eurovoc_concepts:
hides and furskins industry
hunting regulations
international agreement
technical regulations
wildlife

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 01. 1997 KOM(97) 17 slutlig 97/0019 (CNS) Förslag till RÅPETS BESLUT Förslag till rådets beslut om undertecknande och ingående av ett internationellt avtal mellan Europeiska gemenskapen, Kanada och Ryssland om normer för humana fångstmetoder (framlagt av kommissionen) Förslag till rådets beslut om undertecknande och ingående av ett internationellt avtal mellan Europeiska gemenskapen, Kanada och Ryssland om normer för humana fångstmetoder Motivering 1. I artikel 3 i rådets förordning (EEG) nr 3254/91 förbjuds införsel till gemenskapen av skinn och produkter framställda av vissa djurarter från tredje länder, såvida dessa länder inte förbjudit användningen av rävsax eller använder fångstmetoder som uppfyller internationella normer för humana fångstmetoder. 2. Förbudet skulle ha trätt i kraft den 1 januari 1996. Det fanns emellertid inte någon relevant internationell standard tillgänglig vid den tidpunkten, på grund av problem i ISO (International Organization for Standardization). På kommissionens initiativ hade det i september 1995 skapats en kvadrilateral arbetsgrupp med europeiska, kanadensiska, amerikanska och ryska experter för att påskynda utvecklingen av normer. Trots betydande framsteg var normerna dock inte färdiga i tid. 3. Kommissionen undersökte vid slutet av år 1995 noggrant vilka konsekvenser importrestriktioner från och med den 1 januari 1996 skulle få för utvecklingen av normer för humana fångstmetoder och för gemenskapens skyldigheter med avseende på reglerna för internationell handel. Kommissionen kom till slutsatsen att en senareläggning av importrestriktionerna var nödvändig särskilt för att göra det möjligt att fortsätta utarbetandet av normer. 4. Rådet bemyndigade genom ett beslut i juni 1996 kommissionen att förhandla om ett ramavtal med Kanada, USA och Ryssland och alla andra berörda tredje länder om humana fångstmetoder. Utgångspunkten för förhandlingarna var bl. a. det arbete som utförts i den kvadrilaterala expertgruppen, vilken avgav sin rapport den 20 juni 1996. 5. I samband med det fjärde förhandlingsmötet, vilket hölls i Bryssel den 25-26 november 1996, kom man överens om en text, vilken paraferades av Kanada och Europeiska gemenskapen den 6 december 1996 och av Ryssland den 17 december 1996. Texten överensstämmer till fullo med rådets förhandlingsdirektiv. 6. Avtalets syfte är att fastställa normer för humana fångstmetoder beträffande fällor som är avsedda att döda eller fånga vissa vilda däggdjursarter (särskilt de arter som anges i förordning (EEG) nr 3254/91), att förbättra kommunikationen och samarbetet mellan parterna vid genomförandet och utvecklingen av dessa normer, samt att främja handeln mellan parterna. 7. Dess godkännande av alla parter kommer att göra det möjligt att även inom gemenskapen förbättra fångstmetoderna, i syfte att säkerställa en tillräckligt hög grad av välbefinnande för fångade djur, samt att skapa gynnsamma och stabila villkor för handeln med fällor och skinn mellan parterna. Z Förslag till rådets beslut om undertecknande och ingående av ett internationellt avtal mellan Europeiska gemenskapen, Kanada och Ryssland om normer för humana fångstmetoder EUROPEISKA UNIONENS RAD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 113 och 100a jämförda med artikel 228. 3 första stycket i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, med beaktande av rådets beslut från juni 1996 om bemyndigande av kommissionen att förhandla om ett avtal med Kanada, Ryssland och USA och alla andra berörda tredje länder om normer för humana fångstmetoder, och med beaktande av följande: 1 rådets förordning (EEG) nr 3254/91', särskilt artikel 3. 1 andra strecksatsen i denna, hänvisas till internationella normer för humana fångstmetoder, vilka fångstmetoder som används av tredje länder som inte har förbjudit användningen av rävsax bör anpassas till för att dessa länder skall kunna exportera skinn och produkter framställda av vissa djurarter till gemenskapen. Det hade inte fastställts någon internationell standard om humana fångstmetoder den 1 januari 1996. Denna situation innebar att ett tredje land inte hade möjlighet att garantera att de fångstmetoder som används på dess territorium för de arter som anges i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 3254/91 var förenliga med internationella normer för humana fångstmetoder. Ett förslag till förordning om ändring av förordning (EEG) nr 3254/912 vidarebefordrades den 12 januari 1996 till rådet. Det avtal som bifogas detta beslut överensstämmer med rådets förhandlingsdirektiv. Det överensstämmer därigenom med internationella normer för humana fångstmetoder enligt artikel 3. 1 andra strecksatsen i rådets förordning (EEG) nr 3254/91. Avtalets huvudsakliga syften är att fastställa harmoniserade tekniska regler som gör det möjligt att uppnå en tillräckligt hög skyddsnivå för fångade djurs välbefinnande, regler som skall vara tillämpliga på produktion och användning av fällor, samt att främja handeln mellan parterna med fällor samt med skinn och produkter framställda av de arter som omfattas av avtalet. EGT nr L 308, 9. 11. 1991, s. 1. KOM(95)737 slutlig, 15. 12. 1995. 3 För att genomföra avtalet krävs det att en tidsplan görs upp bl. a. för att, i syfte att certifiera fällorna, pröva deras överensstämmelse med de normer som fastställs i avtalet och för att ersätta icke certifierade fällor. Avtalet mellan Europeiska gemenskapen, Kanada och Ryssland om normer för humana fångstmetoder bör godkännas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. A :. i kel 1 Avtalet mellan Europeiska gemenskapen, Kanada och Ryssland om normer för humana fångstmetoder godkännes härmed. Avtalstexten bifogas detta beslut, liksom de förklaringar som skall deponeras i samband med undertecknandet av avtalet. Artikel 2 Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den person som skall ha befogenhet att underteckna avtalet. Utfärdat i Bryssel den. På rådets vägnar Ordförande Y INTERNATIONELLT AVTAL OM NORMER FOR HUMANA FÅNGSTMETODER INGRESS CANADA, EUROPEISKA GEMENSKAPEN och RYSKA FEDERATIONEN (nedan kallade "parterna"), SOM ERINRAR SIG sitt djupa engagemang för utvecklingen av internationella normer för humana fångstmetoder som är baserade på vetenskaplig forskning och på empiriska och praktiska erfarenheter, SOM ÅTERBEKRÄFTAR att parterna, i enlighet med Förenta nationernas stadga och principerna för internationell rätt, har den suveräna rätten att utnyttja sina egna resurser i enlighet med sin egen miljö- och utvecklingspolitik och att parterna är ansvariga för att bevara den biologiska mångfalden och för att använda de biologiska resurserna pä ett hållbart sätt, SOM INSER att en hållbar användning av vilda djur till fördel för människan överensstämmer med principerna i världsstrategin för naturvård, världskommissionen för miljö och utveckling och FN-konferensen om miljö och utveckling, Internationella SOM NOTERAR engagemanget, även naturvårdsunionen vid sin artonde generalförsamling, i resolution 18. 25, att så snart det är praktiskt möjligt avskaffa användningen av inhumana fällor, från medlemsstaterna i SOM ANSER att arbetet med att utveckla internationella normer för humana fångstmetoder, Internationella standardiseringsorganisationen, ännu inte är klart, påbörjades 1987 ISO, som av SOM INSER att syftet med internationella tcknikstandarder bland annat är att förbättra kommunikationen och att underlätta handeln, SOM INSER att mycket forskning utförts, särskilt i Canada, USA, Ryska federationen och i Europeiska gemenskapen, i syfte att utveckla mer humana, praktiska fångstmetoder, SOM FRAMHÄVER det avsevärda arbete som utförts av arbetsgruppen för utveckling av internationella normer för humana fångstmetoder och som bestod av experter från Canada, USA, Ryska federationen och Europeiska gemenskapen, internationell norm för humana SOM UPPSKATTAR att, trots avsaknaden av fångst metoder, så har man inom liera jurisdiklioner följt olika tillvägagångssätt och infört lagar för att förbättra fängstmetodcrna och villkoren för vilda djur, och S SOM ANSER att de interna konstitutionella och institutionella reglerna för varje part bestäms av myndigheterna med ansvar för genomförandet av normerna för humana fangstmetoder inom partens lagstiftning, HAR ÖVERENSKOMMIT OM FÖLJANDE. Artikel 1 Defnitioner I detta avtal avses med -fällor, mekaniska fångstanordningar, både för dödande och fasthållande, beroende på vad som är lämpligt. - fångstmetoder, syftar på fällorna och hur de gillras: (t. ex. vilka arter de är avsedda för, placering, bete och naturliga miljöförhållanden). - humana fångstmetoder, de fällor som godkänts av behöriga myndigheter och som överensstämmer med normerna för humana fångstmetoder (nedan kallade "normerna", se bilaga I till det här avtalet) och som används enligt tillverkarens anvisningar. Artikel 2 Mål Målen för det internationella avtalet om normer för humana fångstmetoder (nedan kallat "avtalet") är: 1. 2. att fastställa normer för humana fångstmetoder, att förbättra kommunikationen och samarbetet mellan parterna när det gäller genomförandet och utvecklingen av dessa normer, och 3. att underlätta handeln mellan avtalsparterna. Artikel 3 Omfattning Detta avtal gäller fångstmetoder och godkännande av fällor för fångst av vilda djur som lever på land eller däggdjur som till hälften lever i vatten som finns upptagna i bilaga I, för att förvalta vilda djur inklusive skadedjursbekämpning, för att få päls, skinn eller kött och för att fånga däggdjur för konservering. G Artikel 4 Skyldigheter enligt andra internationella avtal 1. 2. Detta avtal påverkar inte rättigheterna och skyldigheterna för de parter som är WTO-medlemmar enligt Marrakesh-avtalet som fastställde WTO. För parter som inte är medlemmar i WTO, påverkar inte detta avtal några rättigheter eller skyldigheter enligt bilaterala avtal mellan parterna listade i bilaga H. Artikel 5 Befintliga åtgärder Parterna får även fortsättningsvis, på sitt eget territorium, förbjuda användningen av fällor som vid dagen för detta avtals ikraftträdande var förbjudna. Artikel 6 Internationellt samarbete Utan att tillämpningen av artikel 9 påverkas: 1. 2. Parterna samtycker till att samarbeta med varandra, antingen direkt eller genom behöriga internationella organisationer i frågor som är av gemensamt intresse och som rör detta avtal. Parterna samtycker till att utveckla och förbättra multilateralt samarbete inom området humana fångstmetoder på basis av ömsesidiga fördelar och önskan att underlätta handeln. Artikel 7 Parternas åtaganden Parterna skall vidta nödvändiga åtgärder, i enlighet med uppställningen i bilaga I, för att säkerställa att deras respektive behöriga myndigheter: 1. 2. fastställer lämpliga rutiner för godkännande av fällor i enlighet med normerna, säkerställer att fångstmetoderna på deras respektive territorier överensstämmer med normerna, ? 3. 4. förbjuder användning av fällor som inte är godkända i enlighet med normerna1, och kräver av tillverkarna att de märker godkända fällor och förser dem med instruktioner för lämplig gillring, säker drift och underhåll. Artikel 8 Genomförande av normerna När de genomför normerna skall parternas behöriga myndigheter anstränga sig för att säkerställa att: 1. lämpliga rutiner finns för: a) b) att bevilja eller dra tillbaka tillstånd för att använda fällor, att genomföra lagstiftning om humana fångstmetoder, 2. 3. 1. 2. jägare är utbildade i human, säker och effektiv användning av fångstmetoder, inklusive nya metoder allt eftersom de utvecklas, och hänsyn tas till riktlinjerna för testning av fällor, enligt bilaga I, när inhemska rutiner för godkännande skall fastställas. Artikel 9 Fortlöpande utveckling av normerna Parterna samtycker till att gynna och uppmuntra forskning om utveckling av normerna. fortlöpande Parterna skall utvärdera och, om det är nödvändigt, anpassa bilaga I första gången tre år efter det att detta avtal trätt i kraft, och då särskilt använda resultaten från den forskning som avses i punkt 1. Artikel 10 Undantag Undantag från de åtaganden som anges i artikel 7 får beviljas av den behöriga myndigheten från fall till fall, under förutsättning att undantagen inte försvagar avtalets mål, och att de beviljas av följande skäl: a) för allmänhetens hälsa och säkerhet, Parterna är överens om att artikel 7 inte hindrar enskilda medborgare att konstruera och använda fällor, under förutsättning att sådana fällor överensstämmer med de utföranden som de relevanta behöriga myndigheterna godkänt. b) c) d) för skydd av offentlig och privat egendom, för forskning, utbildning, återinförande, uppfödning eller för skydd av vilda djur och växter, för traditionella fällor som är nödvändiga för att bevara kulturarvet i lokala samhällen. Undantag som beviljas i enlighet med punkt 1 måste åtföljas av skriftliga motiveringar och villkor. Partema skall skriftligen meddela Gemensamma förvaltningskommittén om de undantags om beviljas enligt punkt 1 och de skriftliga motiveringar och villkor som anges i punkt 2. Artikel 11 Meddelande och utbyte av information Parterna skall regelbundet utbyta information om alla frågor som rör genomförandet av avtalet. De skall informera varandra om det utförda arbetet i fråga om bedömningen av fällor som utförts med hjälp av uppställningen i bilagan, om närbesläktad forskning och om godkända fällor. Parterna skall meddela varandra om de behöriga myndigheter som är ansvariga för genomförandet av det här avtalet. Artikel 12 Ömsesidigt erkännade En part får godkänna användning på sitt territorium av fällor som är godkända av en annan part. Eventuell vägran måste skriftligen motiveras. Alla parter skall erkänna fångstmetoder från en annan part som godkända om den andra partens fångstmetoder uppfyller normerna. 2. 3. 1. 2. Artikel 13 Handel med pälsar och pälsprodukter mellan parterna Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 15 och punkt 2 i den här artikeln och internationell handel med de relevanta bestämmelserna utrotningshotade arter av vilda djur och växter som antogs i Washington den 3 mars 1973, får ingen part införa handelsbegränsningar för päls eller pälsprodukter med ursprung från någon annan part. i konventionen om -> Vid importstället till tullområdet kan en part begära ett ursprungsintyg, som visar att pälsarna eller pälsarna som beståndsdel av en produkt som skall importeras kommer :-3 från djur som fångats eller hållits på en annan parts territorium. Intyget skall innehålla en hänvisning till ursprungsdokumentation som utfärdats av den behöriga myndigheten. Artikel 14 Gemensamma förvaltningskommittén Parterna skall inrätta en gemensam föiraltningskommitté (nedan kallad kommittén) som består av representanter från parterna. Kommittén kan behandla alla frågor som rör det här avtalet. Kommittén skall ha sitt första samManträde inom 12 månader efter det att avtalet träder i kraft, och skall därefter na regelbundet återkommande sammanträden. Kommittén kan även behandla frågor utanför ordinarie sammanträden genom korrespondens eller kan sammaLKallas på begäran av någon av parterna. Kommittén skall fastställa sin arbetsord. i: jg vid det första sammanträdet. Kommitténs beslut skall uppnås genom samförstånd. Kommittén kan även föreslå ändringar av avtalet, med tillhörande bilagor, till partema, med hänsyn tagen till relevanta rekommendationer från expertgrupper. Kommittén kan, från tid till annan, inrätta tillfälliga arbetsgrupper med vetenskaplig och teknisk expertis, beroende på vad som är lämpligt, som skall ge råd till kommittén i fråga om: a) b) vetenskapliga eller tekniska frågor, och tolkningsfrågor på förslag från partema, och rekommendationer om hur meningsskiljaktigheter skall lösas. Artikel 15 Förfarande för att lösa tvister Partema skall anstränga sig att förhandlingsvägen nå ett ömsesidigt tillfredsställande beslut om frågor som rör genomförandet av det här avtalet. Om de berörda parterna inte lyckas uppnå enighet, skall kommittén, på begäran av en av parterna, samlas för överläggningar och beslut. Om det behövs kan kommittén inrätta en tillfällig arbetsgrupp med vetenskaplig och teknisk expertis i enlighet med artikel 14. 4 i det här avtalet. Om kommittén inte lyckas lösa tvisten inom 90 dagar, skall parterna, på begäran av den klagande parten, hänskjuta ärendet till ett skiljedomsorgan som upprättats i enlighet med bestämmelserna i bilaga HL Skiljedomsorganet kan utfärda regler för genomförandet av avtalet av någon av parterna. tvister som rör tolkningen och 1. 2. 3. 4. 1. 2. 3. 4. 5. Skiljedomsorganet får inte handla utanför det mandat som partema överenskommit om och skall inte utfärda några regler som sträcker sig utanför den omfattning som anges i den här artikeln. Den här artikeln skall också tillämpas på fall där det finns fler än en klagande eller svarande part. Artikel 16 Anslutning Det står alla länder fritt att ansluta sig till avtalet i enlighet med de villkor som upprrättas mellan det anslutande landet och partema. 1. 2. 3. 4. 5. 6. Artikel 17 Slutbestämmelser Bilagorna utgör en integrerad del av det här avtalet. Detta avtal träder i kraft sextio dagar efter det att den sista handlingen för ratificering, sammanfattning eller antagande inlämnats enligt de regler som gäller för varje part. Avtalet träder inte automatiskt i kraft. Parterna skall genomföra de åtaganden som avtalet medför i enlighet med sina interna förfaranden. Det står alla parter fritt att närsomhelst föreslå ändringar av det här avtalet. Ändringar som godkänts av partema träder i kraft dagen efter det att den sista handlingen för ratificering, sammanfattning eller antagande inlämnats enligt de regler som gäller för varje part. Partema kan dra sig ur avtalet med skriftlig uppsägning minst sex månader i förväg. I sådana fall skall åtagandena i avtalet för den part som drar sig ur upphöra att gälla vid slutet av uppsägningsperioden. Detta avtal är skrivet på danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska, tyska och ryska. Alla versioner har samma giltighet. Avtalet kommer att förvaras i arkivet hos Europeiska unionens rädssekrctariat, som kommer att distribuera en bestyrkt kopia av avtalet till alla parter. A - t DEL I: NORMERNA BILAGA I 1. MAL, PRINCIPER OCH ALLMANNA ÖVERVÄGANDEN FOR NORMERNA 1. 1 MÅL Målet med normerna är att säkerställa en tillräcklig nivå för välbefinnandet för tillfångatagna djur och att sträva efL^r att förbättra det. 1. 2 PRINCIPER 1. 2. 1 Vid uppskattningen av om en fångstmetod är human, måste det fångade djurets välbefinnande bedömas. 1. 2. 2 Kriteriet för att bestämma vilka fångstmetoder som är humana, skall vara att de klarar de tröskelvärden som finns i del 2 och 3 i normerna. 1. 2. 3 När normerna definieras skall man se till att fällorna är selektiva, effektiva och att de överensstämmer med de relevanta kraven på säkerhet för människor som varje part ställer. 1. 3 ALLMÄNNA ÖVERVÄGANDEN 1. 3. 1 Djurs välbefinnande beräknas utifrån vilka svårigheter eller framgångar djuren har att klara kraven från miljön och i vilken utsträckning de misslyckas. Eftersom djur använder olika tillvägagångssätt för att klara kraven från miljön, måste olika metoder användas för att mäta deras välbefinnande. skaderelaterade och Fångade djurs välbefinnande omfattar inte har beteendemässiga undersökts för flera arter, kommer det att krävas ytterligare vetenskapliga studier för att ange tröskelvärdena i normerna. indikatorer. Eftersom vissa av dessa indikatorer fysiologiska, Även om välbefinnande kan variera kraftigt, är termen human reserverad för de fangstmetoder där välbefinnandet för det drabbade djuret hålls pä en acceptabel nivå, även om det måste erkännas att det i vissa situationer i fråga om fällor avsedda att döda alltid förekommer en kort period av dåligt välbefinnande. 1. 3. 2 De tröskelvärden som fastställts i normerna för godkännande av fällor omfattar: * när det gäller fällor avsedda att hålla fast djuret: när indikatorerna visar att det fångade djurets välbefinnande är lågt, <\£ * när det gäller fällor avsedda att döda djuret: tiden fram till medvetslöshet och förlust av känseln och upprätthållandet av det tillståndet tills djuret dör. 3. 3 Även om fångstmetoderna måste klara tröskelvärdena, bör ansträngningar göras för att förbättra utförandet och gillringen av fällor, och då särskilt för att: - - - förbättra välbefinnandet för de djur som fångats i fällor avsedda att hålla fast djuret medan de sitter fast, påskynda att djuret blir medvetslöst när det fångats i en fälla avsedd att döda djuret, minimera fångsten av djur som inte är avsedda. att fångas av fällan. 2. KRAV PÅ FÅNGSTMETODER AVSEDDA ATT HÅLLA FAST DJURET 2. 1 DEFINITION Fangstmetoder avsedda att hålla fast djuret: fällor som är utformade och gillrade för att hålla fast djuret så att en människa kan komma i direkt kontakt med det. 2. 2 PARAMETRAR Vid bedömningen av om en fångstmetod avsedd att hålla fast djuret uppfyller normerna, måste djurets välbefinnande bedömas. Parametrarna måste omfatta de beteende- och skadeindikatorer som finns i punkterna 2. 3. 1 och 2. 3. 2. Betydelsen av var och en av dessa parametrar måste bedömas. 2. 3 INDIKATORER 2. 3. 1 BETEENDEINDIKATORER Följande beteendeindikatorer anses vara indikatorer på dåligt välbefinnande för tillfångatagna vilda djur: 1. 2. Djuret biter sig självt, vilket leder till svära skador (självstympning). Orörlighet och svaga reaktioner på yttre stimuli. 2. 3. 2 SKADEINDIKATORER Följande skador anses vara indikatorer på dåligt välbefinnande hos tillfångatagna vilda djur: 1. Fraktur 4 3 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Urledvridning vid framknä eller hasled Avklippta senor eller ledband Allvarligare skador på benhinnan Allvarligare yttre eller inre blödning Allvarligare skelettmuskulaturskada Blodbrist i en extremitet Skada på permanent tand med blottläggande av pulpan Ögonskada inklusive skador på hornhinnan 10. S kådor på ryggmärgen 11. Allvarliga skador på inre organ 12. Skador på hjärtmuskeln 13. Amputation 14. Död 2. 4 TRÖSKELVÄRDEN En fångstmetod avsedd att hålla fast djuret klarar kraven i normerna om följande villkor uppfylls: Antalet exemplar av samma målart från vilka uppgifterna hämtas är minst 20. Minst 80 % av dessa djur uppvisar ingen av indikatorerna i stycke 2. 3. 1 och 2. 3. 2. 3. KRAV PÅ FÅNGSTMETODER AVSEDDA ATT DÖDA DJURET 3. 1 DEFINITION Fangstmetoder avsedda att döda djuret: fällor som är utformade och gillrade för att döda djur av målarten. 3. 2 PARAMETRAR A t( Tidpunkten då medvetslöshet och förlust av känseln inträder beroende på den teknik som används för att döda djuret måste fastställas, och upprätthållandet av medvetslösheten till döden inträder måste kontrolleras (dvs. tills hjärtverksamheten har upphört). Medvetslösenheten och att djuret förlorat känseln måste övervakas genom att ögon- lämplig och ögonlocksreflexer ersättningsparameter som är vetenskapligt bevisad. 2 eller genom någon kontrolleras annan 3 3 INDIKATORER OCH TIDSGRÄNSER Tidsgränser tills ögonlocks- och ögonreflexerna upphör Arter 45 sekunder 120 sekunder 300 sekunder Mustela ermitiea Martes americana Martes zibellina alla andra arter som nämns i punkt 4. 13 3. 4 TRÖSKELVÄRDEN En fangstmetod avsedd att döda djuret klarar kraven i normerna om följande villkor uppfylls: Antalet exemplar av samma målart från vilka uppgifterna hämtas är minst 12. Minst 80 % av dessa djur är medvetslösa inom tidsgränsen och ända fram till döden. Om man mästc göra ytterligare tester för att avgöra om fängstmetoden klarar normerna, kan man utföra en EEG-mätning (clcktroencefalogram), mätning av visuellt framkallat svar (VER) eller av ljudmässigt framkallat svar (SER). Kommittén kommer att utvärdera tidsgränsen vid den den genomgång som sker tre år efter det att detta avtal trädde i kraft, och om det visar sig nödvändigt, anpassa tidsgränsen för varje art i syfte att sänka tidsgränsen på 300 sekunder till 180 sekunder. Samtidigt kommer man att definiera en rimlig tidsgräns för genomförande. *S DEL II: LISTA ÖVER ARTER OCH TIDSPLAN FÖR GENOMFORANDE 4. LISTA ÖVER ARTER SOM NÄMNS I ARTIKEL 3 OCH TIDSPLAN FOR GENOMFÖRANDE 4. 1 LISTA ÖVER ARTER Normerna gäller de arter som är uppställda nedan. Ytterligare arter tillkommer i framtiden när det är lämpligt. Svenskt namn: Art Prärievarg : Varg: Canis latrans Canis lupus Nordamerikansk bäver Castor canadensis Europeisk bäver : Rödlo : Castor fiber Felis rufus Nordamerikansk utter Lutra canadensis Europeisk utter : Lutra lutra Nordamerikansk lo : Lynx canadensis Europeisk lo : Lynx lynx Amerikansk mård : Martes americana Fiskarmård : Sobel : Martes pennanti Martes zibellina Europeisk grävling : Mêles meles Hermelin : Märdhund : Bisamråtta : Tvättbjörn : Mustela erminea Nyctereutes procyonoides Ondatra zibethicus Procyon lotor Nordamerikansk grävling Taxidea taxus U 4. 2 TIDSPLAN FÖR GENOMFORANDE 4. 2. 1 Som framgår av artikel 7 måste fangstmetodema testas för att bevisa att de överensstämmer med normerna, och få godkännande av partemas behöriga myndigheter inom tre till fem år efter det att avtalet om fångstmetoder avsedda att hålla fast djuret trädde i kraft, beroende på testprioriteringar och tillgången på testanläggningar, och fem år efter det att avtalet om fångstmetoder avsedda att döda djuret trädde i kraft. 4. 2. 2 Inom tre år efter de tidsgränser som anges i 4. 2. 1 skall parterna förbjuda användningen av fällor som inte är godkända i enlighet med normerna, förutom konventionella rävsaxar av stål avsedda att hålla fast djuret som skall förbjudas inom fyra år efter det att avtalet trädde i kraft. 4. 2. 3 Med undantag för konventionella rävsaxar av stål avsedda att hålla fast djuret, gäller att om en behörig myndighet fastslår att resultaten från tester av fällor inte stöder godkännandet av fällor för vissa arter eller under vissa miljövillkor, kan en behörig myndighet även fortsättningsvis få godkänna användningen av fällor pä interimsbasis, medan forskning pågår för att ta fram ersättningsfällor. Den behöriga myndigheten skall meddela de övriga avtalsparterna om vilka fällor som skall godkännas för interimsanvändning och hur långt forskningen kommit. 1 } DEL III: RIKTLINJER 5. RIKTLINJER FÖR TESTNING AV FÄLLOR OCH FORSKNING OM PÅGÅENDE UTVECKLING AV FÅNGSTMETODER För att uppnå noggrannhet och pålitlighet, skall de undersökningar som används för att testa fangstmetodema för att visa att de uppfyller kraven i normerna följa de allmänna principerna för god experimentell praxis. testmetoder Om det finns ISO, Internationella standardiseringsorganisationen, och om de är relevanta för bedömningen av om fangstmetodema överensstämmer med några eller alla av kraven i normerna, skall de användas där det är lämpligt. fastställda i ramen för 5. 1 ALLMÄNNA RIKTLINJEN Testerna skall utföras enligt omfattande undersökningsprotokoll. Testerna skall omfatta tester av funktionen av fällmekanismen. Fälttesterna skall vara särskilt inriktade på bedömning av fällans selektivitet. Det testet kan också användas för att samla in uppgifter om fällans effektivitet och användarsäkerhet. Fällor avsedda att hålla fast djuret skall testas i en inhägnad, särskilt i syfte att bedöma beteendemässiga och fysiologiska parametrar. Fällor avsedda att döda djuret skall testas i en inhägnad, särskilt i syfte att fastställa medvetslösenhet hos djuren. När det gäller fälttesternä skall fällorna kontrolleras dagligen. Effektiviteten hos fällor avsedda att hålla fast djuret i fråga om göra djuret medvetslöst och att döda måldjuret skall testas på rörliga djur som är vid medvetande genom mätningar i laboratorium, i en inhägnad eller i fält. Fällans förmåga att träffa måldjuret på vitala ställen skall bedömas. De olika testernas inbördes ordningsföljd kan varieras i syfte att fä den mest effektiva bedömningen av de fällor som testas. Fällorna skall inte utsätta användaren för onormal fara vid normal användning. Om det är lämpligt skall en vidare mätserie kontrolleras när fällorna testas. Fälttesterna skall omfatta undersökningar av effekterna på både målart och icke- målart. 5. 2 TESTFÖRHÅLLANDEN Fällan skall gillras och användas enligt tillverkarens eller andras rekommendationer. * \^ I fråga om tester i inhägnad, skall en inhägnad användas som erbjuder en lämplig miljö som gör att djuren i målgruppen kan röra sig fritt, gömma sig och uppvisa normalt beteende. Det skall vara möjligt att gillra fällor och att övervaka fångade djur. Fällan skall gillras så att hela fångstförloppet kan videofilmas med ljud. När det gäller fälttester skall platser väljas som är representativa för dem som kommer att användas i praktiken. Eftersom fällans selektivitet och eventuella negativa effekter på icke-målarter är viktiga skäl för fälttester, kan det ibland vara nödvändigt att välja olika miljöer där chansen är stor att olika typer av icke-målarter finns. Varje fälla, hur den gillras och omgivningen skall fotograferas. Fällans identifikationsnummer skall anges på varje fotografi före och efter varje fångst. 5. 3 TESTPERSONAL Testpersonalen skall ha lämplig utbildning och lämpliga erfarenheter. I personalen skall det finnas minst en person som har erfarenhet av fällorna och som är van vid att fånga de djur som ingår i testet, samt minst en person som har erfarenhet av de beräkningsmetoder för välbefinnande för fällor avsedda alt hälla kvar djuren och i metoder för att bedöma medvetslösheten i fråga om fällor avsedda att döda djuret. Bedömningen av reaktioner på yttre stimuli hos fångade djur och av motvilja mot fällorna bör till exempel göras av en utbildad person som är van vid att tolka den typen av uppgifter. 5. 4 DJUR De djur som används för testema i inhägnad skall vara friska och representativa för de djur som förmodligen fångas i vilt tillstånd. Djuren skall tidigare inte ha kommit i kontakt med den fälla som testas. Före testet skall djuren hållas i förvar under drägliga former och få tillräckligt med vatten och mat. Djuren får inte förvaras på ett sådant sätt som kan leda till dåligt välbefinnande. Djuren skall ha vant sig vid testmiljön innan testet startar. 5. 5 OBSERVATIONER Beteende Observationer rörande beteende skall göras av en person med utbildning, och då särskilt när det gäller kunskaper om arternas etologi. Motvilja mot fällan kan bedömas genom att man fångar djuret i en spontant bekant situation, exponerar fällan för djuret i lämplig situation och därefter bedömer beteendet. Man måste försöka skilja på reaktioner på andra stimuli och på reaktioner på fällan eller situationen. 1'3 Fysiologi En del djur skall utrustas med telemetriska mätare (bl. a för att mäta puls och andning). Djuren bör förses med mätarna så pass långt före testet att de hunnit vänja sig vid dem. Åtgärder bör vidtas för att begränsa otillräckliga eller partiska observationer eller mätningar, och då särskilt sådana som beror på mänsklig inblandning vid testema. När biologisk provtagning görs (blod, urin, saliv, etc) skall den utföras på relevanta tider i fråga om fångsten och tidsberäkningarna för de parametrar som skall bedömas. Kontrolluppgifter från djur som hålls på annat håll under goda villkor och för olika verksamheter, och basupp^iter innan fångsten sker, samt referensuppgifter efter extrema stimuli (t. ex ett provokationstest med adrenokortikotropt hormon) skall också samlas in. Alla biologiska prov skall tas och bevaras i enlighet med bästa yrkeserfarenhet för att säkerställa att de konserveras före analysen. Analysmetoderna skall valideras. Neurologiska undersökningar som görs med hjälp av reflexer (smärta, ögon, etc. ) i kombination med EEG-mätning och/eller VER- eller SER-mätning i fråga om fällor för dödande, skall utföras av en expert för att man skall få rätt information om djurets medvetslösenhet eller hur effektiv tekniken för att döda djuret är. Om djuren inte blir medvetslösa och förlorar känseln inom den tid som beskrivs i testprotokollet, skall de dödas på ett humant sätt. Skador och patologi testdjur skall undersökas noggrant i fråga om att bedöma skadorna. Varje Röntgenundersökningar skall genomföras för att bedöma eventuella frakturer. Ytterligare noggranna patologiska undersökningar skall göras av de döda djuren. Obduktionen skall utföras av en erfaren veterinär i enlighet med vedertagen praxis. Påverkade organ och/eller områden histologiskt om det är lämpligt. skall undersökas makroskopiskt och 5. 6 RAPPORT Rapporten skall innehålla all relevant information om experimentets utformning, vilka material och metoder som använts, samt vilka resultat som uppnåtts, och i synnerhet: - - - en teknisk beskrivning av fällan inklusive vilket material den är tillverkad av tillverkarens användarinstruktioner beskrivning av testsituationen z väderförhållanden, särskilt uppgifter om temperatur och snödjup testpersonal antalet djur och fällor som testas totalt antal fångade måldjur och icke-måldjur av varje art, och en beskrivning av deras utbredning i det aktuella området (sällsynt förekommande, vanligt förekommande eller mycket vanligt förekommande) selektivitet beskrivning av uppgifter som tyder på att en fälla slagit igen och skadat ett djur utan att djuret fångats observationer om beteende hos djuren värden för de uppmätta fysiologiska parametrarna och metoderna beskrivning av skador och obduktionen tiden innan djuret blir medvetslöst och förlorar känseln statistiska analyser ? -: DEL 4: FORSKNING 6. FORSKNINGSPROGRAM OMFATTNING FOR ATT UTVIDGA NORMENS Tillräckliga serier av mätningar av fångade djurs välbefinnande måste bedömas vid tester av fångsystem. Även om sådana mätningar, och i synnerhet fysiologiska mätningar och mätningar av beteende, inte har utvecklats och använts för flera olika arter, måste deras användning i normerna för de aktuella arterna verifieras genom vetenskapliga studier som genomförs för att bestämma basnivåer, reaktionsområden och andra relevanta värden. Mål Den forskning som skall utföras av parterna enligt artikel 9, skall i synnerhet syfta till att fastställa de bas- och referensdata son behövs för att ange tröskelvärden för ytterligare parametrar, eller för att bedöma rel^ insen hos andra mätningar av välbefinnandet som inte omfattas av del 2. 3 i normen. Hit hör ett antal beteendemässiga eller fysiologiska indikatorer. Artspecifika forskningsprogram För att förbättra de vetenskapliga kunskaperna inom området bedömning av fångade djurs välbefinnande, skall alla parter gynna fortsatt forskning om arterna i följande tabell. Parterna skall också ha fullföljt sina forskningsprogram inom tidsramarna i enlighet med sina ansvar efter det att avtalet trätt i kraft. Art Ansvarig part Tidsgräns efter det att avtalet Ondatra zibethicus Europeiska gemenskapen Procyon lotor Martes zibellina Canada Ryssland trätt i kraft 3 år 3 år 3 år Särskilda mätningar som skall göras De parametrar som skall studeras måste i synnerhet omfatta: - - Beleende hos djuret efter fångst, även omfattande ljud, extrem panik, tiden tills djuret återgår till normalt beteende efter frisläppandet från fällan och motvilja. När det gäller tester av motvilja, måste omfattningen av undvikande av eller motviljan att närma sig fångstplatsen mätas. Fysiologiska parametrar som hjärtfrekvens och arrytmi, samt biokemiska parametrar (blod, urin eller saliv) beroende på vilken art som undersöks, som omfattar 2 glukokortikoidkoncentration, laktatdehydrogenasnivå (och, om möjligt, isoenzym 5) samt betaendorfinnivåer. prolaktinkoncentration, kreatinkinasaktivitet, Storleksordningen på reaktionerna på de fysiologiska parametrarna framgår av basnivåerna och extremvärdena samt tidsfaktorn. Med basnivå menas kvantiteten, koncentrationen eller hastigheten för den fysiologiska variabeln när individen inte störs av omgivningen. När det gäller fysiologiska variabler som ändras under perioder om några sekunder eller minuter, skall basnivån vara knuten till en viss verksamhet, till exempel att försöksdjuret ligger, står, går, springer eller hoppar. Med extrema nivåer avses värden som ligger nära maximi- eller minimivärdet för det aktuella djuret. De fysiologiska reaktioner som anges nedan gäller förmodligen alla däggdjur, men de exakta basnivåerna och extrema nivåerna och hur förändringarna mellan dessa måste bestämmas för varje art som testas. Välbefinnandet är dåligt när mätningen av de fysiologiska reaktionerna ger en mätnivå som ligger långt från den normala nivån eller om nivån är ändrad under en lång period. Övervakning av forskningsprogrammen Kommittén skall övervaka och samordna den forskning som de ansvariga parterna utför. t-i 1) 2) 3) BILAGA II Ett interimsavtal om handel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskapen, Europeiska och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, utfärdat i Bryssel den 17 juli 1995, som trädde i kraft den 1 februari 1996. stålgemenskapen kol- och Avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, utfärdat på Korfu den 24 juni 1994. Ett avtal om handel och handelsrelationer mellan Ryska federationen och Canada som trädde i kraft den 29. 12. 1992. S VI BILAGA HI SKILJEDOMSORGANET Artikel 1 Den klagande parten skall meddela kommittén att man önskar hänskjuta tvisten till skiljedom i enlighet med artikel 15 i avtalet. Meddelandet måste innehålla ärendet för skiljedomen och i synnerhet vilka bestämmelser i avtalet vars tolkning eller genomförande är föremål för tvist. 1. 2. Artikel 2 Skiljedomsorganet skall bestå av tre medlemmar. Vid tvister mellan två parter, utser parterna en skiljedomare var. Vid tvister mellan fler än två parter, skall parter med samma intresse tillsammans utse en skiljedomare. I bägge fallen skall de två skiljedomarna gemensamt utse en tredje skiljedomare som ordförande för skiljedomsorganet. 3. Ordföranden i skiljedomsorganet får inte i) ii) ha samma nationalitet som någon av de tvistande partema, vara anknuten till någon av de tvistande partema, eller i i i) tidigare ha varit inblandad i fallet i annan egenskap. 4. Eventuella nya utnämningar i skiljedomsorganet måste ske enligt föreskrifterna för hur skiljedomarna utses. Artikel 3 Om ordföranden inte har utsetts inom 60 dagar efter utnämningen av skiljedomarna, kan någon av parterna anhålla om att ordföranden för Internationella domstolen utser ordföranden. Artikel 4 I. Skiljedomsorganet skall dra upp sina regler strikt enligt bestämmelserna i avtalet, internationell rätt och avtalets mandat enligt följande: "Att, mot bakgrund av fakta och relevanta bestämmelser i avtalet (de relevanta bestämmelserna skall anges), bestämma om en part uppfyller sina skyldigheter i enlighet med avtalet och därefter fälla ett avgörande. " 2. Skiljedomsorganet måste alltid förvissa sig om att kravet är sakligt och rättsligt välgrundat. 15 Artikel 5 1. 2. Om inte parterna i tvisten överenskommer om annat, skall skiljedomsorganet bestämma sin egen arbetsordning. Skiljedomsorganets arbetsordning skall ha gjorts i enlighet med den här bilagan, inom skiljedomsorganets rätt att fatta beslut och principerna för internationell rätt och praxis. Artikel 6 Parterna i tivsten skall underlätta skiljedomsorganets arbete och skall, i synnerhet, med alla till buds stående medel: i) ii) ställa alla relevanta dokument, upplysningar och anordningar, enligt vad inhemsk lag tillåter, till skiljedomsorganets förfogande, och göra det möjligt för det att, när det är nödvändigt, kalla in vittnen och experter och ta del av deras vittnesmål. Artikel 7 Parterna och skiljedomarna skall sekretesskydda all information de lar i förtroende under ski 1 jedomsorganets förhand 1 ingar. Artikel 8 Parterna skall bära kostnaderna för skiljedomsförfarandena, inklusive skiljedomarnas arvoden och resekostnader samt för översättning och sekreterartjänster och övriga kostnader. Parterna skall dela kostnaderna lika. Artikel 9 Skiljedomsorganet får höra och avgöra motkrav, som uppkommer direkt av sakfrågan för tvisten. Artikel 10 Skiljedomsorganets beslut majoriletsröstning bland dess ledamöter. Hur ledamöterna röstar skall vara hemligt. i säväl procedur- som sakfrågor skall fattas genom Artikel 11 1. 2. Skiljedomsorganet skall meddela sitt avgörande senast 180 dagar efter det datum då det blev fullt beslutsfört. Om de tvistande partema godkänner det, kan skiljedomsorganet enhälligt besluta att uppskjuta avgörandet. 2 G Artikel 12 1. 2. Skiljedomsorganets avgörande måste åtföljas av en skriftlig motivering för beslutet. Eventuell tvist som uppstår beträffande tolkningen eller genomförandet av det till det slutliga avgörandet kan av endera parten hänskjutas för beslut skiljedomsorgan som fällde det. Skiljedomsorganets avgörande är slutligt och kan inte överklagas. Artikel 13 2 -} GEMENSAM DEKLARATION FRAN RYSKA FEDERATIONEN OCH EUROPEISKA GEMENSKAPEN RÖRANDE PUNKT 1, STYCKE 1 I ARTIKEL 10 För att främja målen i avtalet skall Ryska federationen och Europeiska gemenskapen samråda med varandra rörande de undantag som anges under punkt 1, stycke 1 i artikel 10. 2% ENSIDIG FÖRKLARING FRÅN EUROPEISKA GEMENSKAPERNA SOM SKALL LÄGGAS TILL AVTALET Europeiska gemenskapen inser att undertecknandet av det internationella avtalet om normer för humana fångstmetoder är ett stort och viktigt steg i riktning mot en tillräckligt hög nivå av välbefinnande för fångade djur. Gemenskapen bekräftar därför att den inte kommer att vidtaga några åtgärder för att genomföra rådets förordning 3254/91 under den tid som rimligen behövs för de övriga partema att ratificera avtalet och, efter ratificeringen, så länge som avtalet gäller och genomförs i enlighet med bestämmelserna. } 3 GEMENSAM DEKLARATION FRAN RYSKA FEDERATIONEN OCH EUROPEISKA GEMENSKAPEN RÖRANDE STYCKE 2 I ARTIKEL 4 SAMT ARTIKEL 15 Europeiska gemenskapen och Ryska federationen är eniga om att bestämmelserna i artikel 15 i detta avtal har företräde framför motsvarande bestämmelser i interimsavtalet om handel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskapen, Europeiska kol- och stålgemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, utfärdat i Bryssel den 17 juli 1995 och som trädde i kraft den 1 februari 1996 ("interimsavtalet) och avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, utfärdat på Korfu den 24 juni 1°94 ("PCA"). Europeiska gemenskapen och Ryska federationen kommer att se över situationen om åtgärder vidtas enligt artikel 27. 4 i interimsavtalet och/eller artikel 101 i PCA. £o ISSN 1024-4506 KOM(97) 17 slutlig DOKUMENT SV 11 03 02 06 Katalognummer : CB-CO-97-011-SV-C ISBN 92-78-15037-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg "%1


title: QUESTION ECRITE no 70/97 de José BARROS MOURA à la Commission. Pays bénéficiaires de la PAC et de la politique R et D

eurovoc_concepts:
EU policy
common agricultural policy
economic and social cohesion
less-favoured region
reform of the CAP
regional aid
report
research and development
research policy
rural region

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 168/97 by Helena TORRES MARQUES to the Commission. Ratification of the new EU Treaty and enlargement

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
Cyprus
European Commission
Malta
Treaty on European Union
accession to the European Union
enlargement of the Union
proposal (EU)


title: PERGUNTA ESCRITA n. 59/97 do Deputado Kenneth COATES à Comissão. Emprego: transferência de subsídios

eurovoc_concepts:
European Economic Area
United Kingdom
free movement of persons
member country
social security
unemployment insurance


title: PREGUNTA ESCRITA n. 141/97 del Roberta ANGELILLI a la Comisión. Construcción del tranvía rápido "Casaletto/Largo Argentina" por parte del Ayuntamiento de Roma

eurovoc_concepts:
Latium
environmental impact
project evaluation
public awareness campaign
public opinion
vehicle on rails


title: VERORDENING (EG) Nr. 131/97 VAN DE COMMISSIE van 24 januari 1997 tot vaststelling van de mate waarin gevolg kan worden gegeven aan de aanvragen om invoercertificaten voor bepaalde producten in de sector varkensvlees, die in januari 1997 worden ingediend op grond van de regeling die is vastgesteld in de door de Gemeenschap gesloten overeenkomsten met Bulgarije en Roemenië

eurovoc_concepts:
Bulgaria
Romania
import licence
pigmeat
quantitative restriction
veterinary inspection


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 64/97 του Kenneth COATES προς την Επ τροπή. Ενέργεια: υπαίθρια εξόρυξη άνθρακα

eurovoc_concepts:
EU production
coal
coal industry
environmental impact
lignite
mining operation
mining production
occupational health
occupational safety
public health


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 168/97 van Helena TORRES MARQUES aan de Commissie. De ratificatie van het nieuwe EU-Verdrag en de uitbreiding


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 131/97, annettu 24 päivänä tammikuuta 1997, yhteisön Bulgarian ja Romanian kanssa tekemissä sopimuksissa määrätyn järjestelmän mukaisesti tammikuussa 1997 jätettyjen tiettyjä sianlihavalmisteita koskevien tuontilupahakemusten hyväksyttävyydestä


title: PERGUNTA ESCRITA n. 143/97 do Deputado Luigi CALIGARIS ao Conselho. Tratamento pautal concedido às Repúblicas da ex- Jugoslávia

eurovoc_concepts:
Montenegro
Serbia
Yugoslavia
customs regulations
democracy
liberalisation of trade
trading operation


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 75/97 van Horst SCHNELLHARDT aan de Commissie. Carrefour (Europese Centra voor landelijke informatie) - planning en financiering

eurovoc_concepts:
EU aid
documentation centre
financial situation
public awareness campaign
rural region


title: Source index of cultural statistics in Europe.

eurovoc_concepts:
EU Member State
cultural heritage
statistics


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 69/97 van Florus WIJSENBEEK aan de Commissie. Oplossing voor 45-foot containers

eurovoc_concepts:
Netherlands
carriage of goods
combined transport
competition
container
new technology
road transport
technical standard
transport safety
weight and size


text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 24. 01. 1997 COM(97) 17 def. 97/0019 (CNS) Proposta di decisione del Consiglio relativa alla firma e alla conclusione di un accordo internazionale sulle norme in materia di cattura mediante trappole senza crudeltà tra la Comunità europea, il Canada e la Federazione russa (presentata dalla Commissione) Proposta di decisione del Consiglio relativa alla firma e alla conclusione di un accordo internazionale sulle norme in materia di cattura mediante trappole senza crudeltà tra la Comunità europea, il Canada e la Federazione russa. Relazione 1. L'articolo 3 del regolamento (CEE) 3254/91 del Consiglio vieta l'introduzione nella Comunità di pellicce e di prodotti manufatti di talune specie animali provenienti dai paesi terzi a meno che questi ultimi non abbiano proibito l'uso della tagliola oppure impieghino metodi di cattura conformi alle norme convenute a livello internazionale in materia di cattura mediante trappole senza crudeltà. 2. Il divieto doveva entrare in vigore il 1° gennaio 1996. A questa data tuttavia, a seguito delle difficoltà incontrate nel processo ISO, nessuna norma internazionale pertinente era disponibile. Su iniziativa della Commissione, nel settembre 1995 è stato creato un gruppo di lavoro quadrilatérale, composto da esperti europei, canadesi, americani e russi, allo scopo di accelerare la messa a punto di dette norme. Nonostante gli effettivi progressi realizzati, le norme non hanno potuto essere pronte in tempo utile. 3. Alla fine del 1995 la Commissione ha esaminato attentamente le conseguenze, a decorrere dal 1° gennaio 1996, di eventuali restrizioni all'importazione sulla definizione di norme in materia di cattura mediante trappole senza crudeltà e sugli obblighi per la Comunità derivanti dalle regole del commercio internazionale. Essa è giunta alla conclusione che era necessario rinviare l'applicazione delle restrizioni per permettere che proseguisse l'elaborazione delle norme di cui sopra. 4. Con la decisione di giugno 1996 il Consiglio ha autorizzato la Commissione a negoziare un accordo quadro con il Canada, gli Stati Uniti, la Federazione russa e qualsiasi altro paese interessato sui metodi di cattura mediante trappole senza crudeltà. Il punto di partenza dei negoziati sono stati i lavori del gruppo quadrilatérale di esperti che ha presentato la sua relazione il 20 giugno 1996. 5. Dopo la quarta riunione di negoziato, tenutasi a Bruxelles il 25 e 26 novembre 1996, è stato raggiunto un accordo su un testo, siglato dal Canada e dalla Comunità europea il 6 dicembre 1996 e dalla Federazione russa il 17 dicembre 1996. Il testo è perfettamente conforme alle direttive di negoziato di cui sopra. 6. L'accordo ha lo scopo di stabilire norme di cattura senza crudeltà per le trappole destinate a uccidere o a catturare talune specie di mammiferi selvatici - in Particolare quelle contemplate dal regolamento 3254/91 -, di migliorare la comunicazione e la cooperazione tra le Parti per la definizione e l'applicazione di queste norme e di facilitare il relativo commercio. 7. La sua approvazione da parte di tutti gli interessati permetterà di migliorare i metodi di cattura, anche nella Comunità, allo scopo di garantire un livello sufficiente di protezione del benessere degli animali catturati e di creare condizioni stabili e favorevoli al commercio delle trappole e delle pellicce tra le Parti. <d Decisione del Consiglio relativa alla firma e alla conclusione di un Accordo internazionale sulle Norme in materia di cattura mediante trappole senza crudeltà tra la Comunità europea, il Canada e la Federazione russa. IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in Particolare gli articoli 113 e 100A, associati all'articolo 228, terzo paragrafo, prima parte; vista la proposta della Commissione visto il parere del Parlamento europeo vista la decisione del Consiglio di giugno 1996 che autorizza la Commissione a negoziare, con il Canada, la Federazione russa, gli Stati Uniti e qualsiasi altro paese terzo interessato, un accordo sulle norme in materia di cattura mediante trappole senza crudeltà; considerando che il regolamento (CEE) 3254/91 • del Consiglio, in Particolare l'articolo 3, paragrafo 1, secondo trattino del regolamento fa riferimento a norme convenute a livello internazionale in materia di cattura mediante trappole senza crudeltà alle quali dovrebbero conformarsi i metodi di cattura utilizzati dai paesi terzi, qualora non avessero vietato l'uso della tagliola, affinché possano esportare nella Comunità pellicce e prodotti manufatti di talune specie animali; considerando che al 1° gennaio 1996 non era stata stabilita alcuna norma internazionale in materia di cattura mediante trappole senza crudeltà, che tale situazione comportava per un paese terzo l'impossibilità di garantire che i metodi di cattura utilizzati sul proprio territorio per le specie elencate nell'allegato I del regolamento (CEE) 3254/91 del Consiglio fossero conformi a quelle convenute a livello internazionale in materia di cattura mediante trappole senza crudeltà; considerando la proposta di regolamento che modifica il regolamento 3254/912 , comunicata al Consiglio il 12. 01. 96; considerando che l'accordo allegato alla presente decisione è conforme alle direttive di negoziato sopra indicate; che esso risponde pertanto alla nozione di norme convenute a livello internazionale in materia di cattura mediante trappole senza crudeltà indicate all'articolo 3, paragrafo 1, secondo trattino del regolamento (CEE) 3254/91 del Consiglio; considerando che l'accordo si propone essenzialmente di fissare norme tecniche armonizzate, che permettano di ottenere un livello sufficiente di protezione del benessere degli animali catturati, applicabili alla produzione e all'uso delle trappole e di agevolare il commercio tra le Parti per quanto riguarda trappole, pellicce e prodotti manufatti delle specie disciplinate dall'accordo; 1 CKJL 38» *i 9. 11. 91, pag. l. 2 CQM<f5)7ì74eÉ«itì!TOdd 15. 12. 95 3 considerando che per l'attuazione dell'accordo è necessario stabilire un calendario che permetta di verificare la conformità delle trappole con le norme definite dall'accordo stesso ai fini della loro certificazione e di sostituire le trappole non certificate; considerando che dovrebbe essere approvato l'accordo tra la Comunità europea, il Canada e la Federazione russa sulle norme in materia di cattura mediante trappole senza crudeltà; DECIDE Articolo 1 È approvato l'accordo tra la Comunità europea, il Canada e la Federazione russa sulle norme in materia di cattura mediante trappole senza crudeltà. Il testo dell'accordo e le dichiarazioni che dovranno essere depositate al momento della firma dello stesso sono allegati alla presente decisione. Articolo 2 Il Presidente del Consiglio è autorizzato a designare la persona abilitata a firmare l'accordo. Fatto a Bruxelles Per il Consiglio Il Presidente V ACCORDO INTERNAZIONALE SULLE NORME RELATIVE A METODI DI CATTURA NON CRUDELI PREAMBOLO Il Canada, la Comunità europea e la Federazione russa, in appresso denominati "parti"; Ribadendo il loro fermo impegno all'elaborazione di norme internazionali relative a metodi di cattura non crudeli, basate sulla ricerca scientifica e su osservazioni pratiche ed empiriche; Riaffermando che esse possiedono, in conformità con la Carta delle Nazioni Unite ed i principi del diritto internazionale, il diritto sovrano di sfruttare le proprie risorse nel quadro delle rispettive politiche ambientali e di sviluppo e che esse sono responsabili della conservazione della diversità biologica e dell'uso sostenibile delle rispettive risorse biologiche; Rilevando che l'uso sostenibile degli animali selvatici a beneficio degli esseri umani è in armonia con i principi della strategia mondiale di conservazione, della Commissione mondiale per l'ambiente e lo sviluppo, e della Conferenza delle Nazioni Unite sull'ambiente e lo sviluppo; Prendendo atto dell'impegno, sottoscritto anche dagli Stati membri dell'Unione internazionale per la conservazione della natura e delle sue risorse (IUCN) nella I8a Assemblea generale con la risoluzione 18. 25, ad eliminare al più presto possibile il ricorso a metodi di cattura crudeli; Riconoscendo che il processo di elaborazione di norme internazionali relative a metodi di cattura non crudeli dei mammiferi avviato dall'ISO, Organizzazione internazionale per la standardizzazione, nel 1987 non è ancora stato portato a termine; Rilevando che lo scopo di qualsiasi norma tecnica internazionale è, inter alia, migliorare la comunicazione e facilitare il commercio; Rilevando il notevole lavoro di ricerca effettuato in particolare dal Canada, dagli Stati Uniti, dalla Federazione russa e dalla Comunità europea al fine di pervenire a metodi di cattura pratici e meno crudeli; Sottolineando la notevole attività svolta dal gruppo di lavoro sull'elaborazione di norme internazionali relative a metodi di cattura non crudeli, formato da esperti del Canada, degli Stati Uniti, della Federazione russa e della Comunità europea; Esprimendo apprezzamento, per il fatto che, pur in assenza di norme internazionali relative a metodi di cattura non crudeli, diversi organismi competenti hanno seguito approcci diversi ed introdotto norme volte a migliorare i metodi di cattura e le condizioni degli animali selvatici; r Riconoscendo che le norme istituzionali e costituzionali di ciascuna delle parti indicano gli organi principali preposti all'applicazione delle norme relative ai metodi di cattura non crudeli nel rispettivo ambito di competenza; concordano quanto segue: Articolo 1 Definizioni Ai fini del presente accordo si applicano le seguenti definizioni: Trappole: strumenti di cattura meccanici che uccidono o immobilizzano, a seconda dei casi. Metodi di cattura: le trappole e le loro caratteristiche generali (ad es. : specie destinatarie, posizionamento, richiamo, esca e condizioni ambientali naturali. Metodi di cattura non crudeli: le trappole certificate dalle autorità competenti come conformi alle norme relative ai metodi di cattura non crudeli (le "Norme" riportate nell'allegato I del presente accordo) e utilizzate secondo le istruzioni specificate dai fabbricanti. Articolo 2 Obiettivi Gli obiettivi dell'accordo internazionale sulle norme relative ai metodi di cattura non crudeli (l'"accordo") sono: 1. stabilire norme relative a metodi di cattura non crudeli; 2. migliorare la comunicazione e la cooperazione tra le parti al fine di applicare ed elaborare tali norme; 3. agevolare il commercio tra le parti dell'accordo. Articolo 3 Campo di applicazione Il presente accordo si applica ai metodi di cattura e alla certificazione di trappole per la cattura di mammiferi selvatici terrestri o semi-acquatici elencati nell'allegato I, a scopi di gestione delle risorse faunistiche, compresa la lotta antiparassitaria; al fine di ricavarne pellicce, pelli o carne o per la cattura di mammiferi a fini di conservazione. e Artìcolo 4 Obblighi derivanti dagli altri accordi internazionali in vigore 1. Il presente accordo lascia assolutamente impregiudicati i diritti e i doveri delle parti che aderiscono all'OMC, stabiliti dall'accordo di Marrakesh che istituisce l'Organizzazione mondiale del commercio. 2. Relativamente alle parti che non sono membri dell'OMC, il presente accordo lascia assolutamente impregiudicati i diritti e i doveri previsti da accordi bilaterali tra le parti di cui all'allegato E. Articolo 5 Norme vigenti Le parti possono continuare a proibire l'uso nel proprio territorio di trappole il cui impiego è vietato alla data di entrata in vigore del presente accordo. Articolo 6 Cooperazione internazionale Fatto salvo l'articolo 9: 1. Le parti concordano di cooperare reciprocamente, direttamente o attraverso le pertinenti organizzazioni internazionali per quanto riguarda le questioni di mutuo interesse disciplinate dal presente accordo. 2. Le parti concordano di sviluppare e rafforzare la cooperazione multilaterale nel campo dei metodi di cattura non crudeli sulla base dei mutui benefici e della volontà di agevolare gli scambi. Articolo 7 Impegno delle parti Le parti adottano, entro i tempi previsti dall'allegato 1, le misure necessarie ad assicurare che le rispettive autorità competenti: 1. istituiscano procedure adeguate per la certificazione delle trappole in conformità con le norme; 2. assicurino che i metodi di cattura utilizzati nei rispettivi territori siano conformi alle norme; 3. proibiscano l'uso di trappole la cui conformità alle norme1 non sia certificata; e 4. richiedono ai fabbricanti di segnalare le trappole certificate e di fornire istruzioni relativamente alla loro collocazione, al funzionamento sicuro e alla manutenzione. Articolo 8 Applicazione delle norme Nell'applicare le norme le autorità competenti delle parti fanno del loro meglio per assicurare che: 1. vengano istituite adeguate procedure per: a) garantire la concessione o il ritiro dell'autorizzazione ad utilizzare le trappole; b) assicurare il rispetto delle norme relative a metodi di cattura non crudeli; 2. i cacciatoli vengano istruiti a ricorrere a metodi di cattura sicuri ed efficaci, compresi i nuovi melodi man mano clic questi si sviluppano, e 3. si tenga conto degli orientamenti in materia di verifica delle trappole, come previsto nell'allegato I, al momento di istituire le procedure interne di certificazione. Articolo 9 Elaborazione delle norme 1. Le parti concordano di promuovere e favorire la ricerca finalizzata all'elaborazione delle norme. 2. Le parti riesaminano e aggiornano per la prima volta l'allegato I entro 3 anni dall'entrata in vigore del presente accordo, utilizzando in particolare i risultati della ricerca di cui al paragrafo l. Le parti concordano sul fatto che l'articolo 7 non impedisce ai privati di costruire e utilizzare trappole purché queste siano conformi a progetti approvati dalle relative autorità competenti. S Articolo 1© Deroghe 1. Deroghe agli impegni di cui all'articolo 7 possono essere concesse dall'autorità competente caso per caso, purché non siano utilizzate in modo da vanificare gli obiettivi dell'accordo, per i seguenti fini: a) nell'interesse della salute pubblica e della sicurezza; b) per la protezione della proprietà pubblica e privata; e) a fini di ricerca, educazione, ripopolamento, reintroduzione, allevamento o tutela della fauna e della flora; d) relativamente alle trappole tradizionali, essenziali per la conservazione del patrimonio culturale delle comunità indigene. 2. Le deroghe concesse ai sensi del paragrafo 1 devono essere accompagnate da un documento scritto che ne indichi le motivazioni e le condizioni. 3. Le parti notificano per iscritto al comitato congiunto di gestione le deroghe concesse ai sensi del paragrafo 1 e, sempre per iscritto, le motivazioni e le condizioni di cui al paragrafo 2. Articolo 11 Notifica e scambio di informazioni 1. Le parti scambiano regolarmente informazioni su tutte le materie connesse con l'applicazione del presente accordo. Esse si informano reciprocamente dei progressi effettuati in materia di valutazione delle trappole, secondo i tempi indicati in allegato, sulla ricerca in materia e sulle trappole certificate. 2. Le parti si notificano mutuamente le autorità competenti responsabili dell'applicazione del presente accordo. Articolo 12 Mutuo riconoscimento 1. Una parte può autorizzare l'uso sul proprio territorio di trappole certificate da un'altra parte. Ogni rifiuto dev'essere giustificato per iscritto. 2. Ciascuna parte riconosce i metodi di cattura di ognuna delle altre parti come equivalenti se i rispettivi metodi di cattura rispettano le norme. 9 Articolo 13 Commercio di pellicce e prodotti derivati tra le parti 1. Fatti salvi l'articolo 15, il paragrafo 2 del presente articolo e le pertinenti disposizioni della Convenzione sul commercio internazionale di specie della flora e della fauna selvatiche minacciate di estinzione, conclusa a Washington il 3 marzo 1973, nessuna parte impone misure restrittive al commercio di pellicce e prodotti derivati originari di una delle altre parti. 2. Nel luogo di importazione nel territorio doganale una parte può richiedere un certificato di importazione che attesti che le pellicce o le pellicce inserite nei prodotti da importare provengono da animali catturati o allevati nel territorio di una delle parti. Il certificato contiene un riferimento ai documenti di origine rilasciati dalle autorità competenti. Articolo 14 Comitato congiunto di gestione 1. Le parti istituiscono il comitato congiunto di gestione (il "comitato") formato dai rappresentanti delle parti. Il comitato può prendere in esame qualsiasi aspetto relativo al presente accordo. 2. Il comitato si riunisce la prima volta entro 12 mesi dall'entrata in vigore del presente accordo e successivamente si riunisce periodicamente. Il comitato può anche affrontare questioni in sede diversa da quella di riunione, per corrispondenza, o essere convocato su richiesta di una qualsiasi delle parti. Nella sua prima riunione il comitato adotta il regolamento interno. 3. Le decisioni del comitato sono prese di comune accordo. Il comitato può anche proporre alle parti modifiche del presente accordo e dei suoi allegati, tenendo conto, se del caso, delle pertinenti raccomandazioni dei gruppi di lavoro degli esperti. 4. D comitato può di volta in volta istituire, se necessario, gruppi di lavoro scientifici e tecnici formati da esperti, che presentino raccomandazioni al comitato per quanto riguarda: a) qualsiasi aspetto scientifico e tecnico; e b) questioni di interpretazione sollevati dalle parti e proposte di risoluzione delle controversie. /io Articolo 15 Risoluzione delle controversie 1. Le parti cercano di pervenire attraverso negoziati ad una soluzione reciprocamente soddisfacente su tutti gli aspetti che possono influire sul funzionamento del presente accordo. Ove le parti interessate non siano in grado di superare la divergenza di opinioni, su richiesta di una delle parti si convoca il comitato al fine di discutere e trovare una soluzione. D comitato al momento di affrontare le questioni che gli vengono sottoposte può istituire, ove opportuno, un gruppo di lavoro scientifico e tecnico ad hoc, in conformità con quanto previsto dall'articolo 14, paragrafo 4 del presente accordo. 2. Ove il comitato non sia in grado di risolvere la controversia entro 90 giorni, le parti, su richiesta della parte che sporge reclamo, demandano la questione ad un organismo arbitrale istituito in applicazione delle disposizioni dell'allegato II. 3. L'organismo arbitrale può decidere su qualsiasi controversia relativa all'interpretazione e all'applicazione dell'accordo ad opera della parte contro cui è presentato reclamo. 4. L'organismo arbitrale opera nell'ambito del mandato approvato dalle parti e delibera solo nei casi previsti dal presente articolo. 5. D presente articolo si applica mutatis mutandis anche nei casi in cui le parti che presentano reclamo o che ne costituiscano oggetto siano più di una. Articolo 16 Adesione Tutti i paesi possono aderire al presente accordo, ai termini e alle condizioni concordati con le parti. Articolo 17 Disposizioni finali 1. Gli allegati sono parte integrante del presente accordo. 2. Il presente accordo entra in vigore 60 giorni dopo la data di deposito dell'ultimo strumento di ratifica, conclusione o adozione, a seconda delle norme applicabili dalle diverse parti. 3. Il presente accordo non è direttamente applicabile. Le parti ottemperano agli impegni e agli obblighi derivanti dal presente accordo in conformità delle rispettive procedure interne. /M 4. Ciascuna delle parti può in ogni momento proporre modifiche del presente accordo. Una modifica concordata dalle parti entra in vigore il giorno successivo al deposito dell'ultimo strumento di ratifica, conclusione o adozione della modifica concordata, a seconda delle norme applicabili dalle diverse parti. 5. Una parte può recedere dal presente accordo comunicando la propria decisione per iscritto con almeno sei mesi di anticipo. In tal caso, gli obblighi previsti dal presente accordo nei confronti della parte che recede terminano allo scadere del periodo di preavviso. 6. Il presente accordo è redatto nelle lingue: danese, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, russa, spagnola, svedese e tedesca; tutte le versioni fanno ugualmente fede. Il presente accordo sarà depositato negli archivi del segretariato del Consiglio dell'Unione europea che ne consegnerà copia certificata a ciascuna delle parti. •u ALLEGATO I PARTE I: LE NORME 1. FINALITÀ, PRINCIPI E CONSIDERAZIONI GENERALI SULLE NORME 1. 1. FINALITÀ Scopo delle norme è assicurare un sufficiente livello di benessere degli animali catturati e migliorarlo ulteriormente. 1. 2. PRINCIPI 1. 2. 1. Al momento di stabilire se un metodo di cattura è crudele o meno occorre valutare le condizioni dell'animale catturato. 1. 2. 2. Il principio in base al quale stabilire se i metodi di cattura sono crudeli o meno è il rispetto dei requisiti di soglia indicati nei capitoli 2 e 3 delle norme. 1. 2. 3. Le norme vanno stabilite tenendo conto del fatto che le trappole devono essere selettive, efficienti e conformi ai requisiti pertinenti in materia di sicurezza umana di ciascuna delle parti. 1. 3. CONSIDERAZIONI GENERALI 1. 3. 1. Le informazioni sul benessere degli animali si ricavano da indicatori che misurino il grado di capacità, difficoltà o incapacità ad affrontare il proprio ambiente. Poiché diversi animali utilizzano metodi diversi per affrontare il proprio ambiente, occorre ricorrere a diversi indicatori per valutarne il benessere. Tra gli indicatori del benessere degli animali catturati figurano quelli relativi alla fisiologia, alle ferite e al comportamento. Poiché alcuni di questi indicatori non sono stati studiati per diverse specie, saranno necessari ulteriori ricerche scientifiche in modo da fissare opportune soglie nell'ambito delle norme. Sebbene il grado di benessere possa variare ampiamente, il termine non crudele si impiega solo per quei metodi di cattura che mantengono il benessere degli animali interessati ad un livello sufficiente, pur essendo accertato che in alcune situazioni in cui si tratta di trappole mortali, per un periodo limitato si verifica una riduzione del livello di benessere. 1. 3. 2. Le soglie stabilite dalle norme per la certificazione delle trappole comprendono: * per le trappole finalizzale all'immobilizzazione: il livello oltre il quale il indicatori è ritenuto benessere degli animali catturati misurato dagli insufficiente; -ij * per le trappole finalizzate all'uccisione: il tempo di incoscienza ed insensibilità e il mantenimento di tale stato fino alla morte deH'animale. 1. 3. 3. Fatta salva la necessità che i metodi di cattura rispettino i requisiti di soglia, occorre continuare a migliorare la progettazione e la realizzazione delle trappole, in particolare: per migliorare il benessere degli animali catturati nel periodo in cui restano imprigionati nella trappola; per provocare rapidamente l'incoscienza e l'insensibilità degli animali catturati da trappole finalizzate all'uccisione; per ridurre al minimo la cattura di animali diversi da quelli per cui era predisposta la trappola. ri S 2. REQUISITI RELATIVI AI METODI DI CATTURA FINALIZZATI ALL'IMMOBILIZZAZIONE DEGLI ANIMALI 2. 1. DEFINIZIONE Metodi di cattura finalizzati all'immobilizzazione: trappole progettate e realizzate allo scopo non di uccidere l'animale catturato ma di limitarne i movimenti in modo tale che un essere umano possa prendere contatto direttamente con esso. 2. 2. PARAMETRI Nel valutare se un metodo di cattura finalizzato all'immobilizzazione rispetta le norme occorre valutare il benessere dell'animale catturato. I parametri devono comprendere indicatori di comportamento e di danno elencati nei paragrafi 2. 3. 1 e 2. 3. 2. Per ciascuno di tali parametri occorre valutare l'entità delle risposte ottenute. 23. INDICATORI 2. 3. 1. INDICATORI DI COMPORTAMENTO Indicatori di comportamento riconosciuti come indicatori di insufficiente benessere per gli animali selvatici catturati: 1. Morsicature che comportano gravi danni (automutilazione). 2. Eccessiva immobilità ed indifferenza. 2. 3. 2. INDICATORI DI DANNO Danni riconosciuti come insufficiente benessere degli animali selvatici catturati: 1. Frattura 2. Lussazione di una giuntura in prossimità del carpo e del tarso 3. Rottura di un tendine o di un legamento 4. Grave abrasione periostale 5. Grave emorragia esterna o emorragia in una cavità interna. 6. Grave degenerazione dei muscoli locomotori 7. Ischemia deetì arti ^f 8. Frattura di un dente permanente che lascia esposta la cavità pulpare 9. Ferite agli occhi compresa la lacerazione della cornea 10. Danni al midollo spinale 11. Grave danneggiamento di organi interni 12. Degenerazione del miocardio 13. Amputazione 14. Morte 2. 4. VALORI DI SOGLIA Un metodo di cattura finalizzato all'immobilizzazione rispetta le norme se: il numero di esemplari della stessa specie destinataria dai quali sono stati ricavati i dati è pari almeno a 20; e almeno l'80% di tali animali non mostra nessuno dei segni relativi agli indicatori di cui ai paragrafi 2. 3. 1 e 2. 3. 2. AG 3. REQUISITI RELATIVI AI METODI DI CATTURA FINALIZZATI ALL'UCCISIONE DEGLI ANIMALI 3. 1. DEFINIZIONE Metodi di cattura finalizzati all'uccisione: trappole progettate e realizzate al fine di uccidere un animale catturato appartenente alle specie destinataria. 3. 2. PARAMETRI Bisogna definire il lasso di tempo durante il quale si manifestano l'incoscienza e l'insensibilità provocate dalla tecnica di uccisione ed occorre controllare se tale stato sia mantenuto sino a quando si verifica la morte dell'animale (ad es. : fino a quando le funzioni cardiache non siano cessate irreversibilmente). L'incoscienza e l'insensibilità devono essere controllate verificando i ridessi della cornea e delle palpebre o qualsiasi altro parametro la cui adeguatezza sia scientificamente provata2. 3. 3. INDICATORI E LIMITI TEMPORALI Limite temporale relativo alla perdita di riflessi Specie della cornea e della palpebra 45 secondi 120 secondi 300 secondi3 Mustela erminea Martes americana Martes zibellino tutte le altre specie di cui al paragrafo 4. 14 Nel caso in cui occorrano ulteriori prove per stabilire se un metodo di cattura rispetta le norme è possibile ricorre alla misurazione dell'elettroencefalogramma, della risposta visiva evocata (Visual Evoked Responses - VER) e della risposta auditiva evocata (Sound Evoked Responses - SER). Le parti devono riesaminare quest'ultima categoria di limite temporale entro 5 anni dall'entrata in vigore dell'accordo per fissare il limite temporale a 180 secondi al massimo. Il comitato valuterà questo limite temporale nel corso del riesame triennale e quando i dati consentiranno di adeguare i limiti temporali alle caratteristiche delle diverse specie al fine di abbassare il limite da 300 a 180 secondi e di definire ragionevoli scadenze di attuazione. ni 3. 4. VALORI DI SOGLIA Un metodo di cattura finalizzato all'uccisione rispetta le norme se: il numero di esemplari della stessa specie destinataria dai quali sono stati ricavati i dati è almeno pari a 12; e almeno l'80% di tali animali si trova in stato di incoscienza e insensibilità entro il limite temporale previsto e vi rimane fino alla morte. -K PARTE II: ELENCO DELLE SPECIE E CALENDARIO 4. ELENCO DELLE SPECIE DI CUI ALL'ARTICOLO 3 E CALENDARIO DI ATTUAZIONE 4. 1. ELENCO DELLE SPECIE Le norme si applicano alle specie sotto elencate. Se necessario, in futuro saranno aggiunte altre specie. Nome comune specie Coyote: Lupo: Canis latrans Canis lupus Castoro (nordamericano): Castor canadensis Castoro (europeo): Castor fiber Lince rossa: Felis rufus Lontra (nordamericana): Lutra canadensis Lontra (europea): Lutra lutra Lince (nordamericana): Lynx canadensis Lince (europea): Lynx lynx Martora: Martes americana Martora di Pennant: Zibellino: Tasso (europeo): Ermellino: Cane procione: Topo muschiato: Procione: Tasso (nordamericano): Martes pernianti Martes zibellina Mêles mêles Mustela erminea Nyctereutes procyonoides Ondatra zibethicus Procyon lotor Taxidea taxus 15 4. 2. CALENDARIO DI ATTUAZIONE 4. 2. 1. Come indicato all'articolo 7, i metodi di cattura devono essere sottoposti a verifica allo scopo di dimostrare che sono conformi alle norme ed essere certificati come tali dalle autorità competenti delle parti entro: - da 3 a 5 anni dall'entrata in vigore dell'accordo per quanto riguarda i metodi di cattura finalizzati all'immobilizzazione a seconda delle priorità in materia di prove e della disponibilità di strutture per le prove, e - 5 anni dall'entrata in vigore dell'accordo per quanto riguarda i metodi di cattura finalizzati all'uccisione. 4. 2. 2. Entro 3 anni dalla scadenza dei periodi indicati al punto 4. 2. 1, le parti vietano il ricorso a trappole di cui non sia certificata la conformità alle norme, fatta eccezione per le trappole finalizzate all'immobilizzazione costituite da tagliole tradizionali a ganasce in acciaio, che devono essere vietate entro 4 anni dall'entrata in vigore del presente accordo. 4. 2. 3. Ad eccezione delle trappole finalizzate all'immobilizzazione costituite da tagliole tradizionali a ganasce in acciaio, un'autorità competente, qualora ritenga che i risultati delle prove non consentono di certificare la conformità delle trappole relativamente a determinate specie o in condizioni ambientali specifiche, può continuare ad autorizzare le trappole in via provvisoria, fintantoché la ricerca non individui trappole sostitutive. L'autorità competente notifica in via preliminare alle altre parti dell'accordo le trappole da autorizzare provvisoriamente e lo stato di avanzamento del programma di ricerca. 2c> PARTE III: ORIENTAMENTI 5. ORIENTAMENTI RELATIVI ALLE PROVE PER LE TRAPPOLE E ALLA RICERCA SUGLI SVILUPPI IN CORSO IN MATERIA DI METODI DI CATTURA A fini di precisione e affidabilità, gli studi relativi alle prove necessarie per dimostrare la conformità dei metodi di cattura alle norme stabilite devono seguire i principi generali della buona prassi di sperimentazione. Nel caso in cui esistano procedure di prova fissate dall'Organizzazione internazionale per la standardizzazione (ISO), che risultino pertinenti per la valutazione della conformità dei metodi di cattura ad alcuni o a tutti i requisiti delle norme, esse vanno utilizzate nei casi opportuni. 5. 1. ORIENTAMENTI GENERALI Le prove devono essere effettuate secondo protocolli di studio esaurienti e dettagliati. Per sottoporre a prova le trappole occorre verificare il funzionamento del meccanismo. Le trappole devono essere sottoposte a prova sul campo in particolare per la valutazione della loro selettività. Questo tipo di prova può essere utilizzato anche per ricavare dati sulla efficienza del metodo di cattura e sulla sicurezza per l'utilizzatore. Le trappole finalizzate all'immobilizzazione devono essere sottoposte a prova in un recinto, in particolare per valutare i parametri comportamentali e fisiologici. Le trappole finalizzate all'uccisione devono essere sottoposte a prova in un recinto, in particolare per accertare lo stato di incoscienza. Nelle prove sul campo le trappole devono essere controllate quotidianamente. L'efficienza delle trappole finalizzate all'uccisione, in quanto a capacità di far perdere coscienza all'animale e di uccidere, deve essere provata su animali coscienti e in grado di muoversi attraverso misurazioni effettuate in laboratorio, in un recinto o sul campo. Dovrebbe essere valutata la capacità della trappola di colpire gli animali cui è destinata in parti vitali. L'ordine delle procedure di prova può variare in modo da assicurare la valutazione più efficace possibile delle trappole in questione. Le trappole non devono esporre l'operatore a rischi indebiti nelle normali condizioni di uso. Quando si sottopongono a prova le trappole, si dovrebbe controllare nei casi necessari un ampio ventaglio di misure. Le prove sul campo devono comprendere Z 1 studi sugli effetti della cattura sia sulle specie destinatarie della trappola sia su quelle che non lo sono. 5. 2. CARATTERISTICHE DELLO STUDIO La trappola deve essere collocata e utilizzata secondo le istruzioni fornite al riguardo dai fabbricanti o da altri, nel modo più chiaro possibile. Il recinto utilizzato per le prove deve offrire un ambiente adatto agli animali delle specie destinatarie, che consenta loro di muoversi liberamente, di nascondersi e di mostrare un comportamento normale. Dovrebbe essere possibile collocare le trappole e controllare il comportamento degli animali catturati. La trappola dovrebbe essere collocata in modo tale che si possa effettuare una registrazione audio e video della cattura. Per le prove sul campo, occorre selezionare siti che siano rappresentativi rispetto a quelli della situazione reale. Poiché le selettività della trappola e qualsiasi possibile effetto negativo nei confronti di specie non destinatarie costituiscono elementi importanti della prova sul campo, i siti per tale tipo di prova devono essere scelti in diversi habitat ove sia probabile la presenza di diverse specie non destinatarie. Ciascuna trappola, la sua collocazione e l'ambiente circostante dovrebbero essere fotografati. Il numero di identificazione della trappola deve apparire nella documentazione fotografica prodotta prima e dopo l'uso. 5. 3. PERSONALE DA UTILIZZARE PER LA REALIZZAZIONE DELLO STUDIO Il personale impiegato nelle prove deve essere adeguatamente qualificato e preparato. Tra il personale che effettuerà le prove deve esservi almeno una persona esperta nell'uso delle trappole e capace di catturare gli animali utilizzati per la prova e almeno una persona esperta in ognuno dei metodi di valutazione del benessere, per quanto riguarda le trappole finalizzate all'immobilizzazione, e nei metodi di valutazione dello stato di incoscienza, relativamente alle pratiche finalizzate risposte all'uccisione degli animali. Ad esempio, comportamentali alla cattura e della avversione dovrebbe essere effettuata in particolare da una persona con un'apposita formazione che abbia familiarità con l'interpretazione di questo tipo di dati. la valutazione delle 5. 4. ANIMALI Gli esemplari utilizzati in una prova effettuata in un recinto devono essere in buona salute e essere rappresentativi degli animali selvatici che dovranno essere catturati. Gli animali utilizzati non devono avere alcuna esperienza della trappola sottoposta a prova. 2 C Prima della prova gli animali devono essere ospitati in condizioni adeguate e essere adeguatamente provvisti di cibo ed acqua. Essi non devono essere ospitati secondo modalità che diano luogo a loro volta ad insufficiente benessere. Gli animali devono familiarizzarsi con il recinto prima di dare inizio alla prova. 5. 5. OSSERVAZIONI Comportamento Le osservazioni comportamentali devono essere effettuate da una persona preparata, in particolare per quanto riguarda l'etologia della specie. L'avversione può essere valutata catturando l'animale in una condizione facilmente riconoscibile e esponendo nuovamente l'animale alla trappola in una situazione adeguata e valutandone il comportamento. Occorre distinguere attentamente tra le risposte ad altri stimoli dalle risposte alla trappola o alla situazione. Fisiologia: Alcuni animali dovrebbero essere sottoposti a controlli telemetrici (frequenza cardiaca, frequenza respiratoria, ecc. ) prima di effettuare la prova. II controlio dovrebbe avvenire con sufficiente anticipo rispetto alla cattura in modo da consentire all'animale di riprendersi da qualsiasi disturbo provocato dal controllo stesso. Occorre prendere tutte le possibili precauzioni per ridurre al minimo osservazioni e parametri inadeguati o errati, in particolare a causa di interferenze umane durante ii campionamento. Quando si prelevano campioni biologici (sangue, urina, saliva, ecc. ), le operazioni devono essere effettuate ad adeguata distanza temporale dalla cattura ed occorre valutare la dipendenza del parametro dal tempo. Devono anche essere raccolti dati di controllo ricavati da animali mantenuti in buone condizioni e per diverse attività, i dati di riferimento relativi al momento precedente la cattura nonché alcuni dati di riferimento successivi a simulazioni estreme (ad es. : una prova di provocazione con ormoni adrenocorticotrofici). Tutti i campioni biologici devono essere prelevati e immagazzinati secondo le conoscenze più avanzate al fine di assicurarne la conservazione prima dell'analisi. 1 metodi analitici devono essere convalidati. zj Per le trappole finalizzate all'uccisione, gli esami neurologici utilizzando i riflessi (al dolore, degli occhi, ecc. ), la misurazione di un elettroencefalogramma e/o di risposta visiva evocata o di risposta auditiva evocata, devono essere effettuati da un esperto, in grado di fornire le informazioni necessarie relative allo stato di coscienza dell'animale e all'efficacia della tecnica di uccisione. in combinazione con Quando gli animali si trovano in uno stato di incoscienza e di insensibilità per il periodo di tempo prescritto dal protocollo di prova essi devono essere uccisi in modo non crudele Danni e patologie Ogni animale utilizzato per le prove deve essere esaminato attentamente in modo da valutare se ha riportato danni. Occorre effettuare una radiografia per confermare l'esistenza di possibili fratture. Occorre effettuare ulteriori esami patologici dettagliati degli animali morti. L'autopsia deve essere effettuata da un veterinario esperto, secondo la prassi di autopsia veterinaria comunemente accettate. Le regioni o gli organi colpiti devono essere esaminati a livello macroscopico e ove necessario a livello istologico 5. 6. RELAZIONE La relazione sullo studio deve contenere tutte le informazioni pertinenti circa la progettazione, i materiali, i metodi e i risultati dell'esperimento, in particolare: la descrizione tecnica della progettazione della trappola, compresi il materiale di costruzione le istruzioni del fabbricante per l'uso; la descrizione delle circostanze della prova; le condizioni meteorologiche, in particolare la temperatura e l'altezza della neve; il personale utilizzato per la prova; il numero di animali e di trappole sottoposti a prova; il numero totale degli animali destinatari e non destinatari catturati per ciascuna specie, e la loro numerosità espressa come rara, comune o abbondante nell'area in questione; la selettività, particolari relativi a qualsiasi prova che indichi che la trappola ha bruciato o ferito un animale che non è stato catturato; osservazioni comportamentali; i valori relativi a ciascun parametro fisiologico misurato e alle relative metodologie; descrizione dei danni e risultati dell'autopsia; tempo necessario alla perdita di coscienza e di sensibilità; analisi statistiche; ^ i PARTE IV: RICERCA 6. PROGRAMMI DI RICERCA PER MIGLIORARE IL CAMPO DI APPLICAZIONE DELLE NORME Nel sottoporre a prova i sistemi di cattura occorre valutare un adeguato ventaglio di misure del benessere degli animali catturati. Poiché tali misure, in particolare ulteriori misure comportamentali e fisiologiche, non sono state sviluppate ed utilizzate per molte specie, il loro impiego nelle norme relative alle specie in considerazione dev'essere verificato da studi scientifici che stabiliscano i livelli di riferimento, il campo di variazione delle risposte ed altre misure pertinenti. Obiettivi La ricerca effettuata dalle parti in conformità dell'articolo 9 dev'essere volta in particolare a stabilire i dati di base e di riferimento necessari alla fissazione dei valori di soglia per ulteriori parametri o a valutare la rilevanza di altre misurazioni del benessere non inserite attualmente nel capitolo 2. 3 delle norme, compresi i diversi indicatori comportamentali e fisiologici. Programmi di ricerca specifici rispetto alle specie Al fine di migliorare la conoscenza scientifica nel campo della valutazione del benessere degli animali catturati, ciascuna parte promuove ulteriori ricerche relativamente alle specie elencate nella tabella sottostante. Le parti devono anche aver completato i programmi di ricerca di loro competenza entro il termine stabilito successivamente all'entrata in vigore dell'accordo. Specie Parte responsabile Aggiornamento successivo I all'entrata in vigore dell'accordo Ondatra zibethicus Comunità europea Procyon lotor Martes zibellina Canada Russia 3 anni 3 anni 3 anni <T-T Misurazioni particolari da studiare I parametri da studiare comprendono in particolare: le risposte comportamentali in seguito alla cattura, compresi vocalizzazioni, panico, ritardo nel ritorno al comportamento normale dopo la liberazione dalla trappola e avversione. Studiando quest'ultimo aspetto occorre valutare in che misura l'animale evita o offre resistenza ad un contatto ravvicinato con la trappola di cui è stato vittima in precedenza; i parametri fisiologici, comprese l'aritmia e le frequenze cardiache, e i parametri biochimici (misurazione del sangue, dell'urina, della saliva) adeguati alle specie, compresi le concentrazioni di glucocorticoidi e di prolattina, l'attività di chinasi della creatina e i livelli di lattato di idrogenasi (ed eventualmente iso-enzima 5) di Beta Endorfina (se ne esistono analisi). L'entità della risposta indicata dai parametri fisiologici deve far riferimento ai livelli di base e a quelli estremi nonché alla dipendenza dal fattore tempo. Per livelli di base si intende la quantità, la concentrazione o il tasso relativi ad una determinata variabile fisiologica osservata per un individuo in assenza di disturbi provocali dalle condizioni ambientali. Per quanto riguarda le variabili fisiologiche che variano nell'arco di pochi secondi o minuti, i livelli di base dovrebbero far riferimento ad una particolare attività, come ad esempio essere in posizione coricata, in piedi, camminare o correre e saltare. Per livello estremo si intende quello prossimo al massimo o al minimo relativamente agli animali in questione. Le risposte fisiologiche cui ci si riferisce qui di seguito saranno mostrate probabilmente da tutti i mammiferi. Tuttavia devono essere stabiliti esattamente il livello di base e quelli estremi nonché il modello in base al quale si verifica il passaggio dall'uno all'altro per ognuna delle specie sottoposte a prova. Per la misurazione delle risposte fisiologiche, lo stato insufficiente di benessere è rivelato dalla circostanza in cui il livello misurato si discosta di molto da quello normale e la durata dell'alterazione è significativa. Controllo dei programmi di ricerca II Comitato controlla e coordina la ricerca realizzata dalle parti responsabili. ^ G ALLEGATO II 1. Accordo interinale sugli scambi commerciali e sulle questioni connesse fra la CE, la CECA e la CEEA da una parte e la Federazione russa, dall'altra, concluso a Bruxelles il 17 luglio 1995 ed entrato in vigore il 1° febbraio 1996; 2. Accordo di partenariato e di cooperazione tra le Comunità europee, i loro Stati membri e la Federazione russa, concluso a Corfu il 24 giugno 1994. 3. Accordo sugli scambi e le relazioni commerciali tra la Federazione russa e il Canada, entrato in vigore il 29 dicembre 1992. 2? ALLEGATO III L'ORGANISMO ARBITRALE Articolo 1 La parte che richiede l'arbitrato notifica al comitato che intende sottoporre la controversia ad arbitrato ai sensi dell'articolo 15 dell'accordo. La notifica deve riportare l'oggetto dell'arbitrato e, in particolare, le disposizioni dell'accordo la cui interpretazione o applicazione sono in questione. 1. L'organismo arbitrale è composto di tre membri. Articolo 2 2. Nelle controversie tra due parti, ciascuna di esse nomina un arbitro. Nelle controversie tra due o più parti, le parti che hanno interessi comuni nominano congiuntamente un arbitro. In entrambi i casi, i due arbitri nominati secondo la procedura di cui sopra designano di comune accordo un terzo arbitro come presidente dell'organismo arbitrale. 3. Il presidente dell'organismo arbitrale: i) ii) iii) dev'essere di nazionalità diversa da quella delle parti della controversia; non deve avere legame di affiliazione con le parti in causa; e non deve essersi occupato della questione nell'ambito di qualsiasi altro organismo. 4. I posti vacanti in seno all'organismo arbitrale devono essere coperti secondo le modalità previste per la nomina iniziale. Articolo 3 Se entro 60 giorni dalla nomina degli arbitri il presidente dell'organismo arbitrale non è ancora stalo designato, una qualsiasi delle parti può richiederne la nomina al presidente della Corte internazionale di giustizia. Articolo 4 1. L'organismo arbitrale decide in stretta osservanza delle disposizioni dell'accordo e del diritto internazionale al fine di: ?% "stabilire, in base ai fatti e alle pertinenti disposizioni dell'accordo (indicare qui di seguito le disposizioni pertinenti) se una parte rispetta gli obblighi previsti dall'accordo e deliberare in materia". 2. L'organismo arbitrale deve assicurarsi che il reclamo abbia fondamento nei fatti e dal punto di vista giuridico. Articolo 5 1. L'organismo arbitrale stabilisce il proprio regolamento interno, fatto salvo il diverso avviso delle parti in causa. 2. Il regolamento interno dell'organismo arbitrale deve in ogni caso essere conforme al presente allegato e rispettare i limiti entro i quali il suddetto organismo è chiamato a deliberare e i principi di correttezza procedurale stabiliti dal diritto e dalla prassi internazionali. Articolo 6 Le parti in causa agevolano l'attività dell'organismo arbitrale e, in particolare, ricorrendo a tutti i mezzi a loro disposizione: i) forniscono tutti i documenti, le informazioni e gli strumenti pertinenti, con la sola limitazione dei requisiti giuridici ed amministrativi interni; e ii) gli consentono, ove necessario, di invitare testimoni ed esperti e di accoglierne le prove. Articolo 7 Le parti e gli arbitri tutelano la riservatezza delle informazioni ricevute durante la procedura di arbitrato. Articolo 8 Le parti fanno fronte in parti uguali ai costi della procedura di arbitrato, compresi gli onorari dovuti agli arbitri, le spese di viaggio, i servizi di traduzione e segreteria e tutti gli altri costi connessi. Articolo 9 L'organismo arbitrale può esaminare e giudicare le domande riconvenzionali che derivino direttamente dall'argomento oggetto di controversia. 23 Articolo 10 L'organismo esamina gli aspetti formali e il merito della causa e decide in base alla maggioranza espressa dagli arbitri. Il voto dei singoli arbitri non è reso pubblico. Articolo 11 1. L'organismo arbitrale decide entro 180 giorni dalla data di costituzione. 2. Fatto salvo il consenso delle parti in causa, l'organismo arbitrale può, con voto unanime, rinviare il lodo. Articolo 12 1. La decisione dell'organismo deve essere accompagnata da una dichiarazione scritta che ne illustri le motivazioni. 2. Una controversia sull'interpretazione o sulle modalità di attuazione della decisione dell'organismo può essere presentata da ognuna delle parti all'organismo arbitrale che l'ha presa. La decisione dell'organismo è definitiva e inappellabile. Articolo 13 3 DICHIARAZIONE CONGIUNTA DELLA FEDERAZIONE RUSSA E DELLA COMUNITÀ EUROPEA RELATIVA ALL'ARTICOLO 10, PARAGRAFO 1, LETTERA d) Al fine di perseguire gli obiettivi del presente accordo la Federazione russa e la Comunità europea effettuano consultazioni sulle deroghe previste all'articolo 10, paragrafo 1, lettera d). DICHIARAZIONE UNILATERALE DELLA COMUNITÀ EUROPEA DA ALLEGARE ALL'ACCORDO La Comunità europea sottolinea che la firma dell'accordo internazionale sulle norme relative ai metodi di cattura non crudeli costituisce un passo importante e sostanziale al fine di assicurare un sufficiente livello di benessere agli animali catturati. La CE conferma pertanto che non adotterà alcuna misura di attuazione del regolamento n. 3254/91 del Consiglio per il periodo di tempo che si può ritenere ragionevolmente necessario affinché le altre parti ratifichino il presente accordo e, a ratifica avvenuta, fino a quando il presente accordo resti in vigore e sia applicato conformemente alle disposizioni da esso previste. DICHIARAZIONE CONGIUNTA DELLA FEDERAZIONE RUSSA E DELLA COMUNITÀ EUROPEA RELATIVA AGLI ARTICOLI 4, PARAGRAFO 2, E 15 La Comunità europea e la Federazione russa concordano sul fatto che le disposizioni di cui all'articolo 15 del presente accordo hanno precedenza rispetto alle disposizioni dell'accordo interinale sugli scambi commerciali e sulle questioni connesse fra la CE, la CECA e la CEEA da una parte e la Federazione russa, dall'altra, concluso a Bruxelles il 17 luglio 1995 ed entrato in vigore il 1° febbraio 1996 (1' "accordo interinale") e a quelle dell'accordo di partenariato e di cooperazione tra le Comunità europee, i loro Stati membri e la Federazione russa, concluso a Corfù il 24 giugno 1994 (1' "APC"). La Comunità europea e la Federazione russa riesamineranno la situazione in caso di adozione di una qualsiasi misura di attuazione ai sensi dell'articolo 27, paragrafo 4 dell'accordo interinale e/o dell'articolo 101 dell'APC. 1-1 ISSN 0254-1505 COM(97) 17 def. DOCUMENTI IT 11 03 02 06 N. di catalogo : CB-CO-97-011-IT-C ISBN 92-78-15033-9 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo 'Ss


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 132/97 of 24 January 1997 determining the extent to which applications lodged in January 1997 for import licences for certain pigmeat products under the regime provided for by the Agreements concluded by the Community with the Republic of Poland, the Republic of Hungary, the Czech Republic and the Slovak Republic can be accepted

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
import licence
pigmeat
quantitative restriction
veterinary inspection


title: PREGUNTA ESCRITA n. 67/97 del Guido PODESTÀ a la Comisión. Acciones terroristas en Argelia

eurovoc_concepts:
Algeria
European Council
democracy
extremism
police cooperation
political violence
terrorism


title: REGLAMENTO (CE) N° 131/97 DE LA COMISIÓN de 24 de enero de 1997 por el que se determina la proporción en que se satisfarán las solicitudes de licencias de importación de algunos productos del sector de la carne de porcino presentadas en el mes de enero de 1997 al amparo del régimen previsto en los Acuerdos celebrados entre la Comunidad y Bulgaria y Rumanía


title: Índice cronológicoÍndice alfabético.

eurovoc_concepts:
EU act
directory


title: REGOLAMENTO (CE) N. 137/97 DELLA COMMISSIONE del 24 gennaio 1997 che stabilisce entro quali limiti possono essere accettate le domande di titoli d'importazione presentate nel mese di gennaio 1997 per taluni prodotti del settore delle uova e del pollame nel quadro dei regolamenti (CE) n. 1474/95 e (CE) n. 1251/96

eurovoc_concepts:
egg
egg product
import licence
import policy
poultrymeat


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 167/97 af Bernie MALONE til Kommissionen. Offentliggørelsen af LEADER-virksomheders reviderede årsregnskaber

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
European Commission
access to information
activity report
exchange of information
financial control
national law
operational programme
rural development


title: PERGUNTA ESCRITA n. 57/97 do Deputado Yiannis ROUBATIS à Comissão. Emigração clandestina e tráfico de estupefacientes na fronteira greco-albanesa

eurovoc_concepts:
Albania
EU programme
Greece
border control
cooperation agreement
drug traffic
external border of the EU
illegal migration
technical cooperation


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 73/97 von José BARROS MOURA an die Kommission. Zweckbestimmung der Strukturfonds

eurovoc_concepts:
Structural Funds
competitiveness
economic and social cohesion
environmental protection
fight against unemployment
gender equality
investment aid
professional qualifications
regional development
small and medium-sized enterprises


title: PERGUNTA ESCRITA n. 63/97 do Deputado Kenneth COATES à Comissão. Emprego: subsídios de desemprego

eurovoc_concepts:
free movement of persons
job application
member country
social security
statistics
unemployment insurance


title: QUESTION ECRITE no 76/97 de Karl-Heinz FLORENZ à la Commission. Transposition dans le droit national de la directive concernant la protection des eaux contre la pollution par les nitrates à partir de sources agricoles

eurovoc_concepts:
EC Directive
chemical fertiliser
chemical salt
infringement procedure (EU)
national implementing measure
pollution control measures
pollution from agricultural sources
restriction on competition
utilised agricultural area
water pollution


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 142/97 dell'on. Sebastiano MUSUMECI alla Commissione. Rangers d'Europa

eurovoc_concepts:
environmental policy
environmental protection
forest conservation
voluntary military service
voluntary organisation
youth exchange scheme


title: PERGUNTA ESCRITA n. 75/97 do Deputado Horst SCHNELLHARDT à Comissão. "Carrefours" (centros europeus de informação e de animação rural) - planeamento futuro e dotação financeira


title: QUESTION ECRITE no 58/97 de Kenneth COATES à la Commission. Emploi: transfert de prestations

eurovoc_concepts:
European Economic Area
United Kingdom
free movement of persons
member country
social security
unemployment insurance