title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 21/97 av den 8 januari 1997 om införande av skyddsåtgärder mot import av ris med ursprung i utomeuropeiska länder och territorier #

eurovoc_concepts:
import licence
overseas countries and territories
protective clause
quantitative restriction
rice
tariff exemption

formats: html pdfa1b print


title: WRITTEN QUESTION No. 3833/96 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. EU investments in Latin America: figures for Portugal's investments in the Andean Community

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
EU investment
European Union
Latin America
Portugal
direct investment


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3840/96 του Jose GARCIA-MARGALLO Y MARFIL προς την Επ τροπή. Επενδύσεις της ΕΕ στη Λατινική Αμερική: ο όγκος των επενδύσεων της Σουηδίας στο Μεξικό

eurovoc_concepts:
EU investment
European Union
Latin America
Mexico
Sweden
direct investment


title: WRITTEN QUESTION No. 3875/96 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. EU cooperation in Latin America: figures for Finland in Mercosur

eurovoc_concepts:
European Union
Finland
Latin America
Mercosur countries
development aid
international cooperation


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3831/96 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL an die Kommission. Investitionen der EU in Lateinamerika: Zahlen über portugiesische Investitionen in Mittelamerika

eurovoc_concepts:
Central America
EU investment
European Union
Latin America
Portugal
direct investment


title: WRITTEN QUESTION No. 3849/96 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. EU cooperation in Latin America: figures for Germany in Brazil

eurovoc_concepts:
Brazil
European Union
Germany
Latin America
development aid
international cooperation


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 19/97 af 8. januar 1997 om fastsættelse af importtold for ris

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice


title: Verordening (EG) nr. 18/97 van de Commissie van 8 januari 1997 houdende wijziging van Verordening (EEG) nr. 3886/92 tot vaststelling van de uitvoeringsbepalingen inzake de premieregelingen in de sector rundvlees

eurovoc_concepts:
EU financing
beef
calf
carcase
slaughter of animals
slaughter premium


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3809/96 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL alla Commissione. Investimenti UE in America latina: investimenti della Grecia nei paesi del Mercosur

eurovoc_concepts:
EU investment
European Union
Greece
Latin America
Mercosur countries
direct investment


title: WRITTEN QUESTION No. 3832/96 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. EU investments in Latin America: figures for Portugal's investments in Brazil

eurovoc_concepts:
Brazil
EU investment
European Union
Latin America
Portugal
direct investment


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3814/96 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. Investimentos da UE na América Latina: volume de investimentos da Irlanda no Mercosul

eurovoc_concepts:
EU investment
European Union
Ireland
Latin America
Mercosur countries
direct investment


title: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet - Slutsatser och framtidsutsikter vad gäller internationellt centrum för vetenskap och teknik (CIST) i Moskva

eurovoc_concepts:
USSR
disarmament
military research
research and development
research body

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 08. 01. 1997 KOM(96) 691 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET SLUTSATSER OCH FRAMTIDSUTSIKTER VAD GÄLLER INTERNATIONELLT CENTRUM FÖR VETENSKAP OCH TEKNIK (CIST) I MOSKVA 1. Det internationella centrumet för vetenskap och teknik (CIST) är ett praktiskt exempel på framgångsrikt internationellt samarbete på ett mycket känsligt område. Då det kalla kriget upphörde och de administrativa strukturerna i f. d. Sovjetunionen upplöstes ledde detta till att forskning och utveckling inom området vapen och massförstörelsevapen i f. d. Sovjetunionen abrupt upphörde. Levnadsstandarden för forskare inom detta område sänktes kraftigt samtidigt som möjligheterna att utnyttja deras kunskaper minskade. Detta medför en allvarlig risk för massutvandring av ryska vetenskapsmän till länder med instabila regimer som innehar eller håller på att utveckla kärnvapen. Den ryska regeringen insåg mycket snabbt det allvarliga i situationen. Vid ett möte i Washington i november 1991 med den amerikanske utrikesministern föreslog den ryske utrikesministern att en internationell fond för vetenskaplig forskning skulle inrättas för att förhindra vissa ryska vetenskapsmän och ingenjörer att falla för förmånliga erbjudanden och sprida sina kunskaper om massförstörelsevapen till olika oroshärdar i världen. Den 27 november 1992 undertecknade Förenta staterna, Japan, Europeiska gemenskaperna och Ryska federationen ett avtal om inrättande av ett internationellt centrum för vetenskap och teknik (CIST) i Moskva. Vid det första styrelsemötet i mars 1994 antogs stadgarna för CIST och finansieringen av de första projekten godkändes. De mer än femhundra förslag som behandlats av CIST under de två första verksamhetsåren visar tydligt på hur betydelsefullt de militära institutioner och statliga institutioner som centrumet beror av anser det vara. Det kunnande som CIST byggt upp i samband med denna omställning gör det möjligt för de militära institutionerna att gradvis anpassa sig till den internationella vetenskapliga miljön utan att förlora sitt mänskliga kapital. Utvecklingen av nya vetenskapliga idéer inom den civila forskningen och införandet av moderna metoder för att förvalta projekt innebär en unik möjlighet för vetenskapsmännen på det militära området att anpassa sin begreppsvärld till behoven i det civila samhället och att öka sin internationella konkurrensförmåga. Kvaliteten på de föreslagna projekten och omfattningen av det antal områden som täcks visar på forskargruppernas kompetens och den höga nivån vad gäller forskning och utveckling. Dessa faktorer vittnar även om att parterna i CIST tar allvarligt på sina åtaganden. Att varje finansierat projekt i genomsnitt erhåller 0,31 miljoner ecu visar på långivarnas vilja att medverka i väldefinierade och målinriktade projekt som är tillräckligt omfattande för att verkligen åstadkomma en omskolning av vetenskapsmännen på det militära området. 2. Gemenskapernas åtaganden är av stor betydelse för CIST Gemenskapernas roll i detta initiativ är att bidra till återuppbyggnaden av forskning och i de nya oberoende staterna genom att delta i utveckling genomförandet av civila projekt där man använder vetenskapsmän som tidigare arbetade med inom den militära sektorn utveckling av massförstörelsevapen. Det innebär även att genom CIST välja ut projekt som kan vara intressanta för vetenskapsmän, forskare och industrin i Europa. Som framgår av tabell 1 är Europa en lika betydelsefull långivare för CIST som Förenta staterna. Tabell 1: CIST- parternas budgetåtaganden (i mil oner ecu) Förenta staterna 20 19 12 51 1994 1995 1996 TOTALT EG Sverige Finland Japan 20 10 15 45 3,1 1 14,1 3,1 1 14,1 CIST utgör en av de viktigaste aspekterna av gemenskapernas samarbete med de nya oberoende staterna inom området forskning och utveckling. Övriga viktiga aspekter av detta samarbete är: INCO-Copernicus som syftar till att bevara möjligheterna till forskning och utveckling i Central- och Östeuropa och i de nya oberoende staterna, att bidra till att lösa de sociala, ekonomiska och miljömässiga problemen och att öka samarbetet inom området forskning och utveckling, Internationella sammanslutningen för främjandet av samarbete med forskare i de nya oberoende staterna (INTAS) som huvudsakligen syftar till att finansiera forskningsprojekt som genomförs av forskare både från de nya oberoende staterna och INTAS-länder, och att finansiera seminarier och stipendier för att främja forskarnas rörlighet. Gemenskaperna har för 1996 bidragit med 15 miljoner ecu till CIST, 14 miljoner ecu till INCO- Copernicus i de nya oberoende staterna och 14 miljoner ecu till INTAS. Vad som särskiljer CIST-programmet från övriga program är att man finansierar projekt som helt och hållet genomförs av forskare från de nya oberoende staterna och att även Förenta staterna, Sverige, Finland och Japan bidrar till finansieringen samt att Ryska federationen lämnar bidrag i natura. De belopp som parterna i CIST investerat i programmet uppgår i oktober 1996 till sammanlagt 96 miljoner ecu. Detta belopp fördelar sig på 324 projekt med en genomsnittlig varaktighet av två till tre år som berör 15 000 forskare. I slutet av 1996 kommer INTAS-parternas investeringar i detta program att uppgå till 60 miljoner ecu, fördelat på 1 200 program. HUR CIST ÄR ORGANISERAT OCH HUR DESS VERKSAMHET DRIVS CIST skapades med det långsiktiga målet att omorientera ryska vetenskapsmäns och ingenjörers forskning och utvecklingsarbete från det militära till det civila området. Även om CIST faller inom ramen för det allmänna omställningsarbetet så har det huvudsakligen till syfte att förhindra att kunskaper och teknik avseende massförstörelsevapen sprids. CIST styrs av en den rättsliga ram som anges i dess stadgar och enligt vilken den immateriella äganderätten tillfaller uppfinnaren under det att långivarna ges oåterkallelig ensamrätt att använda uppfinningen kostnadsfritt på sitt territorium. CIST består av ett sekretariat, en styrelse, en samordningskommitté och en vetenskaplig kommitté. CIST väljer ut, finansierar och övervakar projekt på det tekniska och vetenskapliga området. Särskiljande för CIST är att det inte bara betalar institutioner och laboratorier utan även betalar forskarna och detta direkt i amerikanska dollar både för att vinna deras förtroende och för att uppmuntra dem. CIST är öppet för alla nya oberoende stater. Arménien, Georgien, Kazakstan, Kirgizistan, Ryssland och Vitryssland har undertecknat CIST-avtalet. Ukraina har av politiska skäl valt att inrätta sitt eget centrum. CIST har sitt huvudkontor i Moskva och lokalkontor i Minsk (Vitryssland) och Alma-Ata (Kazakstan). Gemenskapens finansiering av CIST går genom Tacisprogrammet som är ett program för tekniskt bistånd till de nya oberoende staterna och Mongoliet för att underlätta övergången till marknadsekonomi och demokrati. CIST-projekten kompletterar de program för kärnsäkerhet, energi, miljö och telekommunikationer som redan bidrar till omskolningen av många vetenskapsmän och ingenjörer, oavsett om de tidigare arbetat med tillverkningen av massförstörelsevapen eller ej. RESULTATET AV CISTrs VERKSAMHET I en omgivning som är så komplex som forskning om f. d. Sovjetunionens taktiska och strategiska vapen är det en obestridlig framgång att CIST inrättats, överlevt och utvecklats smidigt. Framgången är lika mycket på den ryska regeringens förtjänst som de internationella långivarnas (gemenskaperna, Förenta staterna och Japan). Att CIST är en framgång bevisas av mängden projekt, projektens natur, det stora antal sektorer som berörs och det samarbetsnät som byggts upp. Antal projekt som finansierats och storleken på dessa I oktober 1996 då verksamheten varit igång i två och ett halvt år hade 96 miljoner ecu investerats i 324 projekt som direkt berör 15 000 vetenskapsmän som tidigare arbetade med utveckling av massförstörelsevapen, varav 3 000 ur den inre cirkeln av forskare på det militära området. 2. Områden som projekten avser CIST täcker ett stort antal vetenskapliga och tekniska områden som låter skönja konturerna av en utvecklingsstrategi som grundar sig på kunskapsutbyte och införandet av nya metoder vad gäller produktion, säkerhet och kvalitet. Detta gäller särskilt på kärnvapenområdet som svarar för nästan hälften av CIST:s verksamhet till följd av det historiska arvet från f. d. Sovjetunionen. Verksamheten omfattar säkerhetsanalyser särskilt vad gäller hastiga fenomen, återvinning av plutonium med militärt ursprung, lagring av införandet av övervaknings- och avfall, rapporter om havs- och landföroreningar, säkerhetsförfaranden för klyvbara material, transporter av material och utveckling av seismiska mätinstrument. CIST-projekt på området grundforskning bidrar till anpassning till de internationella vetenskapliga miljön. Exempel på detta är CIST-projekt inom ramen för Europeiskt centrum för atomforskning (CERN), projekt avseende rymdforskning och projekt på området termonukleära försöksreaktorn (ITER). På sjukvårdens område finns det möjligheter för specialister på biologisk krigföring att använda införa moderna produktionsmetoder i den farmaceutiska sektorn. att utveckla nya vaccin och särskilt vad gäller sina kunskaper Internationella termonukleär fusion, till Kemister arbetar på att utveckla metoder för att förstöra kemiska vapen som kan spela en betydelsefull roll i framtiden samt metoder för att bekämpa bränder i industrianläggningar eller på oljefält. inom den civila Specialister på området startlavetter har hittat en naturlig plats rymdsektorn. Detta området svarar emellertid endast för 5 % av CIST:s verksamhet och förbättringar bör kunna ske med hjälp av Europeiska rymdorganisationen (ESA) och rymdindustrin. CIST har även en observatörsfunktion när det gäller att identifiera särskilt intressanta områden för rysk vetenskap, en programfunktion vad gäller att främja projekt och en katalysatorsfunktion vad gäller nya verksamheter. Diasram 1: CIST-proiekt fördelade på sektorer Instrument 13% Elektronik 5% Med. tekn. 7% Miljö Finansiering fördelad på sektorer Juli 1996 Material 14% Rymd/Flyg Grund. forskn. 9% Energiprod. Kärnsäkerhet 7% Kärnmiljö 18% Det nätverk som bildats Då mer än 150 forskare på det militära området berörs av CIST:s projekt håller omställningen på att bli en del av vardagen, särskilt för de framstående institutioner som ansvarar för en del av projekten såsom till exempel i Arzamas (37 projekt), Chelyabinsk (24 projekt), Bochvar (11 projekt), Kurtchatov (12 projekt), Lebedev (8 projekt), Ioffe (7 projekt), Institutet för fysik i Moskva MIFI (8 projekt), NPO Vector etc. Efter perestrojkan är CIST den första internationella organisation som vunnit tillträde till de stängda städer där vetenskapsmän arbetade med att utveckla massförstörelsevapen i en väl övervakad miljö präglad av isolering. CIST är ett effektivt internationellt instrument för att främja utvecklingen av forskning och teknik i de nya oberoende staterna och ingår numera i den breda ramen för forskningspolitiken i de nya oberoende staterna. Ett annat mått på CIST:s framgång är det omfattande samarbetet mellan forskargrupper från de nya oberoende staterna och gemenskaperna. Ungefår tvåhundra europeiska forskningsinstitut, universitet och företag deltar i olika utsträckning i projekten. Som exempel kan nämnas Forsehungszentrum Karlsruhe, Rossendorf, CEA, BNFL, ENEA, Siemens, Ansaldo, Framatome, Airbus, Cogema och Gemensamma forskningscentret. Europeiska företag och institutioner ser CIST som en möjlighet att arbeta med institutioner som tidigare var oåtkomliga för dem och som de visste var framstående vad gäller avancerad teknik. De är även inkörsporten till den nya Ryska federationen som gör det möjligt att inleda ett långsiktigt samarbete med laboratorier med anknytning till den militära sektorn och alla industrier på de områden som berörs av CIST- projekt en. Genom att systematiskt främja samarbete med Europeiska organisationer från fall till fall bidrar kommissionen till tankeutbyte på områdena avancerad och tillämpad forskning och utveckling. De samlade kunskaperna hos de militära institutionerna i f. d. Sovjetunionen tillsammans med de europeiska vetenskapsmännens kunnande bidrar till att skapa varaktiga förbindelser till ömsesidig nytta inom den internationella vetenskapliga och industriella miljön. Det tar ofta lång tid att bygga upp detta slags samarbete men det står modell för det framtida samarbetet mellan gemenskaperna och de nya oberoende staterna, särskilt Ryska federationen. FRAMTIDSUTSIKTER FOR CIST 1. Allmänna framtidsutsikter Trots framgångarna får man inte glömma de anpassningar som är nödvändiga för göra CIST ännu effektivare. De olika förvaltningarna måste erkänna dess internationella status och det måste ges ökat tillträde till de stängda städerna till vilka det fortfarande tar mer än trettiofem dagar för att få ett inresetillstånd. De skattefria lönerna blir mindre attraktiva med tiden och om de inte anpassas till den rådande ekonomiska situationen kan detta leda till att omställningsprocessen försinkas, särskilt i Moskva. I Ryska federationen ses inte alltid bilaterala program på det vetenskapliga och tekniska området med blida ögon eftersom det råder viss oklarhet om hur principfrågor ska behandlas, särskilt vad gäller immaterialrätten. Detta gäller inte för CIST som tvärtom borde kunna skaffa sig en image som samarbetsinriktat, laglydigt och till nytta för nationen. Detta bör bättre klargöras för de politiska makthavarna som till exempel duman som alltmer intresserar sig för CIST. På grund av det nuvarande politiska läget i Ryssland är dumans och presidentens stöd avgörande faktorer för CIST framgång. Gemenskapernas politiska vilja att stödja CIST visar sig genom ett ökat deltagande i dess finansiering sedan 1996. Detta har lett till att gemenskaperna har blivit en viktig samtalspartner för Ryska federationen. Detta sammanfaller i tiden med kommissionens och Förenta staternas beslut att ändra besättningen av två nyckelposter, vilket skulle innebära att gemenskaperna byter ordförandeskapet i styrelsen mot den verkställande ledningen av centrumet. Förmågan att organisera uppföljning av projekt, särskilt vad gäller tillämpning av resultaten är det verksamhetsmål som CIST nu bör inrikta sig på. Man måste i fortsättningen arbeta med att organisera effektiva partnerskap med västerländska och japanska institutioner som kan och är villiga att delta på allvar i projekten. Under de kommande månaderna kommer CIST troligen mest att inrikta sitt arbete på att organisera sådana partnerskap och utarbeta stringenta metoder för den vetenskapliga styrningen av projekten. CIST:s sekretariat håller nu på att utarbeta en mer dynamisk informationspolitik. Vad gäller gemenskaperna så måste kommissionen och medlemsstaterna fortsätta med sitt informationsarbete och använda de konkreta exempel som nu finns tillgängliga. CIST har inte resurser nog att både fullfölja denna politik och att säkra att de projekt som denna politik skall främja överlever. Andra privata eller offentliga finansieringskällor bör nu kunna användas efter det att man avslutat projekt som gjort det möjligt att utvärdera och bekräfta de vetenskapliga och tekniska kunnandet hos flera hundra forskargrupper. CIST-märket kommer att göra det enklare för dem som genomför projekten att skaffa nödvändiga medel, oavsett om det gäller ryska offentliga medel eller kontrakt med ryska och utländska företag 2. Gemenskapernas bidrag Gemenskaperna måste därför sträva efter att organisera ett långsiktigt samarbete med europeiska företag och institutioner för forskning. I detta syfte måste kommissionen och medlemsstaterna satsa på CIST och stödja utvecklingen av teknik och kunnande på olika känsliga framtidsområden. Följaktligen måste fortsatta ansträngningar göras vad gäller CIST. CIST ska användas till följande: Att organisera samarbete inom de civila sektorerna mellan europeiska organisationer, institutioner för forskning på det militära området i Ryssland och de nya oberoende staterna. Att främja utbytespolitik och sprida kunskap om de forskningsmetoder som används i Ryssland och de nya oberoende staterna i syfte att inhämta nödvändiga kunskaper för att genomföra andra industriella och kommersiella företag. Att främja harmonisering i syfte att införa gemensamma metoder och normer (inom områdena sjukvård, energi, miljö). Ett annat sätt att främja CIST-projekten är att knyta dem till internationella program eller stora projekt. Ett typiskt exempel är CIST-projekten till förmån för ITERS:s verksamhet. CIST skulle kunna göra ännu mer i denna riktning om det samarbetade i ökad utsträckning med Gemensamma forskningscentrets institut för att stödja projekt som annars inte skulle kunna utvecklas inom ramen för ett internationellt program. Kunskaperna hos de vetenskapsmän som arbetar i centrum för forskning och utveckling på det militära området skulle kunna användas vid tillämpningen av internationella avtal om förstörelse av kemiska och biologiska vapen och förbud mot kärnvapenprov. Inom ramen för Tacisprogrammet kan nya samordningsfördelar skapas mellan CIST-projekt och Tacisprojekt inom områdena omställning av den militära sektorn, omstrukturering av industrin, telekommunikationer, kärnsäkerhet, miljö och energi. Till exempel kan ett Tacisprojekt som syftar till att omstrukturera en industrianläggning för militärt bruk där det arbetar vetenskapsmän som är specialister på utveckling av massförstörelsevapen kopplas till ett CIST-projekt där dessa specialister arbetar med tillämpningar som kan avsättas kommersiellt antingen direkt eller indirekt under förutsättning att de relevanta myndigheterna i landet gett sitt samtycke till projektet. Nyckelfaktorerna i denna politik är att det sker en reell ökning av anslaget till CIST i Tacisprogrammet, att man främjar samarbete med möjliga europeiska partners, laboratorier och företag på det civila eller militära området i Ryssland och de nya oberoende staterna, att villkoren för den vetenskapliga styrningen av projekt skärps, att den europeiska närvaron i CISTrs sekretariat ökas genom två nya projektansvariga, att gemenskaperna formellt deltar i Ukrainas nya centrum för vetenskap och teknik, att CIST:s verksamhet införlivas i politiken för vetenskapligt och tekniskt samarbete med de nya oberoende staterna, att CIST-projekt ges tillträde till program för samarbete och bistånd (Tacis, COST, Eureka fjärde ramprogrammet etc. ) i syfte att skapa ett ekonomiskt partnerskap på lång sikt, och att dra nytta av projektresultaten genom att använda patenträttigheterna i Europa och resten av världen. SLUTSATSER De två första verksamhetsåren för CIST har varit framgångsrika på grund av den metod som centrumet följt. Denna metod innebär att CIST är ett multilateralt centrum som mottar, väljer ut, utvecklar och genomfor vetenskapliga och tekniska projekt som syftar till att ge vetenskapsmän från de nya oberoende staterna som är specialister på utveckling av massförstörelsevapen möjlighet att arbeta med civila projekt med långsiktiga möjligheter, vilket innebär att CIST uppfyller sitt huvudsakliga mål. Framgångarna får emellertid inte leda till att man bortser från hur mycket som återstår att göra. CIST går nu in i en fas där dess verksamhet ska befästas vilket innebär att de många projekt som inletts sedan 1994 ska utvärderas och framförallt måste man dra nytta av projektresultaten. Detta är även en övergångsperiod för de forskargrupper som arbetat med dessa projekt och de måste nu tillsammans med CIST identifiera och införa strukturer som gör det möjligt för dem att sälja sitt arbete på de relevanta marknaderna. På sikt ska projekten frikopplas från CIST och istället tas över av forskningsinstitut och företag. Först när denna process slutförts har CIST uppfyllt sitt mål att omskola vetenskapsmän som tidigare arbetade på det militära området till civilt arbete. CIST-projekt måste därför väljas ut mot bakgrund industriella tillämpningsområden de har och redan från början måste man leta efter privata partners. Så snart finansieringen genom CIST upphör måste medlemsstaterna bilateralt överta finansieringen av projekten. Gemensamma forskningscentret måste aktivt delta i CIST:s projekt. Gemensamma forskningscentret skulle kunna bidra till att stärka banden med institutioner i OSS och till att inrikta projekten på industrins behov genom att låta CIST använda dess samarbetsnät. av vilka möjliga CIST-parterna måste därför bemöda sig om att finna partners vilket innebär att gemenskaperna måste uppbåda resurser som är tillräckliga för att klara denna uppgift. Kommissionen kommer följaktligen att förstärka de befintliga strukturerna, dels på politisk, administrativ och ekonomisk väg (Tacis) och dels på vetenskaplig och teknisk väg genom att samordna sina åtgärder med industrin i medlemsstaterna och ansvariga europeiska organ. *? ISSN 1024-4506 KOM(96) 691 slutlig DOKUMENT SV 15 11 Katalognummer : CB-CO-96-713-SV-C ISBN 92-78-13854-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3804/96 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL a la Comisión. Inversiones de la UE en América Latina: cifras de Francia en Mercosur

eurovoc_concepts:
EU investment
European Union
France
Latin America
Mercosur countries
direct investment


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3874/96 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL til Kommissionen. EU's samarbejde med Latinamerika: Finlands samarbejde med Brasilien

eurovoc_concepts:
Brazil
European Union
Finland
Latin America
development aid
international cooperation


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3873/96 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL alla Commissione. Cooperazione dell'UE in America Latina: dati relativi all'aiuto della Finlandia al Messico

eurovoc_concepts:
European Union
Finland
Latin America
Mexico
development aid
international cooperation


title: Uredba Komisije (ES) št. 17/97 z dne 8. januarja 1997 o spremembi prilog I, II, III in IV k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
health control
veterinary drug
waste

formats: html pdf print

text: 186 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 20 31997R0017 L 5/12 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 9. 1. 1997 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 17/97 z dne 8. januarja 1997 o spremembi prilog I, II, III in IV k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ker je treba v Prilogo I k Uredbi (EGS) št. 2377/90 vnesti epri- nomektin; ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 z dne 26. junija 1990 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veteri- narski medicini v živilih živalskega izvora (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2034/96 (2), ter zlasti členov 6, 7 in 8 Uredbe, ker je treba v skladu z Uredbo (EGS) št. 2377/90 postopno določiti najvišje mejne vrednosti ostankov za vse farmakološko aktivne snovi, ki se uporabljajo v Skupnosti v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, namenjenih živalim za proiz- vodnjo živil; ker je treba najvišje mejne vrednosti ostankov določiti šele potem, ko se v okviru Odbora za zdravila za uporabo v veteri- narski medicini preučijo vsi ustrezni podatki o varnosti ostankov zadevnih snovi za potrošnike živil živalskega izvora in o vplivu ostankov na industrijsko predelavo živil; ker je treba pri določanju najvišjih mejnih vrednosti za ostanke zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora določiti živalske vrste, v katerih so lahko ostanki prisotni, mejne vrednosti, do katerih so lahko prisotni v vsakem zadevnem mesnem tkivu, pridobljenem iz zdravljene živali (ciljno tkivo), in naravo ostanka, ki je pomemben za sprem- ljanje ostankov (marker ostanek); ker je za nadzor ostankov, kakor je določen v ustrezni zakono- daji Skupnosti, ponavadi treba določiti najvišje mejne vrednosti ostankov za ciljna tkiva jeter ali ledvic; ker pa se jetra in ledvice pogosto odstranijo iz klavnih trupov, namenjenih za medna- rodno trgovino, je torej treba vedno določiti najvišje mejne vrednosti ostankov tudi za mišična ali maščobna tkiva; ker je v primeru zdravil za uporabo v veterinarski medicini, namenjenih nesnicam, živalim v laktaciji ali čebelam delavkam, treba določiti tudi najvišje mejne vrednosti ostankov za jajca, mleko ali med; (EGS) št. 2377/90 vnesti ker je treba v Prilogo II k Uredbi cinkov acetat, cinkov klorid, cinkov glukonat, cinkov oleat, cinkov stearat, klorheksidin, glicerolformal, hesperidin, hespe- ridin metil halkon, menbuton in kvatrezin; ker je treba zato, da se omogoči končanje znanstvenih študij, v Prilogo III k Uredbi (EGS) št. 2377/90 vnesti flumekvin, doksi- ciklin in albendazolijev sulfoksid; ker se je izkazalo, da najvišjih mejnih vrednosti ostankov ni mogoče določiti za klorpromazin, ker kakršna koli vrednost ostankov v živilih živalskega izvora lahko predstavlja tveganje za zdravje potrošnika; ker je zato treba v Prilogo IV k Uredbi (EGS) št. 2377/90 vnesti klorpromazin; ker je treba do začetka veljavnosti te uredbe dopustiti rok 60 dni, da lahko države članice dovoljenja za promet z zadevnimi zdravili za uporabo v veterinarski medicini, ki so bila izdana v skladu z Direktivo Sveta 81/851/EGS (3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 93/40/EGS (4), po potrebi prilagodijo določbam te uredbe; ker so ukrepi, predvideni s to uredbo, v skladu z mnenjem Stal- nega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini; SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Priloge I, II, III in IV k Uredbi (EGS) št. 2377/90 se spremenijo, kakor je določeno v Prilogi k tej uredbi. Člen 2 Ta uredba začne veljati šestdeseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. (1) UL L 224, 18. 8. 1990, str. 1. (2) UL L 272, 25. 10. 1996, str. 2. (3) UL L 317, 6. 11. 1981, str. 1. (4) UL L 214, 24. 8. 1993, str. 31. 03/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 187 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 8. januarja 1997 Za Komisijo Martin BANGEMANN Član Komisije PRILOGA Uredba (EGS) št. 2377/90 se spremeni: A. Priloga I se spremeni: 2. Učinkovine proti parazitom 2. 3 Učinkovine, ki delujejo proti endo- in ektoparazitom 2. 3. 1 Avermektini Farmakološko aktivna snov Marker ostanek Živalska vrsta MRL Ciljna tkiva Druge določbe „2. 3. 1. 4 Eprinomektin Eprinomektin B1a Govedo 30 µg/kg Mišice 30 µg/kg Maščoba 600 µg/kg Jetra 100 µg/kg Ledvice 30 µg/kg Mleko“ B. Priloga II se spremeni: 1. Anorganske kemikalije Farmakološko aktivna(-e) snov(-i) Živalska vrsta Druge določbe „1. 24 Cinkov acetat 1. 25 Cinkov klorid Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil 1. 26 Cinkov glukonat Vse vrste za proizvodnjo živil 1. 27 Cinkov oleat 1. 28 Cinkov stearat Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil“ 1 8 8 S L U r a d n i l i s t E v r o p s k e u n i j e 0 3 / Z v. 2 0 2. Organske spojine Farmakološko aktivna(-e) snov(-i) Živalska vrsta Druge določbe „2. 69 Klorheksidin Vse vrste za proizvodnjo živil Samo za lokalno uporabo 2. 70 Glicerol formal Vse vrste za proizvodnjo živil Kopitarji Kopitarji Govedo, ovce, koze, prašiči, kopitarji Vse vrste za proizvodnjo živil Samo za uporabo kot konzervans v koncentraciji do 0,5 %“ 2. 71 Hesperidin 2. 72 Hesperidin metil halkon 2. 73 Menbuton 2. 74 Kvatrezin C. Priloga III se spremeni: 1. Učinkovine proti infekcijam 1. 2 Antibiotiki 1. 2. 6 Kinoloni Farmakološko aktivna snov Marker ostanek Živalska vrsta MRL Ciljna tkiva Druge določbe „1. 2. 6. 4 Flumekvin Flumekvin Govedo, ovce, prašiči, piščanci 50 µg/kg Mišice, maščoba ali maščoba/ koža Začasne MRL 1. 1. 2000“ prenehajo veljati 100 µg/kg Jetra 300 µg/kg Ledvice Salmonidi 150 µg/kg Mišice/koža 0 3 / Z v. 2 0 S L U r a d n i l i s t E v r o p s k e u n i j e 1 8 9 1. 2. 8. Tetraciklini Farmakološko aktivna snov Marker ostanek Živalska vrsta MRL Ciljna tkiva Druge določbe „1. 2. 8. 1 Doksiciklin Vsota matičnega zdravila in njegovega 4-epimera Prašiči, perutnina 600 µg/kg Ledvice 300 µg/kg Jetra, koža/maščoba Začasne MRL 1. 1. 1998“ prenehajo veljati Govedo 100 µg/kg Mišice 600 µg/kg Ledvice 300 µg/kg Jetra 100 µg/kg Mišice 2. 2. 1 Učinkovine proti parazitom Učinkovine, ki delujejo proti endoparazitom 2. 1. 1 Benzimidazoli in probenzimidazoli Farmakološko aktivna snov Marker ostanek Živalska vrsta MRL Ciljna tkiva Druge določbe „2. 1. 1. 10 Albendazolijev sulfoksid Vsota albendazola, alben- dazol sulfona, in alben- dazol 2-amino sulfona, izražena kot albendazol Govedo, ovce, fazani D. Priloga IV se spremeni: Seznam farmakološko aktivnih snovi, za katere ni mogoče določiti najvišjih mejnih vrednosti: „8. Klorpromazin“ Govedo, ovce 1 000 µg/kg Jetra 500 µg/kg Ledvice 100 µg/kg Mišice, maščoba 100 µg/kg Mleko Začasne MRL 1. 1. 1998“ prenehajo veljati 1 9 0 S L U r a d n i l i s t E v r o p s k e u n i j e 0 3 / Z v. 2 0


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 22/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 8ης Ιανουαρίου 1997 για τον καθορισμό, για το μήνα Δεκέμβριο 1996, του ειδικού γεωργικού συντελεστή για τη μετατροπή του επιστρεφόμενου ποσού των δαπανών αποθεματοποίησης στον τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
redemption
representative rate
sugar


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3825/96 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL an die Kommission. Investitionen der EU in Lateinamerika: Zahlen über niederländische Investitionen in Mexiko

eurovoc_concepts:
EU investment
European Union
Latin America
Mexico
Netherlands
direct investment


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3827/96 του Jose GARCIA-MARGALLO Y MARFIL προς την Επ τροπή. Επενδύσεις της ΕΕ στη Λατινική Αμερική: ο όγκος των επενδύσεων των Κάτω Χωρών στη Βραζιλία

eurovoc_concepts:
Brazil
EU investment
European Union
Latin America
Netherlands
direct investment


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3817/96 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL aan de Commissie. Investeringen van de EU in Latijns- Amerika: investeringscijfers van Italië in Brazilië

eurovoc_concepts:
Brazil
EU investment
European Union
Italy
Latin America
direct investment


title: WRITTEN QUESTION No. 3864/96 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. EU cooperation in Latin America: figures for Denmark in Brazil

eurovoc_concepts:
Brazil
Denmark
European Union
Latin America
development aid
international cooperation


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3843/96 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL a la Comisión. Inversiones de la UE en América Latina: cifras de Suecia en la Comunidad Andina

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
EU investment
European Union
Latin America
Sweden
direct investment


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3831/96 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL alla Commissione. Investimenti UE in America latina: investimenti del Portogallo in America centrale

eurovoc_concepts:
Central America
EU investment
European Union
Latin America
Portugal
direct investment


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3798/96 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL alla Commissione. Investimenti UE in America latina: investimenti della Finlandia nei paesi della Comunità andina

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
EU investment
European Union
Finland
Latin America
direct investment


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3857/96 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. Cooperação da UE na América Latina: volume das ajudas da Áustria à América Central

eurovoc_concepts:
Austria
Central America
European Union
Latin America
development aid
international cooperation


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3823/96 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL a la Comisión. Inversiones de la UE en América Latina: cifras de Luxemburgo en la Comunidad Andina

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
EU investment
European Union
Latin America
Luxembourg
direct investment


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3876/96 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. Cooperação da UE na América Latina: volume das ajudas da Finlândia à Comunidade Andina

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
European Union
Finland
Latin America
development aid
international cooperation


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3859/96 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL an die Kommission. Zusammenarbeit der EU mit Lateinamerika: Angaben zur belgischen Hilfe für Brasilien

eurovoc_concepts:
Belgium
Brazil
European Union
Latin America
development aid
international cooperation


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3854/96 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL til Kommissionen. EU's samarbejde med Latinamerika: Østrigs samarbejde med Brasilien

eurovoc_concepts:
Austria
Brazil
European Union
Latin America
development aid
international cooperation


title: Regulamento (CE) nº 17/97 da Comissão de 8 de Janeiro de 1997 que altera os anexos I, II, III e IV do Regulamento (CEE) nº 2377/90 do Conselho, que prevê um processo comunitário para o estabelecimento de limites máximos de resíduos de medicamentos veterinários nos alimentos de origem animal


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3832/96 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL alla Commissione. Investimenti UE in America latina: investimenti del Portogallo in Brasile

eurovoc_concepts:
Brazil
EU investment
European Union
Latin America
Portugal
direct investment


title: WRITTEN QUESTION No. 3803/96 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. EU investments in Latin America: figures for France's investments in the Andean Community

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
EU investment
European Union
France
Latin America
direct investment


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3843/96 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. Investimentos da UE na América Latina: volume de investimentos da Suécia na Comunidade Andina


title: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordning 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan

eurovoc_concepts:
CCT duties
common customs tariff
customs valuation
personal effects
postal service

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 08. 01. 1997 KOM(96) 714 slutlig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ändring av rådets förordning 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (framlagt av kommissionen) MOTIVERING 1. 2. 3. 4. Efter det att Gemensamma tulltaxan hade trätt i kraft den 1 juli 1968 gjordes år 19691 en översyn på gemenskapsnivå av reglerna rörande tullen för varor i en resandes personliga reseutrustning. Ett syfte med detta var att undvika komplicerade problem för tullmyndigheterna orsakade av trafikens omfattning, kraven på snabbhet och de olika slags varor som vanligen var (och fortfarande är) av ringa värde i tullhänseende. Ett av resultaten blev att en schablonvärdetullsats antogs och fastställdes till 10% av det värde för varorna i en resandes personliga utrustning som överskred gränserna för undantag. Schablonvärdetullsatsen gällde bara införsel av varor som inte hade kommersiell karaktär och om det sammanlagda värdet inte översteg 85 beräkningsenheter per person. 1988 antogs också schablonvärdetullsatsen på 10% av värdet för varor som skickades i små sändningar till privatpersoner under förutsättning att värdet av de importtullbelagda varorna inte översteg 200 ecu2. I samma förordning fastställdes detta värde också för varor i en resandes personliga utrustning som överskred gränserna för undantag. Med tanke på att genomsnittet för tullar i hög grad har minskat sedan 1969 och med tanke på inflationsprocenten sedan 1988 är det lämpligt att ändra bestämmelserna i fråga. i 2 EGTnrL 191,5. 8. 1969, s. 1. EGTnrL 123, 17. 5. 1988, s. 2. 2 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ändring av rådets förordning 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 28 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av följande: I avsnitt II D i de inledande bestämmelsenia i Kombinerade nomenklaturen som utgör bilaga till förordning (EEG) nr 2658/872 föreskrivs det att en schablontullsats skall tas ut enligt en schablonvärdetullsats på 10% av värdet på varor som skickas i små sändningar till privatpersoner eller som ingår i en resandes personliga reseutrustning under förutsättning att införseln inte sker i kommersiellt syfte och att det sammanlagda värdet på dessa varor inte överstiger 200 ecu per sändning eller per resande. Schablonvärdetullsatsen på 10 % antogs genom förordning (EEG) nr 1544/693. Taket på 200 ecu antogs genom förordning (EEG) 1315/884. Dessa bestämmelser har inte anpassats sedan dess. Genomsnittet för tullarna har sänkts sedan 1969 och kommer enligt den sista förhandlingsrundan i GATT-avtalet att bli 3,5 % 1999. Utvecklingen av genomsnittet för utrikeshandelspriserna måste beaktas. Det är lämpligt att ändra bestämmelserna i fråga. 1 2 3 4 1997, s E G T n r C. , EGTnrL 256, 7. 9. 1987, s. 1. EGTnrL 191, 5. 8. 1969, s. 1. EGTnrL 123, 17. 5. 1988, s. 2. S HÄRIGENOM FORESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 I avsnitt II D av de inledande bestämmelserna i Kombinerade nomenklaturen som utgör bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87 skall "10%" ersättas med "3,5 % och "200 ecu" med "350 ecu". Denna förordning träder i kraft den 1 april 1997. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel. 1997 På rådets vagnar Ordförande Ï FINANSIERINGSOVERSIKT 1 RUBRIK FÖR ÅTGÄRDEN Förslag till rådsförordning om ändring av förordning 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan 2 BERÖRD BUDGETPOST Kapitel 12 artikel 120 3 RÄTTSLIG GRUND Artikel 28 i EG-fördraget 4 BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN En minskning av schablontullsatsen som debiteras och en ökning av det totala värdet av varor som skickas i småsändningar till privatpersoner eller som ingår i en resandes personliga reseutrustning 5 FINANSIELL EFFEKT 5. 1 Metod för att beräkna den totala kostnaden för åtgärden Beräkningsmetoden baseras på information som erhållits från Tyskland och Nederländerna avseende 1995. Tullar (10%) som debiterats för småsändningar eller resandes personliga reseutrustning: Tyskland DM 3 135 000 genomsnittlig kurs 1995 1,87398 = ECU 1672 910 Nederländerna NLG 1 100 000 genomsnittlig kurs 1995 2,09940 = ECU 523 960 totalt ECU 2 196 870 De båda ländernas andel av de totala tullintäkterna i EU under 1995: 38 % De totala tullarna inom EU som har debiterats för småsändningar eller resandes personliga reseutrustning: 100 x 2 196 870 : 38 = ECU 5 781 237 Det totala värdet av deklarerade varor i småsändningar eller i resandes personliga reseutrustning: ECU 57 812 370 5. 2 Uppskattad kostnad för åtgärden: Gällande schablontullsats 10 %: Föreslagen schablontullsats 3,5 %: ECU 5 781 237 ECU 2 023 433 total kostnad: ECU 3 757 804 ^ ISSN 1024-4506 KOM(96) 714 slutlig DOKUMENT SV 02 17 01 Katalognummer : CB-CO-96-724-SV-C ISBN 92-78-13965-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 6


title: 97/94/EG: Kommissionens beslut av den 8 januari 1997 om åtgärder som är nödvändiga för tillämpningen av reglerna för utfärdande av intyg för vissa djurprodukter (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
animal product
health certificate
health legislation
import policy
originating product
third country


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion myöntämisestä viinivuosiksi 1988/1989-1997/1998 annetun asetuksen (ETY) N:o 1442/88 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
abandoned land
area of holding
support policy
viticulture

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 08. 01. 1997 K()M(%) 706 lopull. 97/0009 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON. ASETUKSEKSI (EY) lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion myöntämisestä viinivuosiksi 1988/1989-1997/1998 annetun asetuksen (ETY) N:o 1442/88 muuttamisesta (komission esittämä) 1 Yleistä PERUSTELUT Lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion myöntämisestä viinivuosiksi 1988/1989-1997/1998 24 päivänä toukokuuta 1988 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1442/88 on viimeksi muutettu 30 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1595/96. Tämän viimeisen muutoksen seurauksena jäsenvaltioiden on tehtävä päätös asianomaisten alueiden nimeämisestä ennen toimenpiteen soveltamista. Päätökseen voi sisältyä edellytyksiä, joilla pyritään erityisesti kyseisten alueiden ekologisen ja tuotannollisen tasapainon säilyttämiseen. tapahtuneiden viivästysten vuoksi on vaara, että Tietyissä jäsenvaltioissa toimenpidettä ei voida soveltaa markkinointivuonna 1996/1997. Tämän ongelman välttämiseksi on syytä pidentää määräaikaa, joka on vahvistettu edunsaajien jäsenvaltioiden nimeämille viranomaisille tekemien palkkion myöntämistä koskevien hakemusten jättämiselle. 2. Komission esittämän asetusehdotuksen sisältö Tämän asetusluonnoksen tarkoituksena on helpottaa lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkiojärjestelmän, jota neuvosto on jatkanut 30 päivänä heinäkuuta 1996, soveltamista markkinointivuonna 1996/1997. Edunsaajien on helpompi esittää hakemuksensa, jos määräaikaa jatketaan kuukaudella. Asetuksen (ETY) N:o 1442/88 4 artiklan 1 kohtaa ehdotetaan muutettavan ainoastaan markkinointivuoden 1996/1997 osalta. Edunsaajien jäsenvaltioiden nimeämille viranomaisille tekemien palkkion myöntämistä koskevien hakemusten 31 päiväksi joulukuuta 1996 vahvistettu viimeinen jättöpäivä siirretään 31 päiväksi tammikuuta 1997. 2. H h dot us NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion myöntämisestä viinivuosiksi 1988/1989-1997/1998 annetun asetuksen (ETY) N:o 1442/88 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen , ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon , sekä katsoo, että lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion myöntämisestä viinivuosiksi 1988/1989-1997/1998 24 päivänä toukokuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1442/884, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1595/965, soveltamisesta saatu kokemus osoittaa, että säädetty kiinteä määrä ei mahdollista Charentesin alueella luopumista sellaisista viininviljelyaloista, joilla on korkein tuotos; juuri näistä viljelyaloista luopumisella voitaisiin helpommin saavuttaa toivottu tasapaino, EYVLN:oC EYVL N:o L 132, 28. 5. 1988, s. 3 EYVL Neo L 206, 16. 8. 1996, s. 36 3> minkä vuoksi ei enää ole tarkoituksenmukaista pitää voimassa tätä kiinteään määrään perustuvaa järjestelyä, ja mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan toisen ja kolmannen alakohdan mukaan jäsenvaltioiden on ennen toimenpiteen soveltamista nimettävä alueet, joilla toimivat viljelijät voivat saada lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion; nimeämisestä on aiheutunut viivästys, jonka vuoksi toimenpidettä ei mahdollisesti voida soveltaa viinivuonna 1996/1997; tämän vuoksi on syytä pidentää määräaikaa, joka on vahvistettu edunsaajien jäsenvaltioiden nimeämille viranomaisille tekemien palkkion myöntämistä koskevien hakemusten jättämiselle, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: / artikla 1. Poistetaan asetuksen (ETY) N:o 1442/88 2 artiklan 1 kohdan d kohta. 2. Lisätään asetuksen (ETY) N:o 1442/88 4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti: "Markkinointivuonna 1996/1997 edunsaajien jäsenvaltioiden nimeämille viranomaisille tekemien palkkion myöntämistä koskevien hakemusten 31 päiväksi joulukuuta 1996 vahvistettu viimeinen jättöpäivä siirretään kuitenkin 31 päiväksi tammikuuta 1997. " 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. • t Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1997. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja |5 RAHOITUSSELVITYS 1. BUDJETTIKOHTA: 16 MÄÄRÄRAHAT: 862,8 miljoonaa ecua (vuoden 1997 KTT:n oikaisukirjelmä 2) 2. TOIMENPITEEN NIMI: Ehdotus neuvoston asetukseksi lopullisen viiniviljelyalueista luopumisen korvauksen myöntämisestä viinivuosiksi 1988/1989 - 1997/1998 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1442/88 muuttamisesta 3. OIKEUSPERUSTA: Perustamissopimuksen 43 artikla 4. TOIMENPITEEN TAVOITTEET: Korvauksen myöntämistä koskevien hakemusten vahvistetun määräajan 31. 12. 1996 pidentäminen kuukaudella VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON 12 KUUKAUDEN JAKSO miljoonaa ecua KULUVA VARAINHOITO VUOSI (97) miljoonaa ecua SEURAAVA VARAINHOITOVUOSI (98) miljoonaa ecua 5. 0 MENOT - EY:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) - KANSALLISESTA TALOUSARVIOSTA - MUISTA LÄHTEISTÄ 5. 1 TULOT - EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) - KANSALLISELLA TASOLLA 5. 0. 1 MENOARVIO 5. 1. 1 TULOARVIO 5. 2 LASKUTAPA: 1999 miljoonaa ecua 2000 miljoonaa ecua 2001 miljoonaa ecua 2002 miljoonaa ecua M MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN KULUVAN VUODEN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA KYLLÄ/EI 1 6rl MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN KULUVAN VUODEN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISELLÄ SIIRROLLA K-Y44JWW é£ TÄYDENTÄVÄN LISÄTALOUSARVION TARVE M MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT HUOMAUTUKSIA: Toimenpiteellä ei ole vaikutusta talousarvioon. KYLLA/EI KYUA/Et- G ISSN 1024-4492 KOM(96) 706 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 01 Luettelonumero : CB-CO-96-716-FI-C ISBN 92-78-13886-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 1


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3820/96 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. Investimentos da UE na América Latina: volume de investimentos do Luxemburgo no México

eurovoc_concepts:
EU investment
European Union
Latin America
Luxembourg
Mexico
direct investment


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3828/96 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL a la Comisión. Inversiones de la UE en América Latina: cifras de los Países Bajos en la Comunidad Andina

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
EU investment
European Union
Latin America
Netherlands
direct investment


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3848/96 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL an die Kommission. Zusammenarbeit der EU mit Lateinamerika: Angaben zur deutschen Hilfe für Mexico

eurovoc_concepts:
European Union
Germany
Latin America
Mexico
development aid
international cooperation


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3855/96 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL til Kommissionen. EU's samarbejde med Latinamerika: Østrigs samarbejde med Mercosur

eurovoc_concepts:
Austria
European Union
Latin America
Mercosur countries
development aid
international cooperation


title: WRITTEN QUESTION No. 3851/96 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. EU cooperation in Latin America: figures for Germany in the Andean Community

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
European Union
Germany
Latin America
development aid
international cooperation


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3830/96 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. Investimentos da UE na América Latina: volume de investimentos de Portugal no México

eurovoc_concepts:
EU investment
European Union
Latin America
Mexico
Portugal
direct investment


title: WRITTEN QUESTION No. 3868/96 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. EU cooperation in Latin America: figures for Spain in Mexico

eurovoc_concepts:
European Union
Latin America
Mexico
Spain
development aid
international cooperation


title: QUESTION ECRITE no 3833/96 de José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL à la Commission. Investissements de l'UE en Amérique latine: chiffre des investissements portugais dans la Communauté andine

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
EU investment
European Union
Latin America
Portugal
direct investment