title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén - Sammanhållningen och informationssamhället

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 22. 01. 97 KOM(97) 7 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN SAMMANHÅLLNINGEN OCH INFORMATIONSSAMHÄLLET INNEHÅLLSFÖRTECKNING FÖRORD FRÅGESTÄLLNINGEN SAMMANHANGET • REGELVERKET • STRUKTURFONDERNAS ROLL DEN FORTSATTA UTVECKLINGEN ATT FRÄMJA SAMMANHÅLLNING GENOM LAGSTIFTNINGSPROCESSEN •. ATT FULLBORDA NÄTINFRASTRUKTUREN. •. OCH ATT STIMULERA EFTERFRÅGAN SLUTSATSER BILAGA MED STATISTISKA UPPGIFTER FÖRKLARANDE NOTER FORORD Kommissionen antog nyligen i enlighet med artikel 130b i fördraget sin första rapport om ekonomisk och social sammanhållning. Detta meddelande utgör en del av uppföljningen av rapportens rekommendationer om och analys av informationssamhället. Meddelandet är ett komplement till grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället: människan i centrum" (i vilken olika frågor kring social sammanhållning analyseras) framför allt genom att det betonar frågans regionala aspekter. Med tanke på globaliseringen och behovet av större konkurrenskraft globalt sett, erbjuder det framväxande informationssamhället enorma möjligheter, till exempel i form av konkurrensfördelar för företag och geografiska områden, effektivare organisationsformer och nya möjligheter till handel, utbildning och arbetstillfällen. Att ge hela Europa tillgång till dessa möjligheter är ett av de viktigaste målen för den gradvisa liberaliseringen av telekommunikationsmarknaden. Av geografiska, sociala och ekonomiska skäl är dock inte alla Europas regioner, medborgare och företag lika väl rustade att utnyttja dessa förmåner, men det råder inte någon tvekan om att de i en alltmer globaliserad miljö måste konkurrera inte bara inom EU utan också globalt. Även om öppnandet av telekommunikationsmarknaden och harmoniseringsåtgärderna i princip skall omfatta alla geografiska områden inom unionen, ligger den största risken i att investeringarna i en del regioner blir försenade. Därmed måste utvecklingen av informationssamhället kompletteras med politiska åtgärder där så krävs för att minska de nuvarande skillnaderna och för att säkerställa att informationssamhället utvecklas i önskad takt inom hela unionen. Detta kräver medverkan av och samordning mellan regioner, nationella myndigheter och de europeiska institutionerna för att undvika att det i samband med att den nya tekniken sprids uppstår en polarisering mellan människor som har tillgång till information och människor som inte har det. I detta dokument klarläggs först behovet av åtgärder och därefter följer en redogörelse för frågeställningarna, sammanhanget och den fortsatta utvecklingen inom de områden av politiken som omfattar lagstiftning, investeringar och stöd till efterfrågan. Enhetliga framsteg på dessa tre områden kommer att vara viktiga för en harmonisk regional utveckling. FRÅGESTÄLLNINGEN 1) inom förändringar Informationssamhället ger möjlighet till genomgripande ekonomiska, sociala och aktivitet1. institutionella Informationssamhället har också en avsevärd potential när det gäller att förstärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen enligt artikel 130 a, eftersom det kan leda till att regionernas konkurrenskraft förbättras. Konkurrenskraften är i allt större utsträckning beroende av regionernas förmåga att integrera den nya teknik som informationssamhället för med sig. alla områden för mänsklig Informations- och kommunikationstekniken kan ge företagen större faktiska valmöjligheter vad gäller lokalisering, så att de kan dra fördel av skillnader i driftskostnader och/eller av olika marknadsmöjligheter. Tekniken kan hjälpa regionerna både att behålla en större del av det sammanlagda mervärdet och att dra till sig och utveckla nya verksamheter med höga mervärden. Informationssamhället kan också hjälpa till att undanröja hindren för lokalisering av företag utanför stadskärnorna, vilket skulle dra till sig ökade investeringar i landsbygdsområdena, där de relativa kostnaderna för företagslokaliseringar i allmänhet är lägre och där man kan få en hög livskvalitet. 2) Informationssamhället ger också stora möjligheter till utveckling av nya anställningsformer och högt kvalificerade arbeten, särskilt genom att det ger små och medelstora företag, som är den huvudsakliga källan till nya arbetstillfällen, tillväxt och konkurrenskraft, de medel som behövs för att de skall kunna förnya sig och anpassa sig till de snabba förändringarna i den ekonomiska omgivningen. snabbt tillsammans med ett De undersökningar som kommissionen genomfört visar att liberaliseringen av telekommunikationsmarknaden av informations- och kommunikationstekniken kommer att ha positiva följder för sysselsättningen och i stor utsträckning ersätta de arbetstillfällen som eventuellt skulle försvinna inom telekommunikationsområdet. Problemet är dock hur man skall hantera tidsskillnaden mellan dessa processer: de som först anpassar sig och inser vilken typ av produkter och tjänster som kan utvecklas kommer sannolikt att erhålla konkurrensfördelar enligt principen "först till kvarn far först mala", medan en bristande förmåga att snabbt införa den nya tekniken utan tvekan kommer att ha negativa följder för sysselsättningen. införande Sett ur socioekonomisk synvinkel kan man konstatera att informationssamhället ger möjlighet till nya arbetsformer, till exempel distansarbete i hemmet, vilket troligen gör arbetslivet tillgängligt för fler människor och arbetstiderna mer flexibla. Informationssamhället kan hjälpa till att lösa de problem med rörlighet och tillgänglighet som bland annat beror på långa avstånd och/eller dålig infrastruktur på transportområdet, framför allt i landsbygdsområdena. Det ger nya möjligheter vad gäller utbildning, hälsa och omsorg och medger ökad öppenhet vad gäller den offentliga förvaltningen. Detta är bara några exempel på informationssamhällets möjligheter. 3) Alla dessa processer har också långtgående rumsliga och sociala följder. Även om informations- och kommunikationstekniken inte i sig själv medför någon bestämd rumslig utveckling, så påverkar införandet av den regionernas möjligheter att utnyttja och utveckla sina mänskliga resurser, sin infrastruktur osv. , och därmed bestäms regionens utvecklingsmöjligheter indirekt av tekniken. Detta är särskilt viktigt vad gäller små- och medelstora företag, som utgör ryggraden i de regionala ekonomiska strukturerna, framför allt i de mindre gynnade områdena. Samtidigt finns det dock risk för att nya typer av social utslagning uppstår om inte alla medborgare far tillgång till informationssamhället på lika villkor. i Informations- och telekommunikationsinfrastrukturens kvalitet är avgörande för människors faktiska möjligheter att delta informationssamhället. Också kompetens- och utbildningsnivån är betydelsefulla faktorer som kan stödja en utbredd användning av informationssamhällets tjänster. Viktiga förutsättningar är också att både den privata och den offentliga sektorn aktivt främjar informationssamhället, att den organisatoriska kapaciteten och investerings kapaciteten medger en ändamålsenlig strategi för informationssamhället, att det finns tillgång till tekniskt stöd som kan underlätta spridningen av olika aktiviteter med anknytning till informationssamhället och att man skapar en allmän medvetenhet om informationssamhället. 4) För att informationssamhällets möjligheter skall kunna utnyttjas av privatpersoner, institutioner och företag oberoende av bostads- eller lokaliseringsort, måste man se till att ovanstående förutsättningar uppfylls inom hela EU. En utvärdering av de statistiska uppgifter som finns i bilagan till detta dokument antyder att det fortfarande finns stora skillnader mellan unionens rikaste och mindre gynnade regioner vad gäller tillgången på grundläggande infrastruktur, kostnaden för tjänster av olika slag, tjänsternas tillförlitlighet och tillgången på avancerade tjänster. Om man ser till hur stor andel av hushållen som har tillgång till kabelnät (vilket utvisar de framtida möjligheterna att snabbt utveckla konkurrensen inom accessnätet och olika bredbandstjänster), så visar det sig att ca 97 % av belgarna och 84 % av holländarna hade tillgång till kabel-TV-nät år 1993 jämfört med 0 % av befolkningen i Italien och Grekland, 2 % i Portugal och 8 % i Spanien. Ett annat exempel gäller kostnaderna för informationssamhällets tjänster. I början av 1996 far hushållen i de områden som omfattas av sammanhållningsfonden i genomsnitt betala 32,5 % mer för att fa en telefonledning installerad än hushållen i det europeiska kärnområdet. I Irland får man betala 65 % mer och i Grekland 76,0 % mer. Ofta döljer genomsnittssiffrorna stora skillnader inom länderna. I Portugal fanns till exempel 62 huvudtelefonlinjer per 100 invånare i Lissabon mot 29 i övriga delen av landet och 18 på Azorerna. I Spanien hade Madrid 45,2 linjer jämfört med 36 i övriga delen av landet och 22 i Estremadura. I Grekland hade invånarna i Aten området tillgång till 52 linjer medan invånarna i Anatoliki i Makedonien endast hade tillgång till 27. Uppgifterna tyder också på att vissa grupper eller enskilda människor kan få svårt att anpassa sig till informationssamhället och på att man bör ta itu med de behov dessa har. Den avgörande frågan är därför hur man skall förena utvecklingen av politiken angående informationssamhället och telekommunikationerna med de möjligheter som strukturinterventionerna ger tor att snabbt kunna minska skillnaderna och främja ett sammanhållet informationssamhälle. SAMMANHANGET Regelverket 5) 6) Kommissionen har främjat och understött liberaliseringen av telekommunikations marknaden på grund av insikten om att telekommunikationsnäten måste spridas snabbare, att innovationer vad gäller tjänster och nätverk måste underlättas och att användningskostnaderna måste bänkas, vilket i sin tur kommer att leda till ytterligare innovationer och utveckling av nya tillämpningar. Kommissionens politik bygger också på insikten om att det är nödvändigt att säkerställa tillgången till samhällsomfattande tjänster även inom den alltmer konkurrensutsatta miljön på telekommunikationsområdet. I vissa fall är det också nödvändigt att säkerställa finansieringen genom att skapa särskilda mekanismer som finansieras av marknadsaktörerna. Kommissionen har valt att använda lagstiftningen på detta sätt delvis för att undvika att nya aktörer skall kunna "plocka russinen ur kakan", eftersom de inte är skyldiga att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och därför sannolikt skulle koncentrera sin verksamhet på affärs- och privatkunder i och i närheten av större städer. Ett annat syfte är att se till att alla medborgare i unionen får tillgång till vissa tjänster av hög kvalitet till priser som de har råd med. Principen med samhällsomfattande tjänster är ett centralt inslag i den europeiska modellen, som bidrar till solidaritet och jämlik behandling. Principen utgör också en väsentlig del av den ekonomiska och sociala sammanhållningen. De samhällsomfattande tjänsternas betydelse för sammanhållningen har också betonats i den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning. Det hävdas ofta att utvecklingen mot ökad liberalisering och konkurrens kommer att omfatta alla områden inom unionen. Den snabba tekniska utvecklingen kommer dock att leda till att unionens kärnområden ofta får del av nya omgångar med investeringar, utveckling av nya tjänster och stärkt konkurrens. Om detta inte besvaras med någon typ av åtgärder, kommer det att påverka möjligheterna till utveckling och arbete och medföra att skillnaderna mellan olika typer av områden bevaras. Med hänsyn till sammanhållningen behövs därför övervakning av regelverket, framför allt vad gäller de samhällsomfattande tjänsterna, så att man kan se till att alla områden får del av samtliga de förmåner liberaliseringen medför i form av överkomliga priser, högre servicenivå och innovationer. Där så krävs bör regelverket, i överrensstämmelse med konkurrensreglerna, kompletteras med ett målinriktat investeringsstöd, så att de positiva effekterna når även unionens mindre utvecklade eller perifera områden och/eller landsbygdsområden. Strukturfondernas roll •7 7) En nyligen genomförd analys av Europeiska regionala utvecklingsfondens (ERUF) och Europeiska socialfondens (ESF) interventioner visar att som helhet går endast en förvånansvärt liten del (omkring 2,0%) av de sammanlagda utgifterna till telekommunikationsområdet. Största delen av dessa investeringar investeringar (1,5 %) används till att förbättra och fullborda informations- och inom 6 kommunikationsinfrastrukturen, särskilt det grundläggande telefonnätet. Endast en mycket liten del (ungefär 0,3 % av de sammanlagda utgifterna) av Gemenskapens stödramar (EGSR) är därmed avsatt för åtgärder inriktade på efterfrågesidan. En analys mål för mål avslöjar inte några påtagliga skillnader. Följaktligen kan man konstatera, att de åtgärder som vidtas för att stödja utvecklingen av informationssamhället och förbereda regionerna på att tillvarata de fördelar detta för med sig, ännu med få undantag är obetydliga och otillräckliga, detta trots att de fatt ökad uppmärksamhet under nuvarande programplaneringsperiod. TABELL 1 - EGSR:S SAMMANLAGDA KOSTNADER FÖR MÅLEN 1, 2, 3, 4 OCH 5B INOM TELEKOMMUNIKATIONSOMRÅDET (1994-99) M I L J O N ER ECU MEDLEMSSTATERNA EUROPEISKA UNIONEN SUMMA Privat Offentligt EGSR Telekommunikationer*"0 - Grundläggande - Avancerade Telematik(,v) 33 0 27 46 2,005 1,332 1,417 524 382 877 369 437 %( i) 39,5 38,2 40,1 50,5 Värde %( i i) 3,370 2,295 920 865 1,2 0,8 0,3 0,3 SUMMA(V) rr—r. ". —. E "1 •n 81,504 85,087 117,280 100,0 283,871 100,0 Den procentuella andel som clc siiminanlagda medlen för posten utgör av EGSR:s sammanlagda medel (dvs. 283,781 miljoner ecu). De i Gemenskapens slodramar angivna medel som tilldelats åtgärdsområden, åtgärder och enkla åtgärder vad gäller telekommunikationer (infrastruktur och tjänster). Man skiljer också mellan Grundläggande (införande och modernisering av grundläggande tclefoni, vilket även omfattar digitalisering och optofiber i nationella och regionala nätverk) och Avancerade (inturande av avancerad infrastruktur och tjänster som optofiber i lokalnät, satellitlänkar, ISDN och bredbawjsnätverk). Medel som beviljats för telematiktillämpningar inom liera områden, t. ex. hälsa, utbildning och transporter. Denna rad omfattar också åtgärder beträffande distansarbete, distansstudier och multimediatillämpningar. Detta är totalsumman för EGSR och inte summan för posterna på raderna ovanför. 8) Innehållet i kommissionens initiativ för att stödja och stimulera en mer vittgående spridning av informationsinfrastruktur och tillämpningar i de mindre gynnade regionerna har med tiden utvecklats från STAR-programmet, som hade en stark betoning på infrastruktur, till TELEMATIQUE-programmet10, vars huvudsyfte var att stimulera efterfrågan på telekommunikationstjänster och att se till att allmänheten och den privata sektorn utnyttjar telekommunikationsinfrastrukturen på ett ändamålsenligt sätt. TABELL 2- SAMMANLAGDA KOSTNADER FOR GEMENSKAPSINITIATIV PÅ TELEKOMMUNIKATIONS-()MRÅDET(L) MlIJONER ECU MEDLEMSSTATERNA EUROPEISKA UNIONEN SUMMA Privat Offentligt EGSR Telekommunikationer - Grundläggande - Avancerade Telematik 6 0 4 66 41 0,7 24 112 41 0,7 24 166 % 46,6 50,0 46,0 48,3 Värde 87 1,4 52 344 % 0,7 0,8 0,4 2,7 SUMMA 3,337 3,280 5,910 100,0 12,527 100,0 Europeiska socialfonden (ESF) har genom sina interventioner inom ramen för de olika målen och gemenskapsinitiativen EMPLOYMENT och ADAPT framför allt givit stöd till utbildning och strukturer som kan ge arbeten och kunskaper med anknytning till informationssamhället. År 1996 förstärktes ADAPT-initiativet med ytterligare åtgärder i form av ADAPT-BIS (Building the Information Society), vars mål är att stödja en aktiv socialpolitik som skall underlätta övergången till informationssamhället. Strukturfonderna är också ett viktigt medel för att bemöta risken att landsbygdsområdena kommer efter i utvecklingen, både genom bestämmelserna för finansiering av informations- oc^ kommunikationsinfrastruktur i avlägset belägna landsbygdsområden (särskilt i mål 1-regioner) och genom att de hjälper landsbygdsområdena att utnyttja nya möjligheter till sysselsättning. År 1994 inledde kommissionen 1 RIS I-initiativet (Interregional Information Society Initiative), vars syfte är att presentera en metod för att skapa medvetenhet om informationssamhället bland allmänheten, beslutsfattarna och inom den privata sektorn. Metoden skall grundas på subsidaritet och utgå från gräsrotsnivån. Målet är att avgränsa de åtgärder knutna till informationssamhället som har betydelse för en viss regions ekonomiska struktur, att utveckla samverkan mellan regionala resurser, privatkapital och strukturfonder samt att ge interregional vägledning och utbildning. Efter framgången med IRJSI har en ny omgång innovativa åtgärder för informationssamhället (RISI) inletts enligt artikel 10 i ERUF och artikel 6 i ESF1. DEN FORTSATTA UTVECKLINGEN 9) Debatten om informationssamhället och framför allt de politiska initiativen kring detta har inledningsvis koncentrerats på frågor kring teknik och utbud, men koncentreras nu också på sociala frågor och på olika aspekter av efterfrågan. Eftersom de förändringar som informationssamhället orsakar är så genomgripande och systematiska, krävs en integrering av alla berörda åtgärdsområden och ett aktivt deltagande från alla berörda aktörer på såväl lokal, regional och nationell nivå som på EU-nivå. Att främja sammanhållning genom lagstiftningsprocessen. 10) Med hänsyn till att de samhällsomfattande tjänsterna utmärks av dynamik och utveckling och därför kräver kontinuerlig övervakning, skall kommissionen den 1 januari 1998 för första gången skall lägga fram en rapport om dessa tjänsters omfattning, kvalitet, nivå och överkomlighet i fråga om priser. Kommissionen måste också undersöka hur direktivet om tillhandahållande av öppna nätverk (ONP) för telefoni och en allmän tjänst för telekommunikationer har fungerat och överlämna en rapport om detta till Europaparlamentet och rådet före den 31 december 1999. Det råder en bred enighet om att de samhällsomfattande tjänsterna måste beakta både den tekniska utvecklingen och förändringar i unionsmedborgarnas behov och förväntningar. När man i framtiden utvecklar principen om samhällsomfattande 8 tjänster eller åligganden angående offentliga tjänster, skulle man kunna tänka sig tjänster på olika miniminivåer anpassade till skilda användargrupper som små- och medelstora företag, vårdcentraler och utbildningsinstitutioner. Tillgång till mer avancerade tjänster och anslutning av abonnenter till digitala växlar skulle kunna bana väg för ett digitalt flertjänstnät (ISDN). Allmän tillgång och "samhällstillgång", vilket omfattar anslutning av skolor, högskolor, sjukhus, offentliga förvaltningar, bibliotek och andra allmänna platser, kan vara särskilt viktig för de mindre gynnade regionerna, där det finns en risk för att tillgången till avancerade telekommunikationstjänster försenas om tjänsterna lämnas helt åt marknadskrafterna. I detta sammanhang kommer man som ett led i övervakningen att regelbundet bedöma om principen med samhällsomfattande tjänster och/eller samhällsomfattande tillgång på europeisk nivå behöver omarbetas. För att hela befolkningen skall få tillgång till informationssamhällets fördelar, måste man enas om hur de samhällsomfattande tjänsterna skall utformas och på vilket sätt de skall betalas. För att underlätta övervakningen uppmanar och stödjer kommissionen därför medlemsstaterna och regionerna att under 1997 och framledes fortsätta med en bred och strukturerad rundfrågning om samhällsomfattande tjänster och allmän tillgång. Rundfrågningen skall omfatta allmänheten, små och medelstora företag, samhällsorganisationer, utbildningsinstitutioner och lokalsamhällen. Resultaten kommer att ge grundläggande och nödvändig information inför den framtida utformningen av de samhällsomfattande tjänsterna och de kommer också att ge upplysningar om vilka befogenheter de nationella tillsynsmyndigheterna i varje medlemsstat bör ha. På detta sätt säkerställs en fullständig öppenhet vad gäller övervakningen. Utvecklingen av den allmänna tillgången som ett led i den strategi som är avsedd att stimulera efterfrågan är ett viktigt komplement till all utveckling av de samhälls omfattande tjänsterna. Detta behandlas närmare i punkt 13. 11) Medlemsstaterna har ett avgörande ansvar när det gäller att snabbt anpassa regelverket rekommenderar till den nya konkurrensmiljön. Kommissionen medlemsstaterna att fullfölja liberaliseringsprocessen så snart som möjligt. Den långsamma reformeringen av regelverket i en del länder kommer sannolikt att motverka sammanhållningen, eftersom osäkerhet kring vilka regler som gäller mycket väl kan förhindra nyinvesteringar. De licenser som man beviljar till telekommunikationsoperatörer är ett kraftfullt medel för att öka sammanhållningen. Med hänsyn till proportionalitetsprincipen och behovet av öppna marknader med fri konkurrens inom Europeiska unionen, skulle man kunna undersöka om man i dessa kan integrera de mål för täckning som omfattar mindre gynnade regioner. Konkurrenspolitiken är av stor betydelse och kommissionen kommer också i fortsättningen att se till att nyligen liberaliserade marknader och/eller nya marknader inte hålls utanför. att fullborda nätinfrastrukturen. 12) Huvudansvaret för att utveckla och förverkliga informationssamhället ligger hos det privata näringslivet, telekommunikationsoperatörerna och tjänsteleverantörerna. Investeringar i infrastruktur för telekommunikationer kan vara lönsamma även i många delar av de mindre gynnade regionerna. Till exempel skulle digitalisering av trunkledningar och lokalstationer samt utbyggnad av GSM troligen vara lönsamt redan från början i de mest tätbefolkade urbana områdena. Ännu kvarstår dock stora skillnader mellan investeringarna i de regioner som omfattas av sammanhållningsfonden och i övriga delar av unionen. Dessutom är kostnaderna för att installera och driva nya linjer ofta högre i mål 1-regioner (och mer allmänt sett i fattiga områden, landbygdsområden och perifera områden) och BNP per capita är ofta lägre. Till exempel har kostnaden för att digitalisera de sista 10 procenten av nätverket i Grekland, Irland, Italien, Portugal och Spanien uppskattats i verklig mening samhällsomfattande digitalt nätverk skulle därmed kräva ytterligare investeringar av betydande omfattning. Dessutom kan det finnas ett tidsmässigt problem, som berättigar beviljandet av offentligt stöd med syfte att påskynda spridningen av en viss infrastruktur eller tjänst (som tydligt framgått av STAR-programmet). I den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning konstateras att de länder som omfattas av sammanhållningsfonden har rätt att kräva kompletterande åtgärder för att snabbare kunna utveckla nätverken i samband med liberaliseringen. till omkring 4-5 miljarder ecu. Ett Kommissionen uppmanar medlemsstaterna och de berörda regionerna att noggrant analysera sina investeringsbeslut (också inom ramen för ERUF:s nuvarande programplaneringsperiod), så att sambandet mellan investeringar och regionala framsteg kan klarläggas. Medlemsstaterna och de berörda regionerna uppmanas också att investera i projekt som på bästa tänkbara sätt kan bidra till samman hållningen och i områden där investeringar inte skulle göras om marknadsvillkoren fick råda. Kommissionen kommer inom ramen för EU:s strukturpolitik att i partnerskap med medlemsstaterna noggrant utvärdera var och när det finns starka skäl för offentligt stöd till investeringar i telekommunikationer i överensstämmelse med konkurrensreglerna. och att stimulera efterfrågan 13) De politiska åtgärderna för att stimulera efterfrågan är av stor betydelse när det gäller att underlätta en snabbare och smidigare övergång till informationssamhället, 20 vilket har betonats bland annat av Rådgivande gruppen för konkurrenskraft. Också 21 i övrigt råder en bred enighet kring detta. Att uppskatta det verkliga behovet och den verkliga efterfrågan, vilket ingår som ett led i granskningen av de samhällsomfattande tjänsternas omfattning, är särskilt svårt med avseende på informationssamhället. Detta beror på att tjänsterna kan kräva större igångsättningsresurser, vilket kan bli ett hinder för många tänkbara användare som inte kan prova de nya tjänsterna för att bedöma deras användbarhet. Det kan vara en kostnadseffektiv lösning att se till att allmänheten far direkt tillgång till de nya informationstjänsterna genom institutioner som skolor, offentliga bibliotek och lokala utvecklingscentra. Detta skulle ge allmänheten tillgång till tjänsterna i en 10 utsträckning som annars inte vore möjlig och detta till en mycket låg kostnad jämfört med vad det skulle kosta om tjänsterna fanns i varje enskilt hushåll. Utbildning och stöd kan erbjudas på ett kostnadseffektivt sätt och det blir möjligt att undersöka hur användbara och populära de olika tjänsterna är. Möjligheterna att stödja sådana program med medel från strukturfonderna kommer att undersökas. 14) De nuvarande regionala programmen för informations- och kommunikationsteknik saknar i många fall den typ av åtgärder som behövs som komplement till utvecklingen av nya avancerade infrastrukturer och tillämpningar. Därför måste initiativ tas för att integrera dessa program med utbildning i informations- och kommunikationsteknik, med projekt för att öka medvetenheten samt med regionalt strukturstöd, startkapital till olika projekt och riskkapital till användare. De mindre gynnade regionerna kännetecknas ofta av traditionellt utformade organisationsstrukturer och brist på förmedlande institutioner, vilket i många fall leder till att beslutsfattarna inte klarar av att sätta upp lämpliga mål med anknytning till informationssamhället och inte heller att genomföra ändamålsenliga planer. För att förbättra kunskaperna vad gäller organisation och ledning bör olika typer av 25 kurser inrättas. Också spridningen av sådana kunskaper i regionen bör stödjas. Att stimulera företag och kunskapsresurscentra skulle dessutom troligen vara ett effektivt sätt att öka efterfrågan på nya tjänster och tillämpningar. samarbete mellan olika företag och mellan Bristen på erfarenhet av att använda informations- och kommunikationstekniken hindrar en del mindre gynnade regioner från att ta del av informationssamhället. För att man skall kunna utnyttja de avancerade tillämpningarna på ett ändamålsenligt sätt, krävs bland annat datakunskaper, lämpliga stöd- och underhållstjänster samt språkkunskaper. Därför måste initiativ tas till att förbättra utbildningen i informations- och kommunikationsteknik, till att stödja utvecklingen av distansarbeten, till att främja kampanjer för att öka medvetenheten och till utbildnings- och omskolningsprogram i kommunikation och informationssökning. tillgång till 15) informationssamhället kan ge en viss Informationssamhället är ett dynamiskt begrepp. IRISI-initiativen har visat att informationssamhället sannolikt kommer att utformas på olika sätt i olika sammanhang beroende på strukturen hos de lokala produktionssystemen, de lokala institutionerna och vilken typ av tjänster befolkningen efterfrågar. Detta är skälet till att kommissionen inte presenterar några färdiga lösningar, utan i stället föreslår en metod och de medel som behövs för att genomfora den. Utgångspunkten är insikten om att den regionala nivån är den mest lämpliga när det gäller att klarlägga vilka region. Endast ett möjligheter tillvägagångssätt som grundar sig på samförstånd, partnerskap och dialog mellan användare och leverantörer av informations- och kommunikationsteknik i en viss region kan göra informationssamhället till en verklighet anpassad till människornas och företagens behov i stället för till en teknisk manifestation. Detta sätt att utgå från gräsrotsnivån återspeglar det tillvägagångssätt som använts inom de områdespakter för sysselsättning som slutits inom ramen för Europeiska förtroende- pakten för sysselsättning och stödjer de små och medelstora företagens roll som den pådrivande kraften vad gäller regional utveckling. Tillvägagångssättet skall bidra till att man verkligen drar fördel av den viktiga roll informationssamhället kan ha när det gäller att öka den europeiska medvetenheten om regionernas inneboende // möjligheter och att klargöra och uppmuntra de ekonomiska möjligheterna och möjligheterna till ökad gränsöverskridande handel. !)i:ilii tillvii}. ':ij. '/>»)j. 'Y,att h. ir använt', i (k: regioner som omfattas av IRISI- och RJSI- initiativen. AU integrera denna typ av åtgärder med hjälp av strukturfonderna i nära samverkan med andra finansieringsmekanismer på EU-nivå, särskilt för projekt inom ramen för handlingsplanen för informationssamhället, kommer att vara en av prioriteringarna. Kommissionen kommer att genomföra en grundlig utvärdering av de nya mål 2- och mål 1-programmens innehåll vad gäller informationssamhället både före och efter den granskning som skall v- ra klar i mitten av 1997. Analysen kommer att vara till hjälp för kommissionen, medlemsstaterna och regionerna när det gäller att klarlägga möjligheterna att stödja olika aktiviteter med anknytning till informations samhället inom redan befintliga program och när det gäller precisera programmens framtida prioriteringar. Kommissionen har nyligen utfärdat riktlinjer för program som berör mål 2-regioner under programplaneringsperioden 1996-99. I riktlinjerna bekräftas att tonvikten "skall ligga på praktiska IT-tillämpningar och tjänster som har visat sig vara effektiva när det gäller att skapa och bevara arbetstillfällen och företag" och med särskild betoning på åtgärder inriktade på att förstärka medvetenheten och utbildningen. Kommissionen förbereder i samma anda de nya riktlinjerna för mål 1- regionerna, vars program ^kall revideras i mitten av 1997. Mål 1-, mål 5b- och mål 6-regionerna och medlemsstaterna uppmanas att undersöka hur man inom befintliga ramar kan öka antalet åtgärder med anknytning till informationssamhället. Förutom åtgärder i mål 1 - och mål 2-regionerna, har kommissionen för avsikt att utnyttja de möjligheter som erbjuds av åtgärder i mål 3- och mål 4-regionerna för att stödja utbildning i färdigheter med anknytning till informationssamhället åt dem som redan är arbetslösa och dem som riskerar att bli det. Av särskilt stor betydelse för övergången till informationssamhället är att man inom företagen utvecklar förebyggande metoder och att man underlättar införandet av och anpassningen till nya sätt att organisera arbetet förenat med utbildning och omskolning av de anställda. 16) Genom att aktörer från de mindre gynnade regionerna deltar i det fjärde ramprogrammet finns det redan en grund att stå på när det gäller att utnyttja och sprida resultaten, tillämpningarna och de bästa metoderna. I samband med att det femte ramprogrammet for FoTU utarbetas, får man ytterligare ett tillfälle att på ett bättre sätt integrera sammanhållningsaspekterna i FoTU-politiken och att ta hänsyn till användarnas behov, framför allt med avseende på informationssamhället. I de som kommissionen riktlinjer skapandet av ett "användarvänligt informationssamhälle" är en de prioriteringar som ingår i det i femte genomförandefasen, så att samordningen med strukturpolitiken kan förbättras. ramprogrammet. Regionerna måste uppmuntras att aktivt delta klargörs att 28 föreslagit 12 SLUTSATSER 17) inom tillgång Information anses i allt större utsträckning vara en avgörande tillgång, som hela världsekonomin är beroende av. Framstegen informations- och kommunikationstekniken kan minska avståndens ekonomiska betydelse och ge företag och hushåll information oberoende av lokaliserings- eller bostadsort. Genom att föra samman traditionellt separata sektorer (t. ex. telekommunikationer, datorer och media) har informations- och kommunikationstekniken skapat stora möjligheter till utveckling av nya verksamheter, tjänster och arbetstillfällen. Möjligheterna att få tillgång till och effektivt utnyttja informationssamhället är dock ojämnt fördelade över Europas regioner. till betydelsefull 18) Detta meddelande är ett försök att utforma vissa huvudprinciper vad gäller lagstiftning, investeringar i infrastruktur och stimulering av efterfrågan i syfte att att minska sociala sammanhållningen. förbättra den ekonomiska och skillnaderna och att Medlemsstaterna bör utveckla sina regelverk på lämpligt sätt. De bör framför allt => fortsätta debatten kring de samhällsomfattande tjänsterna och principen om allmän tillgång till informationssamhället i syfte att bidra till den framtida utvecklingen av det regelverk som berör privatpersoner, små och medelstora företag, samhällsorganisationer, utbildningsinstitutioner, regioner och lokalsamhällen, => se till att liberaliseringsprocessen slutförs i ett tidigt skede, och => undersöka licensordningarna för att se om man i dessa kan integrera de mål för täckning som omfattar mindre gynnade regioner samtidigt som man tar hänsyn till proportionalitetsprincipen och utvecklingen av öppna marknader med fri konkurrens över hela Europeiska unionen. • Medlemsstaterna rekommenderas =>att och prioritera fullbordandet förbättringen av telekommunikationsnäten och att klarlägga sambandet mellan investeringar och regional framsteg, liksom att med utgångspunkt från de nuvarande budgetbegränsningarna rikta stödet till investeringar i en telekommunikationsinfrastruktur som i så stor utsträckning som möjligt bidrar till ekonomisk och social sammanhållning och som inte snedvrider konkurrensen i den nya miljön, => att på ett strategiskt och integrerat sätt närma sig informationssamhället i partnerskap med regionala och lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter, infrastrukturs- och tjänsteleverantörer och andra berörda aktörer, => att där så krävs inrätta partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn för att fa även den privata sektorn engagerad, vilket innebär att 13 man kan försäkra sig om att de projekt som väljs är lämpliga, att de genomförs på ett ändamålsenligt sätt och att de är ekonomiskt hållbara på lång sikt, och => att inleda en rad olika initiativ (också inom ramen för strukturfondema) på utbildnings- och arbetsorganisationsområdet, vilket redan föreslagits i kommissionens handlingsplan "Inlärning i informationssamhället" och i grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället: människan i centrum". Ansträngningarna måste i ökad utsträckning inriktas på utbildning. Kommissionen avser => att beakta resultaten från rundfrågningen på medlemsstatsnivå (se ovan) i samband med den fortsatta utvecklingen av politiken beträffande de samhällsomfattande för kommissionens inom lagstiftningsinitiativ, och framför allt i samband med den rapport om direktivet om tillhandahållande av öppna nätverk (ONP) för telefoni och en allmän tjänst för telekommunikationer, som skall överlämnas den 31 december 1999, tjänsterna ramen =>att förbättra samordningen mellan sina åtgärder med anknytning till informationssamhället, framför allt vad gäller förhållandet mellan det ramprogrammet för FoTU och strukturfonderna, och att fjärde intensifiera sina ansträngningar att öka aktiviteten och medvetenheten och se till att man även i det femte ramprogrammet för FoTU verkligen tar hänsyn till användarnas behov, => att till våren 1997 utarbeta ett meddelande som beskriver de åtgärder som skall vidtas som en uppföljning till de överläggningar och diskussioner som fördes i samband med grönboken "Leva och arbeta i informations samhället: människan i centrum", i vilket man kommer att presentera förslag till hur socialpolitiken i informationssamhället bör utformas för att människan verkligen skall sättas i centrum, framför allt med tanke på behovet av praktiskt inriktade åtgärder, => att bevilja tekniskt stöd till medlemsstaterna och regionerna för att främja den nya informations- och kommunikationstekniken, vilken även omfattar elektronisk handel, och att inom ramen för sin företagspolitik förbättra de små och medelstora företagens möjligheter att utnyttja informationssamhällets fördelar, vilket kommer att innebära att man dels beaktar företagens specifika behov, dels förbättrar informationen om de nya möjligheter som erbjuds, och =>att följa och kontinuerligt stödja medlemsstaternas och regionernas åtgärder inom ramen för strukturfondema, framför allt att utveckla integrerade och strategiska sätt att närma sig informationssamhället för att därigenom förbättra utbyggnaden av den regionala kapaciteten på alla nivåer. Kommissionen kommer också att grundligt utvärdera mål 1- och mål 2-programmens innehåll vad gäller informationssamhället och att i 14 de nya riktlinjerna för mål 1-regioner betona informationssamhällets betydelse. Dessutom kommer kommissionen att utnyttja de möjligheter som erbjuds inom ramen för mål 3, mål 4 och ADAPT-BIS. 15 BILAGA MED STATISTISKA UPPGIFTER Allmänna mått på telekommunikationer och informationssamhället29 1. 1 Mått på tillgänglighet Den första förutsättningen för att företag och hushåll skall kunna delta aktivt i informationssamhället är att de har tillgång till nätverk och utrustning. Även om likheterna är stora finns det avsevärda geografiska skillnader inom Europeiska unionen beträffande hur länge en abonnent kan få vänta för att få en uppkoppling, kvaliteten på servicen för uppkopplingen och utbudet av nätfunktioner uppkopplingen klarar. NÄTVERK ELLER TJÄNST GENOMSNIIT FÖR KÄRNOMRÅDET0* GENOMSNITT FÖR REGIONER SOM AVVIKELSE FÖR REGIONER SOM OM F A IT AS AV SAMMANI IÄLLN1N GSFONDEN OMFATTAS AV SAMMANI 1ÄLLNIN GSFONDEN (%) PSTN - Fel per 100 huvud-ledningar 1994 - Digitala linjer (%) 1994 ISDN (primäraccess) - Geografisk täckning 1994 - Beräknad täckning 1996 Offentliga on line-tjänster - Compuserve-noder per 1M 1995 - Uppringningsnummer per IM 1995 11,3 71,2 85,0 100,0 0,54 1,94 32,6 60,6 32,3(ii) 80,0 0,05 0,36 + 188,0 -15,0 -62,0 -20,0 -91,0 -81,0 (i) Det europeiska kärnområdet, s;1 som det definieras i NEXUS-undersökningen, omfattar alla Ell:s medlemsstater lorutom de länder som omfattas av sammanhållningsfonden (Irland, Grekland, Spanien oeh Portugal) och de regioner i Italien som omfattas av denna fond. (ii) Vid utgången av 1995 uppgav den spanska operatören Telefonica att man hade full geografisk täckning antingen direkt genom en ISDN-växel eller genom fjärrlänkar. Även Portugal Telecom uppgav sig ha sä gott som hundraprocentig täckning (inklusive Atlantöar som Madeira). Installationstiden är i allmänhet fyra veckor. 1 mänga områden är den avsevärt kortare, men i avlägsna regioner är installationstiden upp till åtta veckor. Som exempel kan nämnas att under 1995 var den verkliga tiden för att bli uppkopplad till nätet 20 arbetsdagar i Tysklands västra delstater, 8 dagar i Förenade kungariket och Frankrike, att jämföra med 80 dagar i Grekland. På samma sätt varierar kvaliteten och tillförlitligheten i de allmänt tillgängliga kopplade telefonnäten (Public Switched Telephone Networks, PSTN) avsevärt både mellan olika medlemsstater och mellan olika regioner. År 1994 hade således det europeiska kärnområdet i genomsnitt 11,3 fel per 100 huvudtelefonledningar, medan Grekland hade 53,0 fel (nästan fyra gånger så mycket). Ytterligare ett mått pä tillgänglighet utgörs av tillgången till ett digitalt flertjänstnät (ISDN)". År 1994 var nästan 85 % av den europeiska kärnan täckt av ISDN jämfört med endast 32,3 % av de regioner som omfattas av sammanhållningsfonden. 16 Ett annat mått på de nationella och regionala skillnaderna i tillgången till informationssamhället kan härledas ur förekomsten av kommersiella on line-tjänster. Under 1995 fanns det 180 uppringningsnummer i Förenade kungariket, 63 i Tyskland (1 på 1 150 000 invånare), 3 i Portugal (1 på 3 200 000 invånare) och 6 i Spanien (1 på 6 600 000 invånare) JL2 Mått på överkomlighet i fråga om priser Att näten och tjänsterna är fysiskt tillgängliga är en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning: företag och hushåll måste också ha råd att använda dem. När avgiftsstrukturen31 jämförs framträder åter stora skillnader mellan olika länder. Till exempel var år 1994 ett telefonabonnemang (i procent av BNP) två gånger dyrare i de regioner som omfattas av sammanhållningsfonden (3 gånger dyrare i Portugal och 2,5 gånger dyrare i Irland). KOSTNAD TJÄNST GENOMSNIIT FÖR KÄRNOMRÅDET GENOMSNITT FÖR REGIONER SOM OMFATTAS AV SAMMANHÅLLNINGS FONDEN AVVIKELSE FÖR REGIONER SOM OMFATTAS AV SAMMANHÅLLNINGS FONDEN (%) PSTN (ecu) - Installering hushåll - Abonnemang hushåll (2 månader) - Närsamtal (högtaxa, 5 minuter) Mobilnät (1994 USD) - Uppkoppling - Abonnemang (per månad) - Närsamtal (3 minuter) Förhyrd förbindelse - Uppkoppling (ecu) - Månadshyra 50 km (ecu) - Månadshyra 250 km (ecu) 107,5 21,7 0,22 64,6 42,7 1,4 502,2 353,0 844,0 142,4 18,4 0,16 83,8 29,6 1,73 396,6 429,0 829,0 + 32,46 - 15,44 -26,45 + 29,7 -30,7 + 23,6 -21,0 + 21,4 -1,8 tenderar dessutom att ändra Den pågående processen med balansering av avgifterna avgiftsstrukturen genom en snabbare ökning av de fasta kostnaderna för hushållen, genom en faktisk ökning av närsamtalstaxan och genom en minskning av fjärr- och utlandssamtalstaxorna. Enligt en rapport från OECD33 var den reala ökningen mellan 1990 och 1994 av den genomsnittliga månadsavgiften för företagsabonnemang 5,5 % och för hushållsabonnemang 15,5 %. Samma rapport anger att mellan 1990 och 1994 ökade närsamtalstaxan med 37,3 % medan fjärr- och utlandssamtalstaxorna sjönk med 24 % respektive 25,5 %. 1. 3 Mått på graden av utnyttjande Att tjänsterna är ekonomiskt överkomliga innebär dock inte att de faktiskt kominer att utnyttjas. Att mäta i vilken grad detta sker är därför ett viktigt inslag i alla försök att beräkna såväl 17 skillnaderna mellan de regioner som omfattas av sammanhållningsfonden och andra regioner som följderna av dessa skillnader. Ett vanligt mått på i vilken grad de grundläggande telefonitjänster utnyttjas är antalet huvudledningar per 100 invånare. Det fanns 1995 i jrenomsnitt S4,3 huvudledningar per 100 invånare i kärnregionerna mot 40,2 i regionerna som i/Uti-iliiii) av ^ai«iiiîuiWâlhiiri^,';î(/h(l';t». Även om taltelefoni är det viktigaste kommunikationsmedlet för de flesta företag och hushåll förutsätter uppkomsten av informationssamhället att användningen av andra former av elektronisk kommunikation som text, bild och andra typer av data ökar. Ett mått på regionernas och ländernas kapacitet att delta i informationssamhället är till exempel antalet Internet-anslutna datorer. Det fanns 1995 i genomsnitt en Internet-ansluten dator per 200 invånare i kärnregionerna, att jämföra med en per 1 300 i regionerna som omfattas av sammanhållningsfonden. MATT FÖR N Y T T J A N D E G R AD GENOMSNITT FÖR GENOMSNITT A V V I K E L SE KÄRNOMRÅDET FÖR REGIONER FÖR R E G U I B ER SOM OMFATTAS S OM O M F A T T AS AV AV SAMMANHÅLL SAMMANHÅLL NINGSFONDEN NINGSFONDEN Teletäthet 1995 - Huvudledningar per 100 invånare 54,3 40,2 -26,0 Mobiltelefoni 1995 - Mobila terminaler per 100 invånare Kabel-TV -% av kabelhushåll 1995 -% av satellithushåll 1995 Datakommunikation - Paketkopplade abonnenter per 100 invånare - Videotex-abonnenter per 100 invånare - ISDN-abonnenter per 100 invånare Internet 9,1 51,4 13,8 1,5 32,5 2,4 3,7 8,0 4,4 1,3 6,3 0,2 - 59,4 -84,4 -68,1 - 13,3 -80,6 -91,7 - Internet-anslutna datorer per 1 000 invånare 1995 5,3 0,6 -88,7 Ett annat mått utgörs av värdet per capita av investeringarna i telekommunikationer. Regionerna i genomsnitt 40% mindre än som omfattas av sammanhållningsfonden kärnregionerna i telekommunikationssektorn. Siffrorna är särskilt uppseendeväckande vad gäller tillgången på persondatorer, det oundgängliga verktyget för steget in i informationssamhället: år 1995 fanns det 15,2 persondatorer per 100 invånare i kärnregionerna mot 3,1 i Grekland, 8,6 i Spanien, 6 i Portugal och 8,9 i Italien. investerade 18 FÖRKLARANDE NOTER "Utan tvivel innebär den nya informations- och kommunikationsteknologin väldiga möjligheter när 1. det gäller att skapa ny tillväxt och sysselsättning. Den gör att man kan använda inflödet mer effektivt [. ]. Detta kan bidra till [. ] högre inkomster och generellt sett ökad välfärd, mer decentraliserade organisationsformer, [. ] mer hållbara regionala och urbana utvecklingsmönster, ökad individuell tillfredsställelse samt ett mer demokratiskt och decentraliserat samhälle. Här är det viktigt att framhålla att möjligheterna till högre tillväxt när det gäller ekonomi och produktivitet ytterst är beroende av en samstämmighet mellan teknologiska, ekonomiska och sociala dimensioner. ", Europeiska kommissionen, "Att skapa ett europeiskt informationssamhälle för alla - Betänkande från expertgruppen på hög nivå", Sammanfattning av den preliminära rapporten, december 1995, s. 5. 2. 1 undersökningen "Effects on employment of the liberalisation of the telecommunication sector", som år 1996 genomfördes av BIPE Conseil, IFO och LENTIC på uppdrag av kommissionen, studerade man vilka följderna skulle bli av olika sätt att genomföra liberaliseringen av telekommunikationerna och att sprida till att tekniken. Alla de scenarier som undersöktes visade att telekommunikationerna spreds snabbare och till att priserna sjönk. Detta skulle indirekt vara positivt för ekonomin som helhet och i stor utsträckning uppväga liberaliseringens negativa påverkan på sysselsättningen hos operatörer inom den offentliga sektorn. En utveckling med snabb liberalisering och snabb spridning av tekniken skulle kunna innebära att 1,3 miljoner arbetstillfällen år 2005 har tillkommit eller bevarats över hela Europa. Av dessa skulle 93 000 finnas inom telekommunikationsområdet. Den senare siffran förklaras genom att förlusterna hos de traditionella telekommunikationsoperatörerna mer än väl skulle uppvägas av de nya arbetstillfällen som liberaliseringen skulle skapa hos leverantörer av telekommunikationstjänster, tillverkare och distributörer av telekommunikationsutrustning och hos operatöremas direktleverantörer. liberaliseringen skulle leda 3. Det är anpassning inte "Nätverk informationssamhället Sammanfattning och kommentarer, 1996. i EU", Forum ir "viktigt att foretag och organisationer snarast anpassar sina strukturer. Så länge denna >e ägt rum kommer informationssamhället sannolikt att kosta fler arbetsplatser än det skapar. " för människor och deras sammanslutningar för informationssamhället, Den - Hur man bäst kan utnyttja första årsredogörelsen, 4. För en genomgripande diskussion av dessa aspekter, se grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället: människan i centrum", Europeiska kommissionen, juli 1996. Aspekterna på den sociala sammanhållningen i informationssamhället kommer att utvecklas vidare i den handlingsplan kommissionen förbereder som uppföljning till grönboken. "Den effektiva användningen varierar mellan olika typer av regioner beroende på social och 5. industriell sammansättning [. ]. Den geografiska gradienten för efterfrågan faller mer eller mindre jämnt utåt från affärscentra i så kallade världsstäder, med små ökningar här och där på platser med många användarföretag, och faller snabbare i glesbefolkade eller särskilt fattiga regioner. [. ]. På samma gång och inte mindre betydelsefullt har också kostnaden för att tillhandahålla teletjänster en särskild geografisk karaktär, som i allmänhet är omvänd till den faktiska efterfrågan. På den här sidan av ekvationen är kostnaderna oftast lägre i områden som är mera tätbefolkade [. ]", NEXUS et al. "An assessment of the social and economic cohesion aspects of the development of the Information Society in Europe", januari 1996, volym IV, s. 9. Kommissionen har uppmärksammat problemet genom att arbeta fram en rad dokument med ståndpunkter och regler som definierar de samhällsomfattande tjänstemas plats i kommissionens politik på området för teletjänster. Se till exempel direktiv nr 90/388/EEG om konkurrens på marknaden för teletjänster (EGT 22. 3. 1996) som definierar principerna för de samhällsomfattande tjänsterna och förklarar hur kostnaden för dessa skall kunna spridas, och senare kommissionens meddelande av den 17 november 1996 om kriterier för bedömning av nationella program för kostnadsberäkning och finansiering av samhällsomfattande tjänster inom telekommunikation samt riktlinjer för medlemsstaterna för genomförandet av dessa program (KOM(96)608). I kommissionens meddelande om samhällsomfattande tjänster för telekommunikation på en avreglerad marknad (KOM(96)73 av den 13 mars 1996) ges definitioner, räckvidd och utvärderingsverktyg för de samhällsomfattande tjänsterna med betoning på deras dynamiska karaktär och fortlöpande utveckling. 6. Enligt brittiska erfarenheter är viss försiktighet på sin plats. "I Förenade kungariket, som har en av de mest liberala regleringarna om telekommunikation i Europa, är utbudet av telekommunikationstjänster högst varierande. I centrala London kan företagen välja mellan ett stort antal konkurrerande leverantörer och mycket i andra större städer och i företagsbyar och andra avancerade tjänster. I de centrala affärsdistrikten 19 ansamlingar av affärsaktiviteter har företagen ett stort urval av potentiella leverantörer och tillgång till de flesta avancerade tjänster. I övriga tätortsområden har företagen ett mera begränsat urval av leverantörer, där enda tillgängliga direkta uppkoppling vanligen är till det tidigare PTT (Postal, Telegraph, and Telephone Administration; dvs. motsvarande post och televerket) och, där infrastrukturen är utbyggd, till den lokala kabeloperatören. I många mindre städer och på landsbygden står kunden inför ett leveratörsmonopol i form av det tidigare PTT. 1 ett antal regioner, i första hand på landsbygden, har kunden inte ens direkt tillgång till digitala växlar som kan erbjuda tjänster som digitalt flertjänstnät" Se Regional Development in the Information Society: A Review of Analysis, rapport på begäran av Europeiska expertgruppen på hög nivå för sociala och samhälleliga frågor i informationssamhället, CURDS 1996, s. 23. Kommissionen kommer i detta avseende att undersöka övriga exempel på liberalisering (till exempel Förenade kungariket, USA, Finland, Sverige och Nya Zeeland). i praktiken 7. Europeiska kommissionens interna arbetsdokument "Telecommunications, Postal and RTD aspects of structural interventions plans for 1994-1999", Bryssel 1996. Viss försiktighet påkallas vid informationssamhällets tolkning och användning av uppgifterna strukturfondernas genomgripande gränsöverskridande programplaneringsförfarande, medlemsstatemas skilda sätt att strukturera sina planer och deras olika tidtabeller; Utgifter som har samband med informationssamhället extrapoleras ofta från sammanlagda siffror som förknippas med andra områden såsom industri och forskning och utveckling. De ger ändå en god uppfattning om vilken politisk prioritet medlemsstaterna ger informationssamhället. från denna analys på grund utformningen karaktär och av 8. Till exempel Finland och Sverige tar sig an informationssamhället på ett mera enhetligt sätt. Dessa båda länder har inte bara avsatt en större del av tillgängliga medel för åtgärder med anknytning till informationssamhället, utan riktar också in sina satsningar på att underlätta för efterfrågan. Detta sker till exempel genom att öka arbetskraftens kompetens inom områden som är viktiga för informationssamhället, genom att förse skolorna med de nödvändiga uppkopplingarna och genom att utveckla lämpliga tjänster och tillämpningsområden. Strategin i det svenska samlade programplaneringsdokumentet (SPD) för mål 6 anger att ett av de horisontella kriterierna för kvalitetsbedömningen av vissa åtgärder skall vara "att använda inom alla socioekonomiska verksamhetsområden. En av informationsteknologin på bästa sätt informationssamhällets centrala egenskaper - dess gränsöverskridande och genomgripande karaktär - betonas på så sätt omedelbart. Som en av programplaneringsdokumentets allmänna målsättningar anges sedan "den ökade användningen av informationsteknologins olika tillämpningar och tillägnandet av kunskaper och färdigheter i informationsteknologierna". Detta skall göra det lättare att skapa nya arbetstillfällen, vilket är det viktigaste målet i den svenska planeringen. Dessutom framstår informationssamhället som en viktig faktor för utvecklingen av alla de fem prioriteringar som anges i dokumentet, och pekas ut som ett viktigt verktyg för i stort sett alla delmål. The Special Telecommunications Action for Regional Development (STAR) bidrog 1987-1991 med 9. 780 miljoner ecu från Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) för att "bryta den trend som medför att efterfrågan på avancerade telekommunikationstjänster (ATT) är för låg för att motivera tillhandahållande på affärsmässiga grunder, och att bristande kunskap om fördelama med ATT i sin tur ytterligare sänker efterfrågan" i de mindre gynnade regionerna i sju medlemsstater. Trots att STAR-programmet innehöll åtgärder för att stimulera efterfrågan (till exempel utveckling och marknadsföring av databaser och videotex- tjänster för små och medelstora företag) lades 80 % av budgeten på att förbättra infrastrukturen med huvudinriktning på digitalisering av nätverken, allmänt tillgängliga datanät och mobilnät. Programmet lyfte framgångsrikt fram nätoperatöremas investeringsplaner, däri inbegripet att skynda på digitaliseringen av nätverket i Grekland med två år och att tidigarelägga lanseringen av det mobila radionätet i Portugal, också det med två år. Se Ewbank Preece Ltd, "STAR - Community level evaluation", Final report, Executive summary, Europeiska kommissionen, 1993. tänkt att skynda på TELEMATIQUE-programmet, som 1991 tog över efter STAR med en budget på ungefär 233 10. miljoner ecu, var introduceringen och användningen av avancerade telekommunikationstjänster, i synnerhet datatjänster, hos små och medelstora företag och de nationella administrationerna. Tillvägagångssättet var både skilt från och ett komplement till STAR och omfattade stimulering av efterfrågan på praktiska tillämpningar inom olika verksamhetsområden för att främja utvecklingen i en eller flera regioner. Ett parallellt mål var att ge dessa regioner möjlighet att dra nytta av de tjänster som genom gemenskapsbestämmelserna öppnats för konkurrens. På så sätt speglade TELEMATIQUE-programmet en ny prioritering tor gemenskapsåtgärderna: att främja tillämpningen och de tclematiktjänster som detta kräver. 20 11. De ESF-interventioner inom de olika målen som syftar till att främja utveckling av mänskliga resurser som direkt hänför sig till informationssamhället uppskattas till ungefär 4 miljarder ECU för programplaneringsperioden 1994-1999. 12. Kommissionen samfinansierar redan vissa åtgärder, till exempel för att inrätta telestugor i landsbygdsområden inom ramen för mål 1, 5b och 6 och lokala telematikprojekt inom ramen för gemenskapsinitiativet LEADER II. Till exempel har man i Finland inom ramen för ett mål 5b-program ett projekt som omfattar landets sydvästra del och skärgård och som har till mål att utveckla ett nätverk för att främja distansarbete och utbildning i telematik. Det finns naturligtvis flera andra gemenskapsåtgärder med anknytning till informationssamthället. Som exempel kan nämnas pilotprojekten WOLF vars syfte var att stimulera användningen av elektronisk handel hos små och medelstora företag i mindre gynnade regioner. Sju regioner samarbetar med kommissionen för att identifiera de sociala, ekonomiska och tekniska faktorer som påverkar utvecklingen av telekommunikationstjänster i eftersatta regioner. WOLF, med en budget på 530 000 ecu, finansieras genom artikel 10 i ERUF. Andra exempel är initiativet IMPLACE som skall stimulera användningen av avancerade informations- och kommunikationstjänster hos små och medelstora tillverkningsföretag i mindre gynnade regioner och initiativet MARSOURCE som skall främja användningen av elektroniska handelssystem för fiskeriprodukter och därigenom bidra till att överbrygga avlägsna regioners nackdelar. 13. Det nya i IRISLs tillvägagångssätt bygger på de institutionella mekanismer genom vilka strategin har utvecklats, dvs. ett partnerskap mellan regionala och lokala institutioner, sammanslutningar av företag samt företrädare för utbildningsinstitutioner, fackföreningar, handelskamrar, den kooperativa rörelsen och frivilligorganisationer. De sex deltagande regionerna - Sachsen (Tyskland), nordvästra England (Förenade kungariket), Nord-Pas de Calais (Frankrike), Piemonte (Italien), Valencia (Spanien) och centrala Makedonien (Grekland) - fick sätta upp en strategi för informationssamhället genom att analysera utgångssituationen och bedöma möjligheterna att bygga informationssamhället och med en gemensam insats samla de berörda regionala aktörerna. 14. RISI1-projekten berör 23 regioner över hela Europa och har en budget på 6 miljoner ecu. Detta innebär att för närvarande deltar totalt nästan 25 % av alla de regioner som är berättigade till stöd från strukturfonderna i denna process för att utveckla en strategi och förvandla den till en handlingsplan. Dessutom planerar kommissionen att inleda tio fler-regionala pilotprojekt enligt artikel 10 i ERUF och artikel 6 i ESF med en budget på 15 miljoner ecu för att visa de bästa metoderna för den regionala utvecklingen av informationssamhället (RISI2). 15. en avrcglerad marknad. Se KOM(96)73 av den 13 mars 1996 om samhällsomfattande tjänster för telekommunikation på Se K0M(96)4I9 av den II september 1996 om Förslag till Europaparlamentets och rådets 16. direktiv om tillhandahållande av öppna nätverk (ONP) för telefoni och en allmän tjänst för telekommunikationer i en konkurrensutsatt omgivning (ersätter Europaparlamentets och rådets direktiv nr 95/62/EG). 17. om samhällsomfattande tjänster för telekommunikation på en avreglerad marknad, avsnitt IV, s. 21. Se avsnittet "Allmän tillgång till informationssamhällets tjänster" i KOM(96)73 av den 13 mars 1996 "Det sätt på vilket vi utvecklar informationssamhället, som är den största förändringen i vår tid, 18. måste återspegla de idéer och värden som präglar Europeiska unionen. För att fö och förtjäna ett brett stöd bland Europas medborgare måste dessa idéer och värden formuleras klart och tydligt. ", "Leva och arbeta i informationssamhället: människan i centrum", Grönbok, Sammanfattning och kommentarer, juli 1996. Dessutom måste varje utveckling av de samhällsomfattande tjänsterna vara förenlig med det generella synsättet för tjänster i allmänhetens intresse i Europa. Se särskilt kommissionens meddelande om tjänster i allmänhetens intresse i Europa (KOM(96)443 slutlig den 11 september 1996). 19. Se NEXUS et al. , vol II, s. 20-21. 20. Se den första rapporten från Rådgivande gruppen för konkurrenskraft, juni 1995, s. 17. 21. sammanhållning (Europeiska kommissionen, november 1996), kapitel 4, s. 78-81. Se bland annat den nyligen publicerade första rapporten om ekonomisk och social 21 22. För låg inkomst och konsumtionskapacilel kan innebära avsevärda hinder. Den undersökning som gjordes 1995 av handelsdepartementet i USA, Falling through the net: a survey of the have nots of rural and urban America ("Att falla genom skyddsnätet: en undersökning om de obemedlade i städer och på landsbygd i Amerika") visar ett tydligt samband mellan hushållens inkomst och tillgången till dator i hemmet: mellan 4,5 % och 8,1 % av hushållen i lägsta inkomstskiktet (mindre än 10 000 USD) hade dator i hemmet, medan mellan 59,6 % och 64,4 % av hushållen i det översta inkomstskiktet (75 000 USD och däröver) hade dator. Motsvarande uppgifter för gemenskapen finns ej. 23. Se KOM(96)73 av den 13 mars 1996. Denna åsikt stöds bland annat av Forum för informationssamhället, som menar att man kan minska risken för ett tudelat samhälle genom att ordna allmänt tillgängliga IT-terminaler på biblioteken, i skolor och på andra lokala mötesplatser. I sammanhanget bör dessutom nämnas expertgruppen på hög nivå som i sin preliminära rapport betonar behovet av att utreda begreppet samhällsomfattande tjänster och eventuellt utvidga det till att även innefatta en viss nivå av tillgång till de nya informationstjänsterna, men samtidigt begränsa räckvidden till institutioner för utbildning, hälso- och sjukvård, kultur eller ekonomi på lokal nivå. På samma sätt pekar den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning på att de politiskt ansvariga bör överväga möjligheten att förse exempelvis skolor, sjukhus och bibliotek med en bredare tillgäng till informationssamhället. 24. Det är också nödvändigt att uppmuntra de offentliga förvaltningarna att införa informations- och kommunikationstekniken (dvs. IDA-programmet på gemenskapsnivå). Detta skulle kunna ha en regional katalysatoreffekt som utlöser initiativ i den privata sektorn. 25. kommissionen, juli 1996. Se grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället: människan i centrum", Europeiska 26. kommissionens handlingsplan "Utbildning i informationssamhället" (KOM(96)471, september 1996). För en mera omfattande genomgång av frågan om utbildning i informationssamhället, se 27. Den bidrar till exempel med finansiering till utbildning i tillämpning av telematik, till att sätta upp telestugor i landsbygdsregioner enligt mål 1, 5b och 6 och till lokala telematikprojekt inom ramen för gemenskapsinitiativet LEADER II. Se KOM(96)332 slutlig av den 10 juli 1996 om "UTFORMA FRAMTIDEN - Europeisk 28. forskning i medborgarnas tjänst", och KOM(96)595 slutlig av den 20 november 1996 om "Mot det femte ramprogrammet: nya inlägg i forskningsdebatten". En del uppgifter finns i rapporten An assessment of the social and economic cohesion aspects of 29. the development of the Information Society in Europe ("En bedömning av aspektema för social och ekonomisk sammanhållning i utvecklingen av informationssamhället i Europa") som utfördes av NEXUS et al. för kommissionens räkning och avslutades i december 1995. Även om man har försökt att uppdatera uppgifterna i denna bilaga är en viss försiktighet på sin plats eftersom sektorn för telekommunikation utvecklas mycket fort. Läsaren måste vara medveten om att framväxandet av informationssamhället i de mindre gynnade regionerna är långt ifrån linjärt och statistiskt förutsägbart. Antalet mobila abonnenter i till exempel Spanien växte från 230 000 till över en miljon under 1996; ISDN-täckningen i länderna som omfattas av sammanhållningsfonden har gått från noll till nästan full täckning under de senaste tre åren; trots att Internet var nästan mytiskt för några år sedan fanns det över 500 000 Internet-användare i Spanien vid utgången av 1996. Dessutom kommer förmodligen den senaste utvecklingen av digital satellitsändning att medföra ett alternativ till kabel-TV och på så sätt hjälpa de mindre gynnade regionerna att komma i kapp på detta område. 30. ISDN är en förkortning som står för tillhandahållandet av ett brett utbud av befintliga och nya telekommunikationstjänster över det digitala nätet. ISDN tar bort barriärer mellan tal, data-, text- och videotjänster och sammanför dem i ett digitalt telekommunikationsnät. ISDN. s utbud av tjänster och användbarheten innebär avsevärda fördelar för kunden. Termen "avgiftsstruktur" definierar balansen mellan fasta kostnader (installation och abonnemang) 31. och samtalskostnader i kundens totala kostnad. 22 32. mellan vad det kostar att utföra en tjänst och avgiften för den. Avsikten med den process som går under beteckningen "avgiftsbalansering" är att finna en balans 33. december 1994/januari 1995. Y. Kato och S. Paltridge, Telecom tariffs and the move to markets, The OECD Observer, nr 191, 23 ISSN 1024-4506 KOM(97) 7 slutlig DOKUMENT SV 13 05 15 Katalognummer : CB-CO-()7-014-SV-C ISBN 92-78-15072-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg <M


title: PREGUNTA ESCRITA n. 4063/96 del Peter CRAMPTON al Consejo. Grupos de trabajo del Consejo sobre temas relacionados con la seguridad

eurovoc_concepts:
Eurostat
arms policy
common foreign and security policy
defence policy
disarmament
exchange of information
nuclear non-proliferation

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 14/97 del Mary BANOTTI a la Comisión. Experimentos sobre el riesgo de irradiación

eurovoc_concepts:
EU programme
animal experimentation
cancer
project evaluation
radiation protection
research programme
scientific research


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 53/97 van Iñigo MÉNDEZ DE VIGO aan dee Raad. Uitsluiting van de delegatie van het Europees Parlement van de OVSE-top

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EP delegation
Eurostat
President of the EP
interinstitutional relations (EU)
operation of the Institutions


title: VERORDENING (EG) Nr. 117/97 VAN DE COMMISSIE van 22 januari 1997 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 6/97 af Gerhard BOTZ til Kommissionen. Kommissionens interne koordinering af støtten til vedvarende energi

eurovoc_concepts:
EU law
competition law
energy production
environmental protection
renewable energy
solar energy
tidal energy
wind energy


title: DECISÃO DA COMISSÃO de 22 de Janeiro de 1997 relativa à suspensão das compras de manteiga em determinados Estados-membros (Apenas fazem fé os textos nas línguas alemã, dinamarquesa, grega, francesa, inglesa, neerlandesa, finlandesa e sueca)

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
butter
intervention buying