzīti jauni argumenti un pierādīju- mi, Komisija apstiprināja, ka Malaizijas tirgū zināmu kon- kurences līmeni nodrošina Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes GSM atrašanas šajā tirgū. Tādēļ varēja secināt, ka Malaizija ir pamatota izvēle, lai noteiktu normālo vērtību Ķīnas Tautas Republikā. 2. Dempinga starpība (19) Tā kā nav iesniegti citi argumenti, kas varētu izmainīt dem- pinga noteikšanu, Komisija uzskata, ka jāapstiprina dem- pinga aprēķināšanas metodoloģija un pagaidu secinājumi, kā aprakstīts Pagaidu maksājuma regulas 18. līdz 26. apsvērumā. Tādējādi dempinga starpību Malaizijai galīgi nosaka kā 42,8 %. C. Ķīnas Tautas Republika 1. Normālā vērtība (20) Divi Ķīnas eksportētāji pieprasīja koriģēt normālo vērtību sakarā ar atšķirībām izmaksu struktūrā, ko rada zemās dar- baspēka izmaksas Ķīnas Tautas Republikā, un sakarā atšķi- rībām ražošanas darbību tehnoloģijā. Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus un to, ka saskaņā ar Antidempinga pamatregulas 2. panta 7. punktu attiecīgā gadījumā var izmantot tirgus ekonomikas valsti, kam piemērots tas pats process, Komisija secināja, ka izrau- dzīties Malaiziju, lai noteiktu normālo vērtību, nav nepa- matoti un ka nav iemesla, lai mainītu šo analogās trešās valsts izvēli. Attiecībā uz darbaspēka izmaksām – Komisijas dienesti norāda, ka iemesls, kāpēc tiek izmantota tirgus ekonomi- kas trešā valsts, ir tāds, ka trūkst ticamas informācijas par izmaksām un cenām attiecīgajā ārpustirgus ekonomikas valstī. Tādēļ ir nepamatoti norādīt, ka dažas izmaksas ārpustirgus ekonomikas valstī ir zemākas nekā analogajā valstī un ka jākoriģē normālā vērtība, kad šī normālā vēr- tība tiek piemērota ārpustirgus ekonomikas valstij. 172 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/25. sēj. Attiecībā uz atšķirīgo tehnoloģiju – Komisijas dienesti uzskata, ka ražošanas process, ko izmanto, lai ražotu kon- krētu ražojumu, ir nebūtisks, ciktāl ražojuma fiziskās pazī- mes un ražojuma izmatošana ir līdzīgas. Šajā gadījumā iespējamās atšķirības neizraisīja nekādas ievērojamas atšķi- rības attiecīgā ražojuma būtiskajās fiziskajās pazīmēs. Tādēļ šī prasība saskaņā ar Antidempinga pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu bija jānoraida. pārskatos. Atbilstoši Komisijas praksei tika uzskatīts par pamatotu izmantot tādu neatkarīgu sabiedrību faktiskos datus, kas importē attiecīgos ražojumus Kopienā. Nosakot peļņas normu, ko šādas sabiedrības parasti sasniedz, ņēma vērā vienīgi attiecīgo ražojumu. Tādēļ 7,8 % peļņas norma neietver peļņas normas, kas sasniedzamas ar citām kance- lejas precēm, izņemot GSM. Peļņas norma noteikta, pama- tojoties uz neatkarīgā importētāja datiem, kas tika pārbau- dīti to telpās, pienācīgi ņemot vērā to atšķirīgos pārdošanas apjomus. (21) Divas ieinteresētās personas norādīja, ka tām nebija iespēja sniegt atsauksmes par to, kā Komisija aprēķina normālo vērtību, jo Ķīnas eksportētājiem neatklāja analogajā valstī noteiktās normālās vērtības aprēķināšanā izmantotos abso- lūtos skaitļus, pamatojot ar konfidencialitātes apsvēru- miem. Vēstulei, ar ko Komisija atklāja informāciju šīm per- sonām, tā bija pievienojusi visas aprēķinu lapas, kas attiecas uz šīm sabiedrībām un kurās sīki izklāstīta metodoloģija, ko Komisija piemēroja, lai noteiktu normālo vērtību, pie- nācīgi ņemot vērā konfidenciālas informācijas aizsardzību, pamatojoties uz Antidempinga pamatregulas 20. panta 4. punktu. Absolūto skaitļu sīka atklāšana pārkāptu ieinte- resētās personas likumīgās tiesības uz konfidenciālu attiek- smi un nebija nepieciešama, lai izprastu aprēķinus. Tāpēc šo argumentu nevarēja pieņemt. 2. Eksporta cena (22) Viens eksportētājs iesniedza prasību, kurā norādīja, ka no eksporta cenas pārmērīgi lielas summas ieturēja par atlik- tajām atlaidēm, ko atklāja saistītā importētāja telpās. 3. Salīdzinājums (24) Divas ieinteresētās personas pārbaudīja un daļēji apstrīdēja tirdzniecības korekcijas līmeni, ko Komisija ņēma vērā, lai salīdzinātu Malaizijas normālo vērtību un Ķīnas eksporta cenas. Viena no šīm personām apgalvoja, ka šādām korek- cijām bija jābūt būtiskākām. Komisija atzīmē, ka neviens no attiecīgajiem eksportētā- jiem nevienā izmeklēšanas stadijā nekad nav pieprasījis šādas korekcijas un Komisija pēc savas iniciatīvas uzskatī- ja, ka šajā gadījumā ir atbilstoši tādu piešķirt taisnīgas salī- dzināšanas nolūkiem. Nesaņemot nekādus konkrētus pie- rādījumus no attiecīgo eksportētāju puses, Komisija, lai noteiktu šādas korekcijas summu, uzskatīja par atbilstošu pamatot aprēķinus uz savas prakses līdzīgās situācijās. 4. Atsevišķs režīms Komisija atzīmē, ka šī sabiedrība, sniedzot atbildes Komi- sijas aptaujas lapā, nepaziņoja par šādām atlaidēm, ko Komisijas amatpersonas atklāja, veicot izmeklēšanu uz vie- tas. Tādēļ Komisijai bija jānosaka ieturējumi, pamatojoties uz tur savāktajiem datiem. Turklāt eksportētāja prasībā minēts šādu atlaižu aprēķinātais lielums, savukārt summas, ko Komisija faktiski ieturēja, bija tādas, kā apstiprināja izmeklēšana. (25) Sabiedrība World Wide Stationery (turpmāk tekstā – WWS), kas jau ļoti agrīnā stadijā bija iesniegusi pieteikumu par atsevišķu režīmu, pēc pagaidu pasākumu noteikšanas atkārtoti iesniedza savu pieprasījumu. (23) Viens eksportētājs iesniedza prasību, kurā norādīja, ka Komisijas ieturētā peļņas norma bija pārāk augsta, salīdzi- not ar faktisko tīro peļņu, ko guvis tā saistītais importētājs. Starp abām sabiedrībām noslēgtā asociācijas līguma dēļ Komisija ticamas eksporta cenas noteikšanai nevarēja ņemt vērā peļņas normu, kas uzrādīta saistītā importētāja Veicot faktu turpmāku izvērtēšanu, Komisijas dienesti pēc pārbaudes Honkongā secināja, ka šai sabiedrībai varētu pie- šķirt atsevišķu režīmu, ņemot vērā starp WWS un Ķīnas Tautas Republikas varas iestāžu pārstāvjiem noslēgtā ražo- šanas nolīguma būtību un īstenošanas kārtību. Saskaņā ar šo nolīgumu šķiet, ka sabiedrība, kas atrodas Honkongā, vada ražošanas darbību Ķīnas Tautas Republikā, jo tā mak- sāja Ķīnas varas iestādēm vienīgi pārstrādes nodevu, kas noteikta par katru eksportēto ražojumu tonnu. Iekārtas, ko izmantoja ražošanai Ķīnas Tautas Republikā, piederēja WWS un tika uzrādītas tās finanšu pārskatos kā aktīvi. 11/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 173 (26) (27) Šķiet, ka WWS arī kontrolēja izejvielu piegādi, kā arī visu attiecīgā ražojuma pārdošanu. Šajos apstākļos tika uzska- tīts par atbilstošu izveidot WWS atsevišķu dempinga star- pību un noteikt atsevišķu antidempinga maksājumu. Saistītās sabiedrības Champion Stationery Manufacturing CO. , Ltd un Sun Kwong Metal Manufacturer CO. , Ltd, ko Komisija Pagaidu maksājuma regulas 5. apsvēruma b) punktā izskai- drotā iemesla dēļ uzskatīja par vienu vienotu sabiedrību, neatkārtoja savu prasību pēc atsevišķa režīma un pēc pagaidu pasākumu noteikšanas neiesniedza šajā sakarā nekādus turpmākus argumentus. Tādēļ Komisija apstiprina savus pagaidu secinājumus, kas izklāstīti Pagaidu maksā- juma regulas 37. līdz 39. apsvērumā, ar kuriem atsevišķa režīma pieprasījumu noraidīja. Sabiedrība Bensons savā atbildē uz galīgo atklāšanu sabied- rības Wah Hing Stationery (turpmāk tekstā – WHS) vārdā kritizēja Honkongu par to, ka vienīgi WWS baudīs atse- višķu režīmu. Tā apgalvoja, ka arī WHS būtu izpildījusi Komisijas izvirzītos nosacījumus, lai saņemtu atsevišķu režīmu, un tādēļ arī būtu tiesīga uz šādu režīmu. Tomēr Komisija atzīmē, ka WHS neprasīja atsevišķu režīmu noteiktajā termiņā un izvirzīja jautājumu par atsevišķu režīmu ļoti vēlā izmeklēšanas stadijā. Tādējādi Komisija nevarēja pārbaudīt piemērojamos būtiskos nosacījumus attiecībā uz WHS, ņemot vērā likumā noteiktos termiņus, kas jāpiemēro šim procesam. Līdz ar to Komisija nevarēja ierosināt piemērot WHS atsevišķu režīmu. 5. Dempinga starpība (28) Komisija uzskata, ka ir jāapstiprina dempinga aprēķinu metodoloģija un pagaidu secinājumi, kas izklāstīti Pagaidu maksājuma regulas 27. līdz 36. apsvērumā. ražojumiem izcelsme nešaubīgi ir Ungārijā: tas tā ir, pie- mēram, gadījumā, ja visas izmantotās detaļas nāk no Ungā- rijas un/vai tur notiek būtiska pārstrāde. Šie ražojumi attie- cīgi tika izslēgti no Kopienas ražošanas un līdz ar to tiem nebija nekāda loma Kopienas ražošanas nozares definē- šanā. Šo ražojumu (kas faktiski ražoti Ungārijā) pārdošana tiešām nav ņemta vērā Kopienas ražošanas nozares pārdo- šanā, vērtējot kaitējumu, kāds nodarīts šai nozarei. Un pretēji – ražojumus, ko tikai sakomplektēja Ungārijā no Austrijā ražotām detaļām, uzskatīja par daļu no Kopienas ražošanas, jo komplektēšanas darbības, kādas veiktas ar ražojumiem Ungārijā, nepiešķīra gatavajiem ražojumiem Ungārijas izcelsmi. Šīs noteikšanas pamatā bija piemēroja- mie nepreferenciālās izcelsmes noteikumi, jo Kopienas iestāžu prakse principā ir pamatot savus secinājumus anti- dempinga izmeklēšanas lietās uz šiem noteikumiem. ES un Ungārijas Asociācijas nolīguma 4. protokola 1. pantā izklāstīto preferenciālo izcelsmes noteikumu izmantošana nebūtu nedz atbilstoša, nedz pamatota antidempinga pro- cesā. (30) Izdarot slēdzienu, tiek apstiprināts Pagaidu maksājuma regulas secinājums, ka divi sūdzības iesniegušie Kopienas ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari saskaņā ar Anti- dempinga pamatregulas 4. panta 1. punktu. VI. KAITĒJUMS A. Iepriekšēja piezīme ir Atsevišķā dempinga starpība, kāda noteikta WWS, 96,6 %. Galīgā dempinga starpība pārējiem Ķīnas Tautas Republikas eksportētājiem kopā ir 129,22 %. V. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE (31) Attiecībā uz Pagaidu maksājuma regulas 46. apsvērumā izklāstīto metodoloģiju kaitējuma noteikšanai, jāatgādina, ka Komisija analizēja datus, kas attiecas uz laika posmu no 1992. gada līdz 1995. gada septembrim, un šajā laika veiktā izmeklēšana ģeogrāfiski aptvēra Kopienu, kāda tā bija uzsākšanas laikā, tas ir, ietverot visas piecpadsmit dalībvalstis. (29) Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari vairāki eksportē- tāji un viens importētājs apšaubīja režīmu, kāds piemērots importam no Ungārijas, ko veic viens EK ražotājs, ieskai- tot nepreferenciālas izcelsmes noteikumu izdošanu, tomēr viņu prasības šajā ziņā nebija pamatotas. Kā paskaidrots Pagaidu maksājuma regulas 43. apsvērumā, Komisija pieņem faktu, ka vairākumam no attiecīgajiem (32) Daži eksportētāji atkārtoja argumentu, kuru Komisija jau analizēja Pagaidu maksājuma regulas 46. apsvērumā, pro- ti, ka kaitējuma noteikšanas nolūkam datus, kas attiecas uz Austrijas ražošanas nozari, var ņemt vērā tikai tiktāl, ciktāl tie attiecas uz laika posmu pēc 1995. gada 1. janvāra, kad Austrija kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti. Viens eks- portētājs norādīja, ka Nolīguma par 1994. gada VVTT VI panta īstenošanu 3. panta 4. punkts saistībā ar 4. panta 174 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/25. sēj. noteikumiem izslēgtu trešās valstis no vietējās ražošanas definīcijas, un vairāki eksportētāji norādīja, ka nedz 1994. gada VVTT VI pants, nedz Eiropas Ekonomikas zonas līgums nepamatotu Komisijas lēmumu konstatēt kaitējumu, daļēji pamatojoties uz tiem datiem par Austri- ju, kuri attiecas uz laika posmu no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada decembrim. Analizējot šo argumentu, jāatzīmē, ka Nolīgums par 1994. gada VVTT VI panta īstenošanu nosaka, ka jebkādu pasākumu noteikšana attiecīgai teritorijai jāpamato uz ofi- ciālu izmeklēšanu par iespējamā dempinga ietekmi uz minēto teritoriju. Tādējādi šajā lietā veiktā izmeklēšana aptvēra visas piecpadsmit dalībvalstis. Tas bija iespējams, jo īpaši pateicoties tirgus integrācijai, kas tika analizēta pirms Kopienas paplašināšanās. Tāpēc tiek apstiprināts, ka Austrijas ražotāju pareizi uzska- tīja par daļu no Kopienas ražošanas nozares (kā definēts saskaņā ar Antidempinga pamatregulas 4. panta 1. punktu) un par personu, kas tiesīga darboties kā sūdzības iesniedzē- ja. Šī iemesla dēļ tiek apstiprināts, ka, lai varētu noteikt nodarīto kaitējumu, bija jākonstatē vairāku gadu garumā valdošās tendences Kopienas ražošanas nozarē, kāda tā bija definēta šī procesa uzsākšanas laikā. B. Kopienas patēriņš C. Faktori un apsvērumi, kas attiecas uz importu par dempinga cenām (34) Viens eksportētājs izteicās, ka jāņem vērā kvalitātes atšķi- rības, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp tā eks- portēto līdzīgo ražojumu pārdošanas apjomu Kopienā un Kopienas ražošanas nozares preču pārdošanas apjomu. Eksportētājs apgalvoja, ka tas ražo GSM ar šaurāku pamat- ni, kas, iespējams, ir apmēram 12 līdz 17,5 % lētāki nekā mehānismi ar platu pamatni, kādus pārdod sūdzības ies- niedzēji. Attiecīgais eksportētājs apgalvoja, ka tas jāņem vērā korekciju veidā, aprēķinot cenas samazinājuma pakā- pi. Pārbaudījusi eksportētāja apgalvojumus, Komisija pārlieci- nājās, ka vienīgi modeļi ar līdzīgu platumu (ar atšķirību līdz 1 mm) tika salīdzināti, un secināja, ka starp mehānismiem ar atšķirīgu platumu katrā ziņā nebija konstatējamas būtis- kas cenu atšķirības. Šo iemeslu dēļ tiek apstiprināti secinā- jumi, kas izklāstīti Pagaidu maksājuma regulas 52. līdz 54. apsvērumā, un metodoloģija, kas aprakstīta tās 84. apsvē- rumā. D. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis (35) Viens eksportētājs norādīja, ka Kopienas ražošanas nozarē negatīvās tendences attiecībā uz ražošanu, pārdošanu un nodarbinātību izraisīja pakāpeniska bijušā Lielbritānijas ražotāja pārvietošanās uz Tālajiem Austrumiem. Jāatzīmē, ka, tā kā attiecīgais ražotājs izbeidza ražošanas darbības Kopienā 1991. gadā, tas nav iekļauts Kopienas ražošanas nozares definīcijā šī procesa nolūkiem, un kai- tējuma rādītāji, kas konstatēti šajā lietā, nebalstās uz šā ražotāja datiem. Līdz ar to šo argumentu noraidīja. (33) Pamatojoties uz aprēķiniem par stiprinājumu gada patē- riņu uz vienu iedzīvotāju, viens importētājs norādīja, ka GSM patēriņš Kopienas tirgū ir 400 miljoni vienību, nevis 283 miljoni vienību, kā noteikts Pagaidu maksājuma regulā. (36) Nekādi pamatoti papildu argumenti nav iesniegti saistībā ar secinājumiem, kas izklāstīti Pagaidu maksājuma regulas 55. līdz 62. apsvērumā. Jāatgādina, ka Komisija pamatoja savus pagaidu secināju- mus uz informāciju, kas saņemt no eksportētājiem, impor- tētājiem un Kopienas ražotājiem. Pateicoties augstajam sadarbības līmenim šajā lietā, analizēti dati par visām liela- jām sabiedrībām, kuras darbojas tirgū, nevienai no pusēm nespējot sniegt norādes par ražotāju/importētāju, kurš varētu būt palicis apslēpts izmeklēšanas laika posmā un kura preču pārdošanas apjomi varētu izskaidrot starpību starp Komisijas novērtējumu un atšķirīgo iespējamo tirgus lielumu. Tādēļ uzskata, ka no sabiedrībām iegūtie dati šajā lietā sniedz precīzāku pamatu Kopienas patēriņa aprēķinā- šanai nekā vienīgi aprēķini par patēriņa normām uz vienu iedzīvotāju. Tāpēc tiek apstiprināti secinājumi, kas izklās- tīti Pagaidu maksājuma regulas 47. apsvērumā. E. Slēdziens par kaitējumu (37) Ievērojot iepriekš minēto un neesot nekādiem citiem argu- mentiem, tiek apstiprināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu Antidempinga pamatregulas 3. panta nozīmē. VII. CĒLOŅSAKARĪBA (38) Viens eksportētājs norādīja, ka kaitējumu, ko cietusi Kopie- nas ražošanas nozare, izraisījusi tajā notikusī pārstrukturē- šana. 11/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 175 Kā paskaidrots Pagaidu maksājuma regulā un jo īpaši tās 61. un 65. apsvērumā, faktiskā situācija drīzāk liecina, ka Kopienas ražošanas nozarei bijis liegts gūt labumu no tās pārstrukturēšanas, jo importēto preču dempinga dēļ tā nevarēja ne sasniegt pozitīvus finansiālos rādītājus, ne iegūt stabilu tirgus daļu. Tādēļ tiek uzskatīts, ka kaitējumu, ko cietusi Kopienas ražošanas nozare, nav izraisījusi Kopienas ražošanas nozares pārstrukturēšana, un šī iemesla dēļ šo argumentu noraidīja. apsvērumā, ka Antidempinga pasākumi ietekmētu EK sti- prinājumu ražotāju stāvokli. 2. Informācijas savākšana (39) Tas pats eksportētājs atkārtoja savu argumentu, ka kaitē- jumu, ko cietusi Kopienas ražošanas nozare, izraisījusi viena Kopienas ražotāja darbības daļēja pārcelšana uz Ungāriju. (44) Turpmāk izklāstītie slēdzieni pamatoti uz informāciju, ko iesnieguši dažādi ieinteresētie lietotāji – pavisam kopā div- desmit septiņas sabiedrības – no kurām deviņām dati bija kvantitatīvi vai nozīmīgi un kuras pārstāvēja 17 % no Kopienas šķietamā GSM patēriņa gadā. Šo datu ticamību kad vien iespējams, pārbaudīja, apmeklējot sabiedrības. Tā kā nav iesniegti jauni pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu, tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti Pagaidu maksājuma regulas 71. apsvērumā. 3. Rūpnieciskā ietekme uz pakārtoto rūpniecību (40) Vairākas personas atkārtoja Pagaidu maksājuma regulā izvirzīto apgalvojumu, ka kaitējumu izraisījusi pagātnē īstenota pret konkurenci vērsta prakse. Personas, kas izteica šos apgalvojumus, nesniedza šajā sakarā nekādus pierādījumus, un jāatgādina, ka Kopienā nevienā konkurences institūcijā nav iesniegta neviena sūdzība. Šī iemesla dēļ šādu apgalvojumu nevarēja ņemt vērā. (41) Tātad, tā kā netika saņemti jauni argumenti saistībā ar Pagaidu maksājuma regulas 67. līdz 74. apsvērumā ietver- tajiem secinājumiem, šie secinājumi ir apstiprināti. VIII. KOPIENAS INTERESES A. Vispārīgi noteikumi (42) Jāatgādina, ka Pagaidu maksājuma regulas 75. un turpmā- kajos apsvērumos tika izvērtētas visas dažādās intereses, ieskaitot Kopienas ražošanas nozares un lietotāju intereses, un Komisija provizoriski secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu nevērsties pret attiecīgo importu. Tādējādi turp- māk izskatīja jautājumus, kas attiecas uz Kopienas interešu analīzi. (45) Konstatējot tādas pakārtotās rūpniecības lielumu, ko varētu ietekmēt GSM piemērotie pasākumi, jāizslēdz daļa no kan- celejas preču uzņēmumiem, kuru darbība saistīta ar citām biroja precēm. Pamatojoties uz Kopienas stiprinājumu ražošanas apjomu gadā un produktivitātes koeficientiem, kas bija norādīti iesniegtajā informācijā, tiek uzskatīts, ka nodarbinātība Kopienas stiprinājumu ražošanas nozarē ir 6 000 darbinieku. (46) Attiecībā uz stiprinājumu ražošanas nozares struktūru tika konstatēts, ka ir divu kategoriju ražojumi – standarta un pēc pasūtījuma ražoti. Pamatojoties uz šo divu kategoriju produktivitātes līmeni un attiecīgo lietotāju tirgus daļām, tiek uzskatīts, ka pēc pasūtījuma ražotu stiprinājumu uzņēmējdarbība veido vienu trešo daļu no Kopienas stipri- nājumu ražošanas nozares pēc apjoma un 50 % no tās kopējā apgrozījuma. (47) Dažas personas norādīja, ka antidempinga pasākumi attie- cībā uz GSM izslēgtu importētos GSM no Kopienas tirgus, tādējādi samazinot piegādes avotu skaitu līdz diviem Kopienas ražotājiem. Turpmāk tika norādīts, ka piegādes tirgus tuvākajā nākotnē varētu kļūt par monopolu viena no Kopienas divu ražotāju lieluma dēļ. Tomēr jāatzīmē, ka Kopienas abu ražotāju lieluma atšķirība ir ierobežota un nav tāda, lai būtu liela iespējamība, ka tās dēļ viens no tiem izzustu. Turklāt netika saņemti jauni pierādījumi attiecībā uz šī argumenta pirmo daļu. Tāpēc tiek apstiprināti Pagaidu maksājuma regulas 78. apsvērumā izklāstītie secinājumi. B. Ietekme uz lietotājiem 1. Ievads 4. Tieša finansiāla ietekme uz pakārtoto rūpniecību (43) Vairākas ieinteresētās personas atkārtoja savus argumen- tus, kas iekļauti pagaidu maksājuma regulas 77. līdz 80. (48) Pirmkārt, tiek apgalvots, ka dažu konkrētu veidu stiprinā- jumiem GSM veido līdz 30 % no stiprinājuma ražošanas izmaksām. 176 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/25. sēj. Šajā sakarā secināja, ka mehānisms ir gatava stiprinājuma būtiska detaļa un ka gredzenu skaitam un izmēram ir liela ietekme uz tā īpatsvaru gatava stiprinājuma izmaksās. Ņemot vērā šo dažādību, uzskata, ka nozīmīgu GSM izmaksu ietekmes analīzi nevar pamatot uz kāda konkrēta veida stiprinājumu, bet tā jāveic vispārīgi attiecībā uz katru sabiedrību, ņemot vērā faktisko tās pārdoto ražojumu dažādību. Tādēļ uzskatīja, ka kopējās GSM piegāžu izmaksas noteik- tai sabiedrībai jāizskata, ņemot vērā tās stiprinājumu pār- došanas kopvērtību. Tā rezultātā ieguva vidējo svērto koefi- cientu 10,8 % (izmaksu koeficients), kas izskatītajām sabiedrībām bija visai vienveidīgs. Lai gan pastāvēja atšķi- rības starp sabiedrībām, kas ražoja standarta stiprinājumus, salīdzinājumā ar sabiedrībām, kas ražoja stiprinājumus pēc pasūtījuma, nevienai no sabiedrībām koeficients nebija augstāks vidēji par 13 %. (49) Attiecībā uz GSM iespējamo ietekmi uz standarta ražo- jumu cenu vienā iesniegumā, kas saņemts pēc galīgās atklā- šanas, minēts 14,4 % izmaksu koeficients. Tas it kā izrie- tēja no fakta, ka pēc pasūtījuma ražota stiprinājuma cena ir divreiz augstāka nekā standarta stiprinājuma cena un ka tādēļ tā izmaksu koeficientam jābūt pusei no standarta ražojuma izmaksu koeficienta. Šāda pieeja pilnībā ignorē faktu, ka šīs divas stiprinājumu kategorijas nebūt netiek noteikti ražotas ar vienādiem mehānismiem. Pēc pasūtījuma ražotos stiprinājumos izmanto īpaša veida mehānismus, kas izlaisti nelielās sēri- jās un ir dārgi. Tas nozīmē, ka abi izmaksu koeficienta nosacījumi ir atšķirīgi, un, lai gan izmaksu koeficients stan- darta stiprinājumiem ir augstāks kā pēc pasūtījuma ražo- tiem stiprinājumiem, tas nav divreiz augstāks. Kā paskai- drots iepriekš 48. apsvērumā, nebija atrodams augstāks izmaksu koeficients par 13 %. Turklāt dažas sabiedrības nodarbojas vienīgi ar standarta ražojumu ražošanu. nevarētu palielināt cenas virs noteikta ierobežota līmeņa (ko var prognozēt zemāku par 10 %), neriskējot pastipri- nāt tās pašreizējo lejupejošo tendenci attiecībā uz tirgus daļu. Turklāt imports no valstīm, uz kurām neattiecas šis process, veido 9 % no GSM tirgus, un paredzams, ka šie ražotāji nevēlēsies vai nevarēs vadīt cenu paaugstinājumu. Attiecībā uz importu no Malaizijas ir jāatgādina, ka kaitē- juma novēršanas līmenis, kāds paredzēts šai valstij, ir ievē- rojami zemāks nekā Ķīnas Tautas Republikai. Tā kā Ķīnas izcelsmes mehānismu tirgus daļai ir 45 %, konstatēja, ka pat tad, ja šo mehānismu cenas palielinātos par 20 % tālāk- pārdošanas līmenī, un mehānismi, kuru izcelsme ir citās valstīs, nevis Ķīnas Tautas Republikā, pieredzētu šajā punktā paredzēto cenas paaugstinājumu, vidējais cenas paaugstinājums tirgū kopumā būtu apmēram 12 %. Līdz ar to, ņemot vērā vidējo izmaksu koeficientu, kas kon- statēts 48. apsvērumā, uzskata, ka vispārējā ietekme uz apgrozījumu, ko, iespējams, izjustu stiprinājumu ražoša- nas nozare pēc pasākumu noteikšanas, būtu 12 % no 10,8 %, tas ir, 1,3 %. Pat tādā maz ticamā gadījumā, kad augstākais ierosinātais antidempinga maksājums pilnībā atspoguļotos GSM tālākpārdošanas cenā, tas ir, 39,4 % CIF līmenī vai 29,9 % GSM tālākpārdošanas līmenī, var pare- dzēt, ka ietekme uz stiprinājumu ražotāju pārdošanas cenām nebūs lielāka par 3,2 %. (51) Tika arī norādīts, ka paaugstinātās stiprinājumu izmaksas nevarētu tikt atspoguļotas gatavā ražojuma cenas paaug- stinājumos, jo stiprinājumu piedāvājums pārsniedz tirgus pieprasījumu, stiprinājumu izplatīšanā notikušas izmaiņas un pastāv bažas, ka varētu samazināties pieprasījums. (50) Otrkārt, un daļēji pamatojoties uz iepriekšminētajiem apgalvojumiem par izmaksu koeficientu, apgalvoja, ka antidempinga pasākumu noteikšanai būtu ievērojama negatīva ietekme uz stiprinājumu ražotāju finansiālo stā- vokli. Šos apgalvojumus par pasākumu paredzamo ietekmi sīki izskatīja. Attiecībā uz GSM pārdošanas cenām ir iespējams, ka Kopienas ražošanas nozare ar 35 % lielu tirgus daļu Ņemot vērā faktu, ka vidējais stiprinājumu cenas paaugsti- nājums, kas notiktu mazumtirdzniecības vai klientu juri- disko personu līmenī, būtu mazāks par 1 % (skat. 50. apsvērumu, ja ražotāju cenas paaugstinājums stiprināju- miem ir 1,3 %), uzskata, ka pieprasījuma būtiska samazi- nājuma izraisīšana ir maz ticama un ka ietekme stiprinā- jumu patērētāju stāvokli būs minimāla, ja tāda vispār būs. Turklāt jāatzīmē, ka izrādās nav tādu aizstājēju stiprināju- miem, kas būtu tik konkurētspējīgi, ka varētu tos aizvietot pēc niecīgākajām cenas izmaiņām. Dažas sabiedrības, kas darbojas stiprinājumu nozarē, pat apstiprinājušas, ka tuvāko piecu līdz 10 gadu laikā nav paredzamas izmaiņas stiprinājumu patēriņa modelī. 11/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 177 Tāpēc secina, ka nedz relatīvi spēcīgā konkurence starp sti- prinājumu ražotājiem, nedz aizstājējproduktu parādīšanās EK varētu novērst to, ka stiprinājumu ražotāji paaugstinātu cenas saskaņā ar to izmaksām, jo īpaši ņemot vērā ierobe- žoto lielumu palielinājumam, kāds nepieciešams, lai atspo- guļotu ietekmi, kāda būtu ierosinātā apjoma antidempinga maksājumiem. no šāda konkrēta pēc pasūtījuma ražota ražojuma uz stan- darta stiprinājumiem, uz kuriem vienkārši uzdrukāts logo, būtu saistīta ar tik nozīmīgu cenas atšķirību, ka antidem- pinga pasākumu ietekme nevarētu izraisīt šādu attīstību. b) Standarta ražojumi 5. Konkurence no trešo valstu puses (52) Vairākas ieinteresētās personas atkārtoja savus argumen- tus, kas izklāstīti Pagaidu maksājuma regulas 79. apsvē- rumā, ka antidempinga pasākumi nelabvēlīgi ietekmētu EK stiprinājumu ražotāju konkurences stāvokli attiecībā pret stiprinājumu ražotājiem, kas atrodas trešās valstīs. Šie eks- portētāji varētu gūt labumu no zemākām mehānisma izmaksām un dažu tādu lielu standarta stiprinājumu izpla- tītāju globālās piegāžu politikas, kuru ietekme tirgū palie- linās. Apgalvoja, ka tā rezultātā Kopienas pakārtotā rūpnie- cība varētu zaudēt tirgus daļu un tādējādi varētu vēlēties pārvietot savu ražošanu uz kaimiņvalstīm. Analizējot šo apgalvojumu, jāatgādina, ka stiprinājumu tirgu var iedalīt divos segmentos, proti, pēc pasūtījuma ražotie un stan- darta stiprinājumi. (54) Par standarta stiprinājumu ražotājiem Kopienā apgalvo, ka viņu tirgus attīstību veicinājusi stiprinājumu izplatīšanas ietekme. Šai izplatīšanai aizvien vairāk raksturīgs, ka lieli lielveikalu tīkli īsteno piegādes politiku, kas izmanto pasau- les zemāko pirkšanas cenu salīdzināmiem ražojumiem, un šīs politikas vienīgais ierobežojums ir pārvadāšanas izmak- sas. Šajā sakarā konstatēja, ka autotransporta izmaksas par normālu attālumu vienā dalībvalstī vai starp Kopienu un trešo valsti, kas atrodas Kopienai kaimiņos, nebūtu zemā- kas par 5 % no ražojuma vērtības. Lielākiem attālumiem starp trešām valstīm un Kopienu, ja bijis jāizmanto jūras transports, pārvadāšanas izmaksas varētu sasniegt 10 % no ražojuma vērtības. (55) Pamatojoties uz 49. apsvērumā minēto maksimālo izmaksu koeficientu, uzskata, ka paredzamā cenas ietekme uz standarta stiprinājumu ražošanas nozari būtu 13 % (maksimālais izmaksu koeficients standarta ražojumiem) reizināts ar 12 % (vidējais cenas paaugstinājums) ir vienāds ar 1,6 %. a) Pēc pasūtījuma ražotie ražojumi Pamatojoties uz šo, jāveic atsevišķa analīze par konkurenci no Norvēģijas, Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm un Tālo Austrumu valstīm. (53) Vēlreiz jāuzsver, ka tai tirgus daļai, kas orientējas uz uzņē- mumu apkalpošanu, ir būtiski, lai ražotāji atrastos tuvu kli- entiem un būtu elastīgi ražošanā, lai varētu apmierināt nepieciešamo pieprasījumu un veikt apkalpošanu. Turklāt attiecībā uz šāda veida ražojumiem GSM ietekme uz galīgo cenu var būt zemāka nekā aprēķinātā vidējā ietekme, kas konstatēta 48. apsvērumā. Tāpēc jāuzsver, ka jautājums par šī tirgus segmenta konkurētspējas stāvokli galvenokārt attiecas uz to, vai ir pieejami importēti standarta ražojumi vēlākai apstrādei pēc pasūtījuma. Šajā sakarā tiek impor- tēti gatavie polipropilēna ražojumi prezentācijas nolūkiem no Tālajiem Austrumiem, ieskaitot vismazākos stiprinā- jumu modeļus. Jautājumā par aizvietojamību, kas varētu būt starp šiem ražojumiem un pēc pasūtījuma ražotiem sti- prinājumiem, tomēr jāuzsver, ka pēc pasūtījuma ražots sti- prinājums nav vienkārši standarta stiprinājums, uz kura uzdrukāts logo. Pēc pasūtījuma ražotos stiprinājumos tie- šām izmanto dažādas atšķirīgas izejvielas un komplektēša- nas tehniku, lai ražotu nelielu skaitu pilnībā individualizētu ražojumu. Sabiedrisko attiecību nolūkiem pārorientēšanās b. 1) Konkurence no Norvēģijas (56) Apgalvoja, ka imports no Norvēģijas veidoja lielāko paš- reizējo apdraudējumu EK stiprinājumu ražošanas nozarei, jo imports no šīs valsts jau bija nozīmīgs un tas aizvien pie- auga. Tā kā nebija iesniegtas sūdzības un pamatoti pierādījumi par negodīgu tirdzniecības praksi, šķistu pamatoti uzska- tīt, ka EK stiprinājumu ražošanas nozares ražotāju cenas ir vienādas vai līdzīgas ar cenām, kādas ir to konkurentiem Norvēģijā. Komisija uzskata, ka cenu paaugstinājums, ko EK stiprinājumu ražotāji varētu piedzīvot, aizvien ļautu tiem būt konkurētspējīgiem, jo Norvēģijas konkurentu pār- vadāšanas izmaksas pārdošanai EK šajā gadījumā būtu vis- maz trīs reizes augstākas (5 %) nekā paredzamais izmaksu paaugstinājums (1,6 %). 178 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/25. sēj. b. 2) Konkurence no Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm izgatavotu biroja preču imports ir salīdzinoši zems un sta- bils. Attiecīgi gandrīz visi stiprinājumu ražotāji Kopienā – gan mazās, gan lielās sabiedrības – pēc iespējas samazina šī importa izraisītās konkurences ietekmi. (57) Apgalvo, ka Viduseiropas un Austrumeiropas valstis ir pie- tiekami konkurētspējīgas, lai izveidotu stiprinājumu ražo- šanas nozari, kas varētu konkurēt EK tirgū. Šajā sakarā jāatzīmē, ka līdz šim stiprinājumu ražošanas nozares apmērs šajās valstīs aizvien ir neliels un biroja preču importa statistika liecina, ka importa apjoms ir neliels. Tomēr nevar noliegt, ka šī nozare piedzīvo izaug- smi, un ka tai ir priekšrocības darbaspēka izmaksu ziņā. Samazinājums ražošanas izmaksās, kāds iegūstams šajās valstīs salīdzinājumā ar Kopienu, ir lielāks par nepiecieša- majām pārvadāšanas izmaksām uz Kopienas tirgu. Tomēr jāuzskata, ka uz eksportu orientēta stiprinājumu ražošanas nozare kaimiņvalstīs būtu EK ražošanas uzņē- mumu pārvietošanas rezultāts. Lai gan bijušas atsauksmes uz uzņēmējdarbības plāniem pārvietot ražošanu uz šīm valstīm, informācija, ko saņēma Komisija, ietvēra vienīgi pašreizējo darbaspēku izmaksu un pārvadāšanas izmaksu salīdzinājumu. Pamatojoties uz šo, šie salīdzinājumi būtu par labu nekavējošai stiprinājumu ražošanas nozares pār- vietošanai pat pirms jebkādu antidempinga maksājumu piemērošanas GSM. Tas liecina, ka uzņēmums apsver arī citus nozīmīgus faktorus, pirms tiek pieņemts vadības lēmums pārvietot ražošanu. Šajā sakarā starp šādiem fak- toriem jāiekļauj ražotņu pārvietošanas izmaksas pašas par sevi un galvenokārt nenoteiktība, kas saistīta ar strauji augošām valstīm. Uzskata, ka, pieņemot šādus lēmumus pārvietot ražošanu iespējamā uz Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm, cenas paaugstinājuma ietekme uz GSM būtu visai mazno- zīmīgs faktors šīs ietekmes niecīgā apjoma dēļ, kas ir vidēji tikai 1,6 %. Līdz ar to nav saņemti pārliecinoši pierādīju- mi, kas liecinātu, ka maksājuma noteikšana GSM izraisītu stiprinājumu ražošanas nozares pārvietošanu uz Vidusei- ropas un Austrumeiropas valstīm un būtisku šo valstu izcelsmes ražojumu importa pieaugumu. b. 3) Konkurence no Tāliem Austrumiem (58) Viens eksportētājs iesniedza informāciju, saskaņā ar kuru gatavos stiprinājumus no Tālajiem Austrumiem varēja importēt par cenu, kas ir zemāka par to ražošanas izmak- sām Kopienā. Tādēļ uzskata, ka pasākumu noteikšana GSM importam Kopienā nevarētu mainīt iepriekš aprakstīto konkurences stāvokli starp Tālo Austrumu un EK stiprinājumu ražotā- jiem. c) Slēdziens par konkurenci no trešām valstīm (59) Izdarot slēdzienu, nevarēja konstatēt, ka antidempinga pasākumu noteikšana GSM varētu būtiski ietekmēt EK sti- prinājumu ražotāju konkurences stāvokli attiecībā uz ražo- tājiem, kas atrodas ārpus Kopienas. Šāds slēdziens izdarīts gan par stiprinājumiem, kas ražoti pēc pasūtījuma, gan par standarta stiprinājumiem. C. Ietekme uz Kopienas ražošanas nozari (60) Par antidempinga pasākumu neesamības sekām attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari pagaidu stadijā (Pagaidu maksājuma regulas 76. apsvērums) konstatēja, ka tas izrai- sītu Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa turp- māku pasliktināšanos. Periodiskie zaudējumi, kas ciesti laikā kopš 1992. gada, turpinātos, neraugoties uz jau veikto tālejošo pārstrukturēšanu. Jāpiebilst, ka sliktā situācija neto pašu kapitāla jomā un īstermiņa parādu apjoms padarītu situāciju nenoturīgu. No komercdarbības viedokļa jebkāds samazinājums Kopienas ražošanas nozares piedāvātajā ražojumu klāstā kā reakcija uz pazeminātajām cenām nevarētu būt risinājums. Tiešām, ja Kopienas ražotāji vēlētos tā darīt, tie zaudētu vienu no savām konkurences priekšrocībām un izkliedētās klientu nozares dēļ nevarētu sasniegt augstos ražošanas un pārdo- šanas apjomus, kādi nepieciešami šāda veida ražošanas nozarē. Rūpnieciskā ziņā ieguldījumi automatizācijā bijuši gan nozīmīgi, gan veiksmīgi, izveidojot ļoti konkurētspē- jīgu ražošanas nozari pasaules līmenī. Sasniegtajā automa- tizācijas un integrācijas līmenī, kad dažas iekārtas, piemē- ram, metāla apstrādes iekārtas, kas katrai sabiedrībai ir unikālas, nebūtu noturīgi atteikties no dažiem produkcijas veidiem, nepasliktinot atlikušo ražojumu stāvokli. Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistikas dati par importu liecina, ka šo valstu izcelsmes no plastmasas Šo iemeslu dēļ un kā sekas negodīgai konkurencei, ko izraisa importa preču pārdošana par dempinga cenām, ražošanai Kopienā drīz vien vairs nebūtu stabilu perspek- tīvu un tā pārstātu eksistēt. 11/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 179 D. Slēdziens (61) Ievērojot iepriekš minēto, tiek apstiprināti slēdzieni par Kopienas interesēm, ko Komisija izdarīja Pagaidu maksā- juma regulā,. Tiešām, izskatot daudz dažādu aspektu un dažādās iesaistītās intereses, neatklājās pārliecinoši iemesli, kas liktu izdarīt slēdzienu, ka galīgo pasākumu pieņemšana saskaņā ar Antidempinga pamatregulas 21. pantu nav Kopienas interesēs. Šajā sakarā jāatzīmē, ka šajā gadījumā izmantotā aprēķinu metode atbilst Antidempinga pamatregulas 9. panta 4. punkta prasībām un iepriekšējai praksei attiecībā uz tāda maksājuma aprēķināšanu, kas ir zemāks nekā dempinga starpība gadījumos, kad šāds maksājums ir atbilstošs, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Šādu pieeju pamato fakts, ka pašreizējā antidempinga izmeklēšana attiecas uz viena līdzīga ražojuma pārdošanu, par kuru noskaidrojies, ka šā ražojuma dažādas kategori- jas un modeļi konkurē viens ar otru. (64) Šādos apstākļos tiek apstiprināta kaitējuma novēršanas līmeņa metodoloģija, kas izklāstīta Pagaidu maksājuma regulas 82. līdz 84. apsvērumā. IX. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI B. Maksājumu līmenis un veids A. Vispārīgi noteikumi (62) Jāatgādina, ka sīki aprēķini, kas izmantoti, lai konstatētu kaitējuma novēršanas līmeni pagaidu stadijā, pamatojās uz Kopienas ražošanas nozares vislabāk pārdoto modeļu (60 % no apjoma) cenas līmeni katrai modeļu kategorijai ar vienādām īpašajām pazīmēm (pamatojoties uz ražošanas vidējām svērtajām izmaksām, ieskaitot peļņu). Tad to salī- dzināja ar katras attiecīgās kategorijas importēto ražojumu tālākpārdošanas cenu vai attiecīgā gadījumā ar CIF importa cenu, kas koriģēta līdz līmenim, kad preces nogādātas līdz pircējiem. Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, tika salī- dzinātas vienīgi kategorijas ar vienādām pamatpazīmēm, un tika uzskatīts, ka atbilstošām kategorijām noteiktajam maksājumam jāsedz starpība starp aprēķināto cenas līme- ni, kas nerada zaudējumus, un Kopienā importēto preču faktiskajām pārdošanas cenām. Tādējādi konstatētais cenas paaugstinājums par katru kategoriju tika izteikts kā pro- centuāla daļa no importēto preču Kopienas brīvas robež- piegādes cenas katrai kategorijai. Tad katrai valstij, kas bija pakļauta procesam, konstatēja individuālu kaitējuma novēršanas līmeni, aprēķinot vidējo svērto kaitējuma novēršanas līmeni par kategoriju. (65) Ņemot vērā iepriekšminētos secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, izskatīja, kāds antidempinga pasākumu veids un līmenis būtu jāpie- ņem, lai novērstu tirdzniecību traucējošās sekas, ko rada dempings, kas izraisa zaudējumus, un lai atjaunotu godī- gas konkurences apstākļus Kopienas GSM tirgū. (66) Tā kā cenu līmenis, kas ļautu novērst importa radīto kai- tējumu, bija zemāks nekā abu attiecīgo eksportētāju valstu dempinga starpība, pasākuma līmeņa noteikšanai izman- toja kaitējuma novēršanas līmeni. (67) Noskaidrojās, ka atsevišķa režīma piešķiršana WWS nelab- vēlīgi ietekmēja pagaidu secinājumus. Piemēroja iepriekš aprakstīto metodoloģiju, lai aprēķinātu atsevišķo kaitējuma novēršanas līmeni šai sabiedrībai, kam noteica 32,5 % kai- tējuma novēršanas līmeni. (68) Pazeminātais kaitējuma novēršanas līmenis WWS izraisīja palielinājumu visu citu Ķīnas Tautas Republikas eksportē- tāju kaitējuma novēršanas līmenī no 35,4 % līdz 39,4 %. (69) Pamatojoties uz šo, ievieš šādus galīgos antidempinga mak- sājumus ad valorem maksājumu veidā: (63) Šajā sakarā viens importētājs norādīja, ka Komisija dem- pinga starpības un kaitējuma novēršanas līmeņa salīdzinā- šanai izmantojot pieeju, kas pamatojas uz vidējā lieluma aprēķināšanu, nav izskatījusi atšķirīgās situācijas dažādos tirgus segmentos. Tas prasīja Komisijai salīdzināt katram tirgus segmentam (piemēram, mehānismiem ar diviem gre- dzeniem) atklāto kaitējuma novēršanas līmeni ar dempinga starpību, un, aprēķinot galīgo individuālā maksājuma vidējo lielumu visiem segmentiem, atstāt vienīgi mazāko starpību par katru segmentu. Maksājuma likme — Malaizija: — Ķīnas Tautas Republika: — WWS: — Atlikušais maksājums visām citām sabiedrībām 10,54 % 32,5 % 39,4 %. 180 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/25. sēj. C. Maksājuma veids mehānismiem ar 17 un 23 gredzeniem par nepieciešamu galīgo maksājumu līmenī iekasēt sum- mas, kas nodrošinātas kā pagaidu antidempinga maksā- jumi par darījumiem ar attiecīgajiem ražojumiem. (70) Tomēr tika iesniegts pieteikums, kurā apgalvoja, ka pro- centuālā maksājuma noteikšana mehānismiem ar 17 un 23 gredzeniem ar tādu pašu likmi kā citiem mehānismiem bija neatbilstoša, ņemot vērā šo divu kategoriju cenu atšķirības. (73) Attiecībā uz WWS pagaidu antidempinga maksājums jāie- kasē tikai galīgi noteiktā maksājuma likmes apmērā, tas ir 32,5 %. Šajā ziņā jāatzīmē, ka importa cena mehānismiem ar 17 vai 23 gredzeniem ir ievērojami augstāka nekā vidējā importa cena visiem mehānismiem. Šādos apstākļos, ņemot vērā dažu šo mehānismu izmantošanas ekskluzīvo raksturu un to, cik vienkārši ir šos ražojumus identificēt, uzskata, ka līdzsvaroti aprēķinot kaitējuma novēršanas jāņem vērā īpaši augstā cena mehāni līmeni, pienācīgi smiem ar 17 un 23 gredzeniem un dažu tirgus segmentu starpā valdošās konkurences intensitāte, tādējādi nodroši not, ka nesamērīgas cenu neatbilstības neatstāj uz to nelab- vēlīgu ietekmi. To varētu panākt, nodrošinot, ka mehānis- mus ar 17 un 23 gredzeniem importē par cenu, kura ir augstāka par noteiktu līmeni, kas ir atbilstošs, lai, tāpat kā citiem GSM, novērstu kaitējumu, ko rada imports par dem- pinga cenām. Šajos apstākļos uzskatīja par atbilstošu noteikt citādus pasākumus, nevis procentuālos maksāju- mus. Pamatojoties uz veiktajiem cenas salīdzinājumiem (skat. 62. apsvērumu), uzskata, ka iepriekš minētās prasī- bas ir izpildītas, nodrošinot, ka CIF importa cenu mehāni- smiem ar 17 vai 23 gredzeniem palielina mazākais līdz 325 EUR par 1 000 gabaliem. X. SAISTĪBAS (71) Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. panta 2. punktu iespējamiem saistību piedāvājumiem arī ir jāpiemēro galī- gais termiņš, kāds noteikts iebildumu iesniegšanai pēc galī- gās atklāšanas. Ķīnas eksportētājs, kam bija piešķirts atse- višķs režīms, neilgi pēc šī galīgā termiņa beigām nosūtīja vēstuli, paziņojot par savu vēlēšanos piedāvāt saistības. Šajā sakarā uzskata, ka, ņemot vērā lielo daudzumu dažādo GSM veidu, ko attiecīgā sabiedrība eksportē, šajā gadījumā būtu praktiski neiespējami nodibināt saistības un uzraudzīt to izpildi. Galu galā no eksportētāja nesaņēma oficiālu sais- tību piedāvājumu. XI. PAGAIDU MAKSĀJUMU IEKASĒŠANA (72) Ņemot vērā ražotājiem eksportētājiem un valstīm ekspor- tētājām konstatēto dempinga starpību apjomu un Kopie- nas ražošanas nozarei radītā kaitējuma apmēru, uzskata (74) Gadījumos, kad muitas dienestiem pieņemamā veidā var pierādīt, ka nodrošinājums sniegts par mehānismiem ar 17 vai 23 gredzeniem, nodrošinātās summas jāiekasē tikai tādā apmērā, kāds galīgi noteikts šā veida GSM, ja tas ir zemāks nekā nodrošinātā summa, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo nosaka galīgos antidempinga maksājumus dažu Malai- zijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tādu gredzenveida sti- prinājuma mehānismu importam, uz kuriem attiecas KN kodsex 8305 10 00. Šīs regulas nozīmē gredzenveida stiprinājuma mehānismus veido divas taisnstūrveida tērauda plāksnes vai stieples ar vismaz čet- riem pusgredzeniem, kas izgatavoti no tērauda stieples un nosti- prināti uz tām, un ko satur kopā tērauda pārsegs. Tos var atvērt vai nu paraujot pusgredzenus, vai ar mazu tērauda sprūda mehā- nismu, kas piestiprināts pie gredzenveida stiprinājuma mehā- nisma. 2. Maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpie- gādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas, ir šāda: a) mehānismiem ar 17 un 23 gredzeniem (TARIC kods: 8305 10 00*20), kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Malaizijā, maksājuma summa ir vienāda ar starpību starp minimālo importa cenu 325 EUR apmērā par 1 000 gabaliem un franko vērtību uz Kopienas robežas, kas nav muitota ar muitas cenu; b) citiem mehānismiem, izņemot mehānismus ar 17 vai 23 gre- dzeniem (TARIC kods: 8305 10 00*10) Malaizija Ķīnas Tautas Republika: — WWS: — visas pārējās sabiedrības Maksā- juma likme TARIC papildu kods 10,5 % — 32,5 % 39,4 % 8934 8900 11/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 181 3. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. uz mehānismiem ar 17 vai 23 gredzeniem, piemēro b) apakš- punktu; 2. pants 1. Summas, kas nodrošinātas kā pagaidu antidempinga maksā- jumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1465/96, galīgi iekasē šādi: a) par nodrošinātajām summām, attiecībā uz kurām muitas die- nestiem pieņemamā veidā var konstatēt, ka tās attiecas uz importa mehānismiem ar 17 vai 23 gredzeniem, iekasētās summas ir vienādas ar nodrošinātajām summām, bet nav lie- lākas par summām, kas aprēķinātas saskaņā ar 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu, ja tās ir zemākas nekā nodrošinātās summas. Ja nevar konstatēt, ka nodrošinātās summas attiecas b) par nodrošinātajām summām attiecībā uz citiem mehāni- smiem, nevis mehānismiem ar 17 vai 23 gredzeniem, iekasē atbilstoši noteiktajai galīgajai maksājuma likmei, ja tā ir zemāka par nodrošināto summu vai vienāda ar to. Otrajā gadī- jumā iekasē nodrošinātās summas apmērā. 2. Atmaksā nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgā antidem- pinga maksājuma likmi. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1997. gada 20. janvārī Padomes vārdā — priekšsēdētājs H. VAN MIERLO


title: Commission Regulation (EC) No 84/97 of 20 January 1997 fixing the standard fee per farm return for the 1997 accounting year of the farm accountancy data network

eurovoc_concepts:
EU aid
agricultural holding
farm accountancy data network
farm income
farm return

formats: html pdfa1b print


title: Council Decision of 20 January 1997 appointing a member of the Advisory Committee on the Training of Midwives (97/C 36/07)

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
midwife
vocational training


title: Decisión del Consejo de 20 de enero de 1997 por la que se nombra a un miembro titular del Comité consultivo para la formación de matronas (97/C 36/07)


title: Regolamento (CE) n. 89/97 della Commissione del 20 gennaio 1997 recante modifica del regolamento (CEE) n. 2454/93 che fissa talune disposizioni d'applicazione del regolamento (CEE) n. 2913/92 del Consiglio che istituisce il codice doganale comunitario

eurovoc_concepts:
customs inspection
customs territory (EU)
free circulation
legal code
tropical fruit


title: Rådets Forordning (EF) nr. 128/97 af 20. januar 1997 om ændring af forordning (EØF) nr. 1873/84 om tilladelse til udbud eller afsætning til direkte konsum af visse indførte vine, som eventuelt har været underkastet andre ønokologiske fremgangsmåder end de i forordning (EØF) nr. 822/87 omhandlede

eurovoc_concepts:
food consumption
import
marketing
quality label
third country
wine


title: Council Decision of 20 January 1997 appointing the Chairman of the Board of Appeal of the Community Plant Variety Office and her alternate (97/C 36/02)

eurovoc_concepts:
Community body
alternate
appointment of staff
crop production
president of an institution


title: 368 R 1017 : Neuvoston asetus (ETY) N:o 1017/68, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1968, kilpailusääntöjen soveltamisesta rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen(EYVL N:o L 175, 23.7.1968, s. 1)(EP. 07/NIDE 01, s. 54).,368 R 1017 : Reglamento (CEE) N̊ 1017/68 del Consejo de 19 de julio de 1968 por el que se aplican las normas de la competencia a los sectores de los transportes por ferrocarril, por carretera y por vía navegable(DO n̊ L 175 de 23.7.1968, p. 1)(EE 08, V 1, p. 106).,368 R 1017 : Regolamento (CEE) n.1017/68 del Consiglio del 19 luglio 1968 relativo all'applicazione di regole di concorrenza ai settori dei trasporti ferroviari, su strada e per vie navigabili(GU n.L 175 del 23.7.1968, pag. 1).,368 R 1017 : Regulamento (CEE) n̊ 1017/68 do Consehlo de 19 de Julho de 1968 relativo à aplicação de regras de concorrência nos sectores dos transportes ferroviários, rodoviários e por via navegável(JO n̊ L 175 de 23.7.1968, p. 1)(EE 08 F1, p. 106).,368 R 1017 : Regulation (EEC) No 1017/68 of the Council of 19 July 1968 applying rules of competition to transport by rail, road and inland waterway(OJ No L 175, 23.7.1968, p. 1)(Series-1 68 (1) p. 302).,368 R 1017 : Rådets forordning (EØF) nr. 1017/68 af 19. juli 1968 om anvendelse af konkurrenceregler for transport med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje(EFT nr.L 175 af 23.7.1968, s. 1)(SU 1.serie 68(I) s. 295).,368 R 1017 : Rådets förordning (EEG) nr 1017/68 av den 19 juli 1968 om tillämpning av konkurrensregler på transporter på järnväg, landsväg och inre vattenvägar(EGT nr L 175, 23.7.1968, s. 1)(SU 7/Vol.1, s. 54).,368 R 1017 : Règlement (CEE) n̊ 1017/68 du Conseil du 19 juillet 1968 portant application de règles de concurrence aux secteurs des transports par chemin de fer, par route et par voie navigable(JO n̊ L 175 du 23.7.1968, p. 1).,368 R 1017 : Verordening (EEG) Nr. 1017/68 van de Raad van 19 juli 1968 houdende de toepassing van mededingingsregels op het gebied van het vervoer per spoor, over de weg en over de binnenwateren(PB nr. L 175 van 23.7.1968, blz. 1).,368 R 1017 : Verordnung (EWG) Nr. 1017/68 des Rates vom 19.Juli 1968 über die Anwendung von Wettbewerbsregeln auf dem Gebiet des Eisenbahn-, Straßen- und Binnenschiffsverkehrs(ABl. Nr. L 175 vom 23.7.1968, S. 1).,368 R 1017 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 1017/68 του Συμβουλίου της 19ης Ιουλίου 1968 περί εφαρμογής των κανόνων ανταγωνισμού στους τομείς των σιδηροδρομικών, οδικών και εσωτερικών πλωτών μεταφορών(ΕΕ αριθ. L 175 της 23.7.1968, σ. 1)(ΕΛ 07 Τ1 σ. 86).

eurovoc_concepts:
competition law
consolidation of EU law
inland waterway transport
rail transport
road transport


title: Komisijas Regula (EK) Nr. 92/97 (1997. gada 20. janvāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
EU control
clothing
customs regulations
import
toilet article

text: 02/8. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 187 31997R0092 L 19/1 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 22. 1. 1997. KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 92/97 (1997. gada 20. janvāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, importējot Kopienā, uz juridiski saistošu informāciju par tarifiem, ko par preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā sniedz dalīb- valstu muitas iestādes un kas neatbilst šai regulai, personas, kuru rīcībā ir šāda informācija, var turpināt atsaukties 60 dienas saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92, ar ko izveidots Kopienas Muitas kodekss (3), ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un Kopējo muitas tarifu (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2493/96 (2), un jo īpaši tās 9. pantu, tā kā, lai nodrošinātu minētās regulas pielikumā pievienotās kom- binētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāparedz pasā- kumi attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāci- ju; tā kā Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir paredzēti kombinētās nomen- klatūras interpretācijas vispārīgie noteikumi un šie noteikumi ir piemērojami arī jebkurai citai nomenklatūrai, kas pilnīgi vai daļēji uz to pamatojas vai kas tai pievieno papildu apakšiedaļas, un kas ir ieviesta ar īpašiem Kopienas noteikumiem, lai piemērotu tari- fus un citus pasākumus, kuri attiecas uz preču tirdzniecību; tā kā atbilstīgi minētajiem vispārīgiem noteikumiem preces, kas raksturotas šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē, jāklasificē saskaņā ar attiecīgiem KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, pamatojumu snie- dzot 3. ailē; IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Preces, kas raksturotas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar attiecīgiem KN kodiem, kas norādīti minētās tabulas 2. ailē. 2. pants Ievērojot Kopienā spēkā esošos noteikumus par divkāršas pārbaudes sistēmām un Kopienas preventīvu un retrospektīvu uzraudzību pār tekstilizstrādājumiem, tos importējot Kopienā, uz juridiski tarifiem, ko par preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā sniedz dalībvalstu muitas iestādes un kas vairs neatbilst šai regulai, var turpināt atsaukties 60 dienas saskaņā ar 12. panta 6. punktu Regulā (EEK) Nr. 2913/92. saistošu informāciju par tā kā ir lietderīgi, ka, ievērojot Kopienā spēkā esošos noteikumus par divkāršas pārbaudes sistēmām un Kopienas preventīvu un retrospektīvu uzraudzību attiecībā uz tekstilizstrādājumiem, tos 3. pants Šī regula stājas spēkā 21. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. (1) OV L 256, 7. 9. 1987. , 1. lpp. (2) OV L 338, 28. 12. 1996. , 27. lpp. (3) OV L 302, 19. 10. 1992. , 1. lpp. 188 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/8. sēj. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1997. gada 20. janvārī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Mario MONTI 02/8. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 189 PIELIKUMS Klasifikācija KN kods (2) 6110 30 91 Pamatojums (3) Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras inter- pretācijas 1. un 6. vispārīgo noteikumu, 61. nodaļas 4. un 9. pie- zīmi, kā arī KN kodu 6110, 6110 30 un 6110 30 91 aprakstu. Šī apģērba klasificēšana par kreklu atbilstoši KN kodam 6105 ir izslēgta, jo valdziņu kārtu skaits centimetrā ir mazāks par 10. 6204 42 00 Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras inter- pretācijas 1. un 6. vispārīgo noteikumu un KN kodu 6204 un 6204 42 00 aprakstu. Skatīt arī KN paskaidrojošās piezīmes pie kodiem 6204 41 00 līdz 6204 49 90. Apģērbu tā kopējā izskata, un jo īpaši tā garuma dēļ, uzskata par kleitu, neraugoties uz to, ka tai ir sānu šķēlumi. Preču apraksts (1) 1. Apģērbs, kas izgatavots no krāsainas biezas tekstīlijas (100 % poliestera) ar caurmērā mazāk nekā 10 valdziņu kārtām cen- timetrā katrā virzienā, taisna piegriezuma, ar noliektu apak- šmalu, kas paredzēts ķermeņa augšdaļai līdz gurniem. Apģērbam ir garas piedurknes ar aproces daļu, apkakle un pil- nīgs atvērums priekšējā daļā, kas pogājams ar kreiso pusi pāri labajai. Tam ir arī priekšā uz krūtīm uzšūta raķete. (Apģērbs līdzīgs vilnas jakai) (Skatīt fotoattēlu Nr. 551) (*) 2. Viegls, brīvs apģērbs bez piedurknēm, kas izgatavots no vien- kārša auduma (100 % kokvilnas), paredzēts ķermeņa augšda- ļai un apakšdaļai līdz potītēm (apmēram 122 cm garš). Priekšējā daļā tam ir dziļš kakla izgriezums, pilnīgs atvērums, kas pogājams ar labo pusi pāri kreisajai, un zemāk par josta- svietu uzšūtas kabatas. Apģērbam ir sānu šķēlumi, kas sākas 4,5 cm zem jostasvietas un ir apmēram 73 cm gari. Tam ir arī priekšā uz krūšu daļas un uz kabatām izšūti rotājumi. Šā paša auduma divas sloksnes ir piešūtas aizmugures daļā pie jostasvietas. Tās ir sasienamas. (Kleita) (Skatīt fotoattēlu Nr. 548) (*) 3. Beržamais sūklis cauruļveidā (14 x 9 x 5 cm), kurš sastāv no plastmasas sūkļa, kuru ietver adīts sizals, ar pakaramo cilpiņu. Lieto ķermeņa masāžai. 6302 99 00 Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras inter- pretācijas 1. , 3. b un 6. vispārīgo noteikumu, kā arī KN kodu 6302 un 6302 99 00 aprakstu. (Mazgāšanās piederums) (Skatīt fotoattēlu Nr. 549) (*) Skatīt arī Harmonizētās sistēmas paskaidrojošās piezīmes pie koda 6302. 4. Beržamais sūklis, kurš sastāv no plastikāta sūkļa, no vienas puses pārklāta ar adītu sizalu un no otras puses ar frotē audumu (kokvilnas). Lieto ķermeņa masāžai. Tam ir elastīga saite turēšanai rokā. (Mazgāšanās piederums) (Skatīt fotoattēlu Nr. 552) (*) 5. Beržamais saites veida sūklis (60 x 12 x 2 cm), kurš sastāv no adītas rāmijas (veido lielāko daļu svara) un kokvilnas ar plast- masas sūkļa starpkārtu. Lieto ķermeņa masāžai. Beržamās sai- tes katrā galā ir auduma auklai, kas atvieglo tās lietošanu. (Mazgāšanās piederums) (Skatīt fotoattēlu Nr. 553) (*) (*) Šie fotoattēli izmantoti vienīgi ilustrēšanai. 6302 99 00 Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras inter- pretācijas 1. , 3. b un 6. vispārīgo noteikumu, 2. A papildpiezīmi pie XI sadaļas un KN kodu 6302 un 6302 99 00 aprakstu. Skatīt arī Harmonizētās sistēmas paskaidrojošās piezīmes pie koda 6302. 6302 99 00 Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras inter- pretācijas 1. , 3. b un 6. vispārīgo noteikumu, 2. A papildpiezīmi pie XI sadaļas un KN kodu 6302 un 6302 99 00 aprakstu. Skatīt arī Harmonizētās sistēmas paskaidrojošās piezīmes pie koda 6302. 190 LV Preču apraksts (1) Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis Klasifikācija KN kods (2) Pamatojums (3) 02/8. sēj


VERORDNUNG (EG) Nr. 91/97 DER KOMMISSION vom 20. Januar 1997 zur Festsetzung der landwirtschaftlichen Umrechnungskurse


title: Richtlijn 97/2/EG van de Raad van 20 januari 1997 houdende wijziging van Richtlijn 91/629/EEG tot vaststelling van minimumnormen ter bescherming van kalveren

eurovoc_concepts:
agricultural holding
animal welfare
calf
intensive livestock farming
veterinary legislation


title: Regulamento (CE) nº 87/97 da Comissão de 20 de Janeiro de 1997 que estabelece normas de execução das medidas específicas a favor das ilhas menores do mar Egeu no respeitante ao regime específico de abastecimento em forragens secas

eurovoc_concepts:
Aegean Islands
EU aid
EU production
fodder
supply
supply balance sheet


title: Besluit van de Raad van 20 januari 1997 houdende benoeming van een lid van het Raadgevend Comité voor de opleiding van verloskundigen (97/C 36/07)


title: 390 R 3833 : Council Regulation (EEC) No 3833/90 of 20 December 1990 applying generalized tariff preferences for 1991 in respect of certain agricultural products originating in developing countries(OJ No L 370, 31.12.1990, p. 86).,390 R 3833 : Reglamento (CEE) N̊ 3833/90 del Consejo de 20 de diciembre de 1990 relativo a la aplicación de preferencias arancelarias generalizadas para el año 1991 a determinados productos agrícolas originarios de países en vías de desarrollo(DO n̊ L 370 de 31.12.1990, p. 86).,390 R 3833 : Regolamento (CEE) n. 3833/90 del Consiglio del 20 dicembre 1990 recante applicazione di preferenze tariffarie generalizzate, per l'anno 1991, a taluni prodotti agricoli originari di paesi in via di sviluppo(GU n. L 370 del 31.12.1990, pag. 86).,390 R 3833 : Regulamento (CEE) n̊ 3833/90 do Conselho de 20 de Dezembro de 1990 que aplica preferências generalizadas, para o ano de 1991, a certos produtos agrícolas orginários de países em vias de desenvolvimento(JO n̊ L 370 de 31.12.1990, p. 86).,390 R 3833 : Rådets forordning (EØF) nr. 3833/90 af 20. december 1990 om anvendelse af generelle toldpræferencer i 1991 for visse landbrugsprodukter med oprindelse i udviklingslande(EFT nr. L 370 af 31.12.1990, s. 86).,390 R 3833 : Règlement (CEE) n̊ 3833/90 du Conseil du 20 décembre 1990 portant application de préférences tarifaires généralisées pour l'année 1991 à certains produits agricoles originaires de pays en voie de développement(JO n̊ L 370 du 31.12.1990, p. 86).,390 R 3833 : Verordening (EEG) Nr. 3833/90 van de Raad van 20 december 1990 houdende toepassing van algemene tariefpreferenties voor het jaar 1991 voor bepaalde landbouwprodukten van oorsprong uit ontwikkelingslanden(PB nr. L 370 van 31.12.1990, blz. 86).,390 R 3833 : Verordnung (EWG) Nr. 3833/90 des Rates vom 20. Dezember 1990 zur Anwendung allgemeiner Zollpräferenzen für bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse mit Ursprung in Entwicklungsländern im Jahr 1991(ABl. Nr. L 370 vom 31.12.1990, S. 86).,390 R 3833 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 3833/90 του Συμβουλίου της 20ής Δεκεμβρίου 1990 για την εφαρμογή των γενικευμένων δασμολογικών προτιμήσεων κατά το έτος 1991 για ορισμένα γεωργικά προϊόντα, καταγωγής αναπτυσσομένων χωρών(ΕΕ αριθ. L 370 της 31.12.1990, σ. 86).

eurovoc_concepts:
agricultural product
consolidation of EU law
developing countries
generalised preferences


REGOLAMENTO (CE) N. 91/97 DELLA COMMISSIONE del 20 gennaio 1997 che fissa i tassi di conversione agricoli


title: Регламент (ЕО) № 92/97 на Комисията от 20 януари 1997 година относно класирането на определени стоки в Комбинираната номенклатура

formats: html pdf print xhtml

text: 258 BG Официален вестник на Европейския съюз 31997R0092 22. 1. 1997 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 02/т. 9 L 19/1 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 92/97 НА КОМИСИЯТА от 20 януари 1997 година относно класирането на определени стоки в Комбинираната номенклатура КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, издадена от митническите органи на държавите-членки за класирането на стоки в Комбинираната номенклатура и която не съответства на разпоредбите на настоящия регламент, да може да бъде продължено за период от шестдесет дни съгласно разпоред- бите на член 12, параграф 6 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 г. относно създаване на Митнически кодекс на Общността (3), като взе предвид Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (1), последно изменен с Регламент (ЕО) № 2493/96 на Комисията (2), и по-специално член 9 от него, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: като има предвид, че с цел да се осигури еднакво прилагане на Комбинираната номенклатура, приложена към цитирания по-горе регламент, е необходимо да се приемат разпоредби за класирането на стоките, включени в приложението към настоящия регламент; Член 1 Стоките, описани в колона 1 от приложената таблица, се класират под съответните кодове по КН, посочени в колона 2 от упоменатата таблица. като има предвид, че Регламент (ЕИО) № 2658/87 установява общите правила за тълкуването на Комбинираната номенклатура и тези правила се прилагат и за всяка друга номенклатура, която се основава изцяло или частично на нея или която добавя подразделения към нея и която е установена чрез специални раз- поредби на Общността с оглед на прилагането на тарифни или други мерки, свързани с търговията със стоки; като има предвид, че чрез прилагане на упоменатите по-горе общи правила стоките, описани в колона 1 от приложената таблица към настоящия регламент, трябва да бъдат класирани под съответните кодове по КН, посочени в колона 2, въз основа на мотивите, посо- чени в колона 3; Член 2 При спазване на мерките, които са в сила в Общността, за системите за двоен контрол и за предварително и последващо наблюдение на текстилните продукти при внос в Общността, ползването на обвързващата тарифна информация, издадена от митническите стоки в органи на държавите-членки за класирането на Комбинираната на разпоредбите на настоящия регламент, може да бъде продължено съгласно разпоредбите на член 12, параграф 6 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 г. за период от 60 дни. номенклатура, съответства която не като има предвид, че предвид мерките, които са в сила в Общ- ността, за системите за двоен контрол и предварително и послед- ващо наблюдение на текстилните продукти при внос в Общността, е подходящо ползването на обвързващата тарифна информация, Настоящият регламент влиза в сила на двадесет и първия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. Член 3 (1) ОВ L 256, 7. 9. 1987 г. , стр. 1. (2) ОВ L 338, 28. 12. 1996 г. , стр. 27. (3) ОВ L 302, 19. 10. 1992 г. , стр. 1. 02/т. 9 BG Официален вестник на Европейския съюз 259 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на 20 януари 1997 година. За Комисията Mario MONTI Член на Комисията 260 BG Официален вестник на Европейския съюз 02/т. 9 Описание на стоките (1) 1. Облекло, конфекционирано от дебел трикотажен плат, с по-малко от десет бримки на линеен сантиметър във всяка посока (100 % полиестер), едноцветно, с права кройка и извита основа, предназначено да покрива горната част на тялото до ханша. Има дълги ръкави с маншети, яка и се отваря изцяло отпред, закопчава се с копчета лява страна върху дясна. Има и джоб на нивото на гърдите. (Облекло, подобно на жилетка). (Виж фотография № 551) (*) ПРИЛОЖЕНИЕ Класиране (Код по КН) (2) 6110 30 91 Мотиви (3) Класирането се определя от разпоредбите на общи правила 1 и 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура, забележки 4 и 9 към глава 61 и от текстовете на кодове по КН 6110, 6110 30 и 6110 30 91. Класирането на това облекло като риза от код по КН 6105 се изключва, тъй като броят на бримките на линеен сантиметър е по-малък от 10. 2. Облекло, конфекционирано от едноцветна тъкан (100 % памук), леко, свободно, предназначено да покрива тялото от раменете до глезените (с дължина около 122 cm), без ръкави. 6204 42 00 Класирането се определя от разпоредбите на общи правила 1 и 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура и от текстовете на кодове по КН 6204, 6204 42 00. На предната част има широка вратна извивка, с копчета със закопчаване дясно върху ляво, с джобове под талията и с бродирани мотиви на гърдите и джобовете. Полите на облеклото имат странични цепки, започващи на около 4,5 cm под талията и дълги около 73 cm. Има и бродирани мотиви на предната част, на нивото на гърдите и на джобовете. На гърба, на височината на талията, са пришити две ленти от същата тъкан, които могат да бъдат връзвани. (Рокля) (Виж фотография № 548) (*) Виж също така обяснителните бележки към Комбинираната номенклатура за подпозиции 6204 41 00 до 6204 49 90. Като се има предвид общият ѝ(cid:65) вид, и по-специално дължината, облеклото трябва да се счита за рокля въпреки наличието на стра- ничните цепки. 3. Гъба за фрикции, изплетена от сизал, със сърцевина от пенопластмаса, с форма на паралелепипед (размери 14 × 9 × 5 cm), предназначена за масажиране на тялото, с приспособ- ление за закачване. (Тоалетни принадлежности) (Виж фотография № 549) (*) 6302 99 00 Класирането се определя от разпоредбите на общи правила 1, 3 b) и общо правило 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура, както и от текстовете на кодове по КН 6302 и 6302 99 00. Виж също така обяснителните бележки към Комбинираната номенклатура за подпозиции 6302. 4. 5. Тампон за фрикции, със сърцевина от пенопластмаса, облечена от едната страна със сизал, а от другата — с хавлия от памучно трико, предназначен за масаж на тялото. Този артикул има също еластичен ремък, позволяващ използването му. 6302 99 00 (Тоалетни принадлежности) (Виж фотография № 552) (*) Класирането се определя от разпоредбите на общи правила 1, 3 b) и общо правило 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура, забележката към подпозиции 2А към раздел ХI и от текстовете на кодове по КН 6302 и 6302 99 00. Виж също обяснителните бележки към Хармонизираната система за позиция 6302. Ремък за фрикции (размери 60 × 12 × 2 cm) от трикотажна тъкан от рами (преобладаваща тегловно) и памук, със сърцевина от пенопластмаса, предназначен за масаж на тялото. Има две връвчици от текстилен материал в краищата, необходими за използването му. 6302 99 00 Класирането се определя от разпоредбите на общи правила 1, 3 b) и общо правило 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура, забележки 4 и 9 към глава 61, забележка към подпозиции 2А към раздел ХI и от текстовете на кодове по КН 6302 и 6302 99 00. Виж също и обяснителните бележки към Хармонизираната сис- тема за позиция 6302. (Тоалетни принадлежности) (Виж фотография № 553) (*) (*) Фотографиите имат само индикативен характер. 02/т. 9 BG Официален вестник на Европейския съюз 261