title: Andra rapporten från kommissionen om kvantitativa kvoter och övervakningsåtgärder som tillämpas på vissa andra produkter än textilprodukter med ursprung i Kina

eurovoc_concepts:
China
import policy
market protection
originating product
quantitative restriction

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 29. 01. 1997 KOM(97) 11 slutlig ANDRA RAPPORTEN från kommissionen om kvantitativa kvoter och övervakningsåtgärder som tillämpas på vissa andra produkter än textilprodukter med ursprung i Kina Innehållsförteckning INLEDNING A. Historik Syftet med kommissionens rapport B. C- Metod KAPITEL 1 - Tillämpning av kvantitativa restriktioner I. II. Bakgrund och utveckling sedan föregående rapport Förvaltning av kvoter III. Utveckling av handeln med produkter som omfattas av kvantitativa restriktioner KAPITEL 2 - Bör gemenskapskvoterna behållas? I. II. Kommissionens tillvägagångssätt Analys av de berörda sektorerna 1. 2. 3. 4. Skodon Bords- och köksartiklar av porslin och andra keramiska material Glasvaror Leksaker III. Slutsatser KAPITEL 3 - Genomförande av övervakningsåtgärder och lämpligheten i att behålla sådana åtgärder I. II. Syftet med övervakningsåtgärderna Genomförande III. Utvecklingen av import av produkter som omfattas av övervakning IV. Lämpligheten i att behålla övervakningsåtgärderna KAPITEL 4 - Kommissionens slutsatser och förslag INLEDNING A. Historik Genom förordning (EG) nr 519/94 av den 7 mars 1994 införde Europeiska unionens råd inom hela gemenskapen kvantitativa restriktioner för sju produktkategorier med ursprung i Kina, nämligen handskar, skodon, bords- och köksartiklar av porslin, bords- och köksartiklar av andra keramiska material än porslin, glasvaror, bilradioapparater och leksaker, samt vissa övervakningsåtgärder. Rådet godkände i december 1993 i princip sådana åtgärder som en del av ett övergripande paket som inbegrep godkännande av resultaten från Uruguayrundan, förstärkning av handelspolitiska skyddsinstrument och fullföljandet av den gemensamma handelspolitiken. Den senare aspekten av paketet inbegrep det unilaterala avskaffandet av 6 417 nationella kvantitativa restriktioner (varav ca 4 700 för kinesiska produkter) och införandet inom hela gemenskapen av kvoter för import från Kina av ett begränsat antal känsliga produkter, som vid denna tidpunkt omfattades av nationella restriktioner. Införandet av sådana kvoter grundades på följande hänsynstaganden: a) Känsligheten hos de berörda gemenskapsindustrierna. b) Det ökande hotet mot dessa industrier genom import från Kina, vilket har blivit mer akut genom den kinesiska ekonomins särskilda egenskaper. B. Syftet med kommissionens rapport Under diskussionerna i rådet om förordning (EG) nr 519/94 gjorde kommissionen följande uttalande som togs till protokollet: "Kommissionen kommer att före den 31 december 1995 och före den 31 december varje år därefter rapportera till rådet om genomförandet av övervakningsåtgärderna och de kvantitativa restriktioner som föreskrivs i bilagorna II och III och om behovet av att behålla sådana åtgärder, och kommer när behovet uppstår att föreslå lämpliga anpassningar. " Liksom genom den första rapporten (KOM(95) 614 slutlig av den 6 december 1995) uppfylls detta åtagande genom denna andra rapport. C. Metod 1. I rapporten görs först en översyn av genomförandet av de kvantitativa restriktionerna, inbegripet de problem som uppstått vid förvaltningen av dem. I andra kapitlet ställs frågan om behovet av att behålla de kvantitativa restriktioner som införts av rådet. I detta syfte undersökte kommissionen om de förhållanden som berättigade införandet av dessa åtgärder under 1994 fortfarande gäller, särskilt a) känsligheten hos de gemenskapsindustrier som berörs, och det hot som importen från Kina utgör för dessa industrier. b) Denna undersökning gjordes sektofsvis. Genomförandet av övervakningsåtgärderna och behovet av att behålla dem behandlas i tredje kapitlet. I fjärde kapitlet framläggs på grundval av ovanstående analys kommissionens slutsatser och förslag. 2. På samma sätt som år 1995 stötte kommissionen på betydande svårigheter vid insamlandet av statistiska uppgifter och faktauppgifter om de berörda industrierna samt om utvecklingen av den kinesiska exportpotentialen. Det bör särskilt påpekas att det fortfarande är svårt att erhålla tillförlitlig information om priserna på den kinesiska importen. Omfattande ansträngningar gjordes för att erhålla information från gemenskapsproducenter och importörer samt handlare i gemenskapen, som kontaktades direkt eller genom sina respektive intresseorganisationer. Resultatet blev emellertid ofullständigt och därför återigen ganska otillfredsställande. Beträffande informationen om gemenskapsindustrins situation förvärrades svårigheterna av det faktum att producenterna i allmänhet tillverkar ett brett produktsortiment, inte endast de produkter som är kvoterade. Dessutom består nästan alla dessa sektorer av många små och medelstora företag av vilka en betydande del inte ens är kända hos de aktuella nationella förbunden. På importsidan mottog kommissionen svar av allmän karaktär från endast ett litet antal sammanslutningar eller enskilda importörer. Det bör också noteras att endast en medlemsstat, Förenade kungariket, överlämnade faktauppgifter och kommentarer till kommissionen för denna rapport. 3. I allmänhet baseras analysen på 1995 års siffror, eftersom fullständig statistik för år 1996 inte fanns tillgänglig vid tidpunkten för utarbetandet av denna rapport. Utvecklingstrender för 1996 har emellertid använts när detta varit möjligt. KAPITEL 1 TILLÄMPNING AV KVANTITATIVA RESTRIKTIONER Bakgrund och utveckling sedan föregående rapport 1. Kvoterna har sedan de trädde i kraft i mars 1994 ändrats vid fyra tillfällen: I juli 1994 beslöt rådet om en ökning av 1994 års kvotnivå för stoppade leksaker. Information som erhållits från de ekonomiska aktörerna och medlemsstaterna visade att avvägningen mellan syftet att säkerställa ett lämpligt skydd för gemenskapens leksaksindustri och att behålla en godtagbar handelsnivå med Kina inte hade varit tillfredsställande för denna produkt. - I mars 1995 ändrades kvoterna ytterligare. Detta skedde huvudsakligen för att ta hänsyn till utvidgningen av de kvantitativa restriktionerna till att även omfatta Finland, Sverige och Österrike. Anpassningen gjordes på grundval av dessa länders faktiska import från Kina år 1993. Denna ändring syftade också till att lösa de problem som hade uppstått vid tillämpningen av kvoterna. När det var förenligt med skyddet av de berörda sektorerna godkände rådet en viss lindring av kvoterna (bords- och köksartiklar av keramiska material och porslin, glasvaror, bilradioapparater, leksaker, vissa sportskor genom sänkning av tröskelpriset för skodon tillverkade med särskild teknologi ("hi-techskor") från 12 ecu till 9 ecu). Dessutom avskaffades tre underuppdelningar av kvoter, två för skor och en för arbetshandskar. - slutsatserna I april 1996, efter rapport om övervakningsåtgärder och kvantitativa kvoter som tillämpas på import av andra produkter än textilprodukter från Kina, beslutade rådet genom förordning (EG) nr 752/96 om ytterligare lindring av kvotsystemet gentemot Kina: i kommissionens första - Kvoterna för tre produkter (handskar, bilradioapparater och bilradioapparater kombinerade med kassettbandspelare) avskaffades. - De tre kvoterna för leksaker slogs samman till en enda kvot för att ge handlarna större flexibilitet och göra det möjligt för dem att reagera snabbare på förändringar på marknaden. - De återstående kvoterna höjdes (bords- och köksartiklar av keramiska material och porslin samt glasvaror med 10% och skodon med 2%). Slutligen, i oktober 1996, uteslöts genom rådets förordning (EG) nr 1897/96 clipsinramningar med glasskiva från kvoten för glasvaror eftersom det inte ansågs nödvändigt att dessa skulle ingå för att skydda de berörda sektorerna av gemenskapsindustrin. II. Förvaltning av kvoter a) Rättsliga grunder och syften 1. Förvaltningen av gemenskapskvoterna grundas på rådets förordning (EG) nr 520/94 av den 7 mars 1994 om fastställande av ett gemenskapsförfarande för förvaltningen av kvantitativa kvoter och kommissionens förordning (EG) nr 738/94 av den 30 mars 1994 om vissa bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 520/94 (i huvudsak om förfarandeaspekter inbegripet gemensamt formulär för importlicenser). Det bör erinras om att kvoterna före antagandet av förordning (EG) nr 520/94 fördelades mellan medlemsstaterna och inte direkt mellan importörerna. Efter reformen i mars 1994 gäller enhetliga kriterier för alla gemenskapsimportörer, vilka fastställts av kommissionen efter samråd med förvaltningskommittén, i överensstämmelse med principerna om den inre marknaden och EG-domstolens gällande rättspraxis. 2. Vid förvaltningen av kvoterna har kommissionen utgått från följande principer: - säkerställande av att administrativa förfaranden inte ökar kvoternas avsedda effekt på handeln och att tillgängliga kvantiteter utnyttjas fullt ut. - säkerställande av icke-diskriminering mellan alla gemenskapsimportörer oberoende av var de är etablerade och oberoende av var de lämnar in en licensansökan. b) Tillämpningen av systemet för kvotförvaltning 1. I överensstämmelse med ovan angivna principer ansåg kommissionen att det var lämpligt att använda den första fördelningsmetoden enligt förordning (EG) nr 520/94, dvs. den metod som grundas på traditionellt handelsutbyte, vilket garanterar att de "etablerade" importörerna åtminstone får en del av den handelsvolym som de tidigare uppnått under en referensperiod medan samtidigt en rättvis tillgång till kvoter för icke traditionella importörer säkerställs. Trots att denna fördelningsmetod tycktes fungera tillfredsställande gav den emellertid upphov till vissa praktiska problem i fråga om val av referensperiod och bestämmande av de relativa andelar som skulle fördelas på traditionella respektive andra importörer. Förvaltningen av den del av kvoterna som reserverats för icke-traditionella importörer skapar dessutom problem. Den kronologiska metoden ("först till kvarn får först mala"), vars användning för förvaltningen av 1994 års kvoter visade sig opraktisk, har ersatts av den tredje metoden i förordning (EG) nr 520/94, dvs. metoden med fördelning i proportion till de begärda kvantiteterna. Problemet som följer av ett obegränsat tillträde till denna del av kvoten kvarstår emellertid: år 1994 lämnades 12 232 ansökningar om importlicens in av icke-traditionella importörer. Denna siffra ökade till 21 926 ansökningar för den första delen av år 1995, till 19 613 för den andra delen (med färre produkter att fördela) och till 28 204 ansökningar för fördelningen av 1996 års kvoter. I år har antalet ansökningar för fördelning av 1997 års kvot minskat till 19 708, men med tanke på att antalet produkter som omfattas av kvotering har minskats ytterligare kvarstår problemet. Detta synnerligen stora antal ansökningar resulterar i att dessa icke-traditionella importörer får sig tilldelade mer och mer begränsade kvantiteter, något som kan leda till underutnyttjande av kvoterna. Kommissionen anser att en garanti som fastställs till ett lämpligt värde skulle vara det bästa alternativet för att eliminera ansökningar i spekulationssyfte. Denna lösning har emellertid hittills stött på invändningar från medlemsstaterna. 2. Vid förvaltningen av kvoterna har kommissionen gjort alla ansträngningar för att tillfredsställa importörernas önskan att få information så tidigt som möjligt om sin tilldelning för den följande perioden. I detta syfte öppnade kommissionen fördelningsförfarandena för 1997 års kvoter långt före kvotårets början. 3. 4. för att möta I samma anda ändrade kommissionen den inledande giltighetsperioden för importlicenser flexibilitet. 1997 års förvaltningsregler föreskriver för närvarande 12 månaders giltighet för importlicenser, eftersom rådet har antagit kommissionens förslag om att tillåta överföring av outnyttjade kvoter till följande kvotår. importörernas krav på förfarande med I fråga om administrativa förfaranden grundas gemenskapens förvaltningssystem på ett alla gemenskapsimportörer, oberoende av var de är etablerade i gemenskapen, kan lämna in en licensansökan till den behöriga myndigheten i valfri medlemsstat, och erhålla en importlicens som är giltig i hela gemenskapen. instans genom vilket enda beslutande en Ansökningsförfarandet har dessutom gjorts så enkelt som möjligt och formaliteterna minskats till ett strikt minimum; licensprocessen är helt kostnadsfri för gemenskapsimportörerna. c) Slutsats Förvaltningen av dessa kvoter har gett upphov till vissa problem, något som är oundvikligt när handeln omfattas av restriktioner. Kommissionen anser emellertid att det tillämpade systemet på det hela taget har fungerat bra, tack vare medlemsstaterttas samarbete. Särskilt anses det att eventuell (befogad) oro att förvaltningssystemet, i strid med rådets beslut, skulle öka kvoternas effekt, har stillats. III. Utveckling av handeln med produkter som omfattas av kvantitativa restriktioner Följande två tabeller sammanfattar utvecklingen av handeln för varje produkt som omfattas av kvantitativa restriktioner, både vad gäller volym och värde. a) VolvmutviH'kiingen för de berörda produkterna (import och kvoter) Import Kvoter Produkter Enhet 1992 1993 1994 1995 års kvoter (årsbasis) 1996 års kvoter (årsbasis) outnyttjade kvantiteter under 1995 par Skodon med överdel av gummi eller plast (6402 99) Läderskor (6403 51 & 59) par Läderskor (6403 91 & 99) par Textilskor (6404 11) Textilskor (6404 19 10) Totala antalet skor par par par 33 498 463 37 894 757 37 259 535 39 151481 39 151481 8 437 270 (9 989 423 inkl. hi-tech) (+ hi-tech undantag) (+ hi-tech undantag) 3 030 801 3 942 271 2 614 453 2 740 116 2 795 000 924 170 24 860 632 36 215 974 30 661 174 11 881963 12 120 000 1 934 400 (14 122 199 inkl. hi-tech) (+ hi-tech undantag) (+ hi-tech undantag) 23 849 323 20 853 012 22 739 304 18 228 780 18 228 780 5 721 240 (6 288 335 inkl. hi-tech) (+ hi-tech undantag) (+ hi-tech undantag) 34 789 708 31039 693 26 575 875 31 897 716 31 897 716 7 644 720 120 028 927 129 945 707 119 850 341 103 900 056 104 192 977 24 661 820 (33 361 807 inkl. hi-tech) (+ hi-tech undantag) (+ hi-tech undantag) - Siffrorna för hi-tech-skor från gemenskapens övervakning grundas på utfärdade kontrolldokument, och representerar inte nödvändigtvis den faktiska importnivån. - Siffrorna för outnyttjade kvantiteter grundas på importlicenser som återsänts till medlemsstaterna (inga uppgifter finns tillgängliga för Portugal). 10 [Ii Import Kvoter Produkt Enhet 1992 1993 1994 1995 års kvoter (årsbasis) 1996 års kvoter (årsbasis) outnyttjade kvantiteter under1995n Bordsartiklar av porslin (6911 10) Bordsartiklar av keramiska material (6912 00) ton ton 43 960 42 300 58 917 43 619 45 800 7 686 33 247 36 681 46 851 33 000 34 650 3 912 Glasvaror (7013) ton 14 374 16 722 12 462 14 210 15 600 3 714 Stoppade leksaker (9503 41) Leksaker (9503 49) Leksaker (9503 90) ecu ecu ecu 260 117 000 302 919 000 247 764 000 274 764 243 110 648 000 171334 000 88 686 000 132 767 177 621200 000 678 864 000 478 069 000 649 465 212 I U( ,) I U( ,) IU( 1) 50 990 985 34 034 572 135 279 994 Leksaker totalt ecu 991 965 000 1 153 117 000 814 519 000 1 056 996 632 1 056 996 632 220 305 551 Källa: Eurostat (*) Siffrorna för outoyttjade kvantiteter grundas på importlicenser som återsänts till medlemsstaterna (inga uppgifter finns tillgängliga för Portugal). (1) Uppgifter är inte längre tillgängliga på grund av sammanslagning av kvoterna. 12 b) Importpriser för produkter med ursprung i Kina Produkt Skodon: -6402 99 -6403 51 -6403 59 -6403 91 -6403 99 -6404 11 Pris per enhet år 1993 Pris per enhet år 1994 Pris per enhet år 1995 3,68 ecu/par 3,68 ecu/par 4,14 ecu/par 9,76 ecu/par 11,86 ecu/par 6,65 ecu/par 3,30 ecu/par 3,31 ecu/par 2,99 ecu/par 9,54 ecu/par 10,17 ecu/par 11,25 ecu/par 7,45 ecu/par 8,02 ecu/par 9,33 ecu/par 3,94 ecu/par 4,33 ecu/par 7,19 ecu/par -6404 19 10 1,00 ecu/par 0,90 ecu/par 0,82 ecu/par Bordsartiklar av porslin(*): 6911 10 1 105,25 ecu/ton 1 011,58 ecu/ton 1 049,20 ecu/ton Bordsartiklar av keramiska material(*): 6912 00 Glasvaror(*): 7013 Leksaker: -9503 41 -9503 49 -9503 90 1 060,06 ecu/ton 1 054,41 ecu/ton 1 112,21 ecu/ton 1961,07 ecu/ton 2 227,57 ecu/ton 2 547,29 ecu/ton 7 831 ecu/ton 7 314 ecu/ton 6 249 ecu/ton 6 013 ecu/ton 6 106 ecu/ton 5 983 ecu/ton 4 812 ecu/ton 4 926 ecu/ton 4 911 ecu/ton Källa: Eurostat; (*) 1995 års priser fram till september 13 KAPITEL 2 BÖR GEMENSKAPSKVOTERNA BEHÅLLAS? I. Kommissionens tillvägagångssätt För att utreda om gemenskapskvoterna bör behållas har kommissionen undersökt om de förhållanden alltjämt förelåg som motiverade införandet av de kvantitativa restriktionerna år 1994, dvs. om känsligheten hos de berörda sektorerna inom gemenskapsindustrin och det hot som kinesisk produktion utgjorde för dem kvarstod. Denna analys har genomförts sektorsvis på grundval av följande ekonomiska faktorer: Industrins struktur 1. 2. Produktion 3. Sysselsättning 4. 5. 6. Kinas exportpotential Importens utveckling Importpriser II. Analvs av de berörda sektorerna 14 A. Situationen för gemenskapens skoindustri 1. Industrins struktur Det inträffade inga större förändringar av de strukturer som beskrevs i den första rapporten. Med nedläggningen av fler produktionsenheter sjönk antalet producenter återigen, med 1%. Liknande i de tre nya medlemsstaterna. tendenser råder 2. Gemenskapsproduktion Trots den stillastående konsumentmarknaden avtog nedgången i EU: s skotillverkares andel av gemenskapsmarknaden under 1995, med en försäljning som stabiliserades på en krympande marknad. Exporten, som endast steg med 1,5%, ökade inte lika snabbt som tidigare år. Minskningen av produktionen inom EU var därför ganska liten. I tusental par 1992 (x) 1993 (x) 1994 (x) 1994 (xx) 1995 (x) 1995 (xx) Produktion 1 081 68 1 090 236 1 108 143 1 125 575 1099 119 1 116 153 Export 271 438 291 889 339 687 Konsumtion 1 549 124 1 529 327 1 525 128 810 130 798 347 768 446 IU IU IU 343 024 306 331 1 482 125 1 549 201 756 095 809 822 52% 52% 50% IU 51% 52% Försäljning/ gemenskaps produktion på hemmamark naden Gemenskaps produktionens marknadsandel (x) EUR 12 (xx) EUR 15 Fullständiga och jämförbara specifika uppgifter för produkter som omfattas av kvotering är inte tillgängliga, men nedanstående sammanfattning av den allmänna utvecklingen torde ge en ganska god uppfattning om utvecklingen för dessa. Sysselsättning Antalet förlorade arbetstillfällen speglade produktionsbortfallet och antalet arbetstillfällen sjönk stadigt men långsammare. 1991 1992 1993 1994 1995 318 819 302 819 291 465 295 717 292 112 303 129 299 426 Antalet direkt sysselsatta EUR 12 EUR 15 Pågående omstrukturering Industrins åtgärder för att öka konkurrenskraften fortsatte. Trycket från konkurrenterna lättade till följd av gemenskapskvoterna, varigenom dessa åtgärder fick snabbare och mera genomgående verkan. Förutom förbättringar av produkt sortimentet och produktkvaliteten samt automatiseringen av flertalet produktions steg investerades det i utvecklingen av datoriserade informationsutbytessystem, särskilt till kunderna, vilket ledde till en optimering av marknadsföringen. B. Känslighet för import från Kina 1. Importens utveckling Importen av skor till gemenskapen sjönk med 7% under året och motsvarade ca 50% av den totala marknaden, dvs. en viss minskning i förhållande till 1994. Följande huvudsakliga leverantörsländerna. tabell ger en översikt över utvecklingen av importen från de I tusental par 1992 (x) 1993 (x) 1994 (x) 1995 (x) 1995 (xx) Totalt utanför EG 738 994 731 580 786 675 730 836 750 542 Kina Indonesien Vietnam 293 197 296 700 316413 280 491 294 990 85 960 86 673 105 461 99 573 102 275 12 255 32 752 61509 74 834 76 516 16 69 981 61 118 55 541 35 930 37 627 14 656 18 393 20 980 19 294 19 718 54 999 30 410 20 578 14 283 15 237 37 145 21 538 18 102 19 452 20 455 24 570 23 209 17 809 IU IU Thailand Indien Sydkorea Taiwan Brasilien (x) EUR 12 (xx) EUR 15 Denna utveckling visar den allmänna stagnationen på den europeiska marknaden, där konsumtionen är den lägsta på fem år. Importen från Kina och från alla gemenskapens huvudsakliga leverantörer utom Vietnam sjönk. Beträffande Kina berodde detta huvudsakligen på den kumulativa verkan av nedgången på marknaden och kvoterna. Helhetsbilden av importen från Kina är följande: I tusental par 1992 1993 1994 1995 (x) 1995 (xx) Kvoterade skor 131 671 137 679 103 908 70 911 75 940 Icke kvoterade skor 161 526 159 021 212 505 209 580 219 050 Totalt 293 197 296 700 316413 280 491 294 990 (x) EUR 12 (xx) EUR 15 Kvoterade skor, som utgjorde en fjärdedel av all import från Kina, stod för den största minskningen. Den sannolika förklaringen är att de kinesiska exportörerna diversifierade sin produktion, delvis för att undgå kvoterna. Till följd av detta kunde de behålla trycket på marknaden. Kinesiska produkter utgjorde fortfarande 38% av all skoimport till EU och tog en femtedel av marknaden i dess helhet. Följaktligen var deras inflytande på marknadsläget i gemenskapen fortfarande betydande. Särskilt vad gäller de tulltaxenummer som omfattas av kvoter var avmattningen något mera tydlig för läderskor än för andra typer. 17 I par 1991 (x) 1992 (x) 1993 (x) 1994 (x) 1995 (x) 1995 (xx) 6402 99 24516513 33 498 463 37 894 757 37 259 535 23 591 101 26 046 878 6403 51 och 59 6403 91 och 99 2 547 468 3 030 801 3 942 271 2 614 453 1 100 882 1 241 836 12 066 280 24 860 632 36 215 974 30 661 174 14 848 403 15 616 755 640411 23 922 387 23 849 323 20 853 012 22 739 304 12 717 692 14 148 760 64041910 34 466 034 34 789 708 31039 693 26 575 875 18 653 036 18 885 207 (x) EUR 12 (xx) EUR 15 1995 års nedgång i den kvoterade importen från Kina tycks inte ha fortsatt in på 1996. Mellan januari och april det året steg importen till de åtta största importerande medlemsstaterna med 27% jämfört med föregående år. Importpriser Av de skäl som anges i den första rapporten till rådet är det inte generellt möjligt att göra några direkta jämförelser mellan importen från Kina och gemenskapens att Pågående skoprodukter. prisunderskridandet har varit mycket kraftigt. antidumpningsundersökningar visar dock En jämförelse mellan genomsnittspriserna för den kinesiska importen och gemenskapsexporten är också mycket avslöjande: Produkt 1993 (x) 1993 (x) 1994 (x) 1995 (x) 1995 (xx) 6402 99 6403 51 6403 59 640391 Kina EU Kina EU Kina EU Kina 3,17 3,68 3,68 4,14 4,09 6,43 8,66 5,98 9,76 6,24 11,86 6,08 6,65 6,17 6,74 21,28 21,19 21,50 21,07 21,07 3,56 3,30 3,31 2,99 3,16 17,38 16,64 16,43 18,20 18,11 8,63 9,54 10,17 11,25 11,15 EU 20,41 18,71 19,73 20,28 20,87 18 6,72 7,54 8,02 9,33 14,82 3,14 9,14 0,94 3,85 14,12 3,94 8,80 1,00 4,12 14,17 4,33 8,25 0,90 4,12 14,64 7,19 10,75 0,82 IU 14,68 7,15 10,74 0,83 4,01 4,03 Kina EU Kina EU Kina EU 6403 99 640411 640419 10 ecu (x) EUR 12 (xx) EUR 15 I de flesta fall var även genomsnittspriset per enhet importerad från Kina år 1995 lägre än för någon annan av gemenskapens huvudsakliga leverantörer trots att priserna på några av produkterna var på väg uppåt (eventuellt på grund av ett kvotsystem baserat på antalet par och att mera sofistikerade och därför dyrare produkter nu sannolikt kommer att exporteras). För tulltaxenummer 6404 11 steg all import kraftigt i pris (t. ex. med 43% från Thailand), vilket ställde den kinesiska siffran i rätt perspektiv. För tulltaxenummer 6403 51 sjönk dock priset markant. C. Importörernas ståndpunkt Utrikeshandelsförbundet (FTA) har hävdat att de kvantitativa restriktionerna för skor inte var välgrundade, med motiveringen att de på medellång sikt skulle hota den europeiska skoindustrins exportmöjligheter eftersom de tvingar fram liknande åtgärder från exportländernas sida. Vidare hävdar FTA att importrestriktioner hindrar omlokalisering av skoproduktionen till områden utanför EU med större komparativa fördelar. D. Slutsats Skosektorn förblir särskilt känslig på grund av volymen på den kinesiska importen, dess andel av gemenskapsmarknaden, det kraftiga prisunderskridandet och de kinesiska producenternas exportpotential. Deras inbrytning på marknaden hejdades kortvarigt under 1995, men detta berodde på kvoter och, mer generellt, på svag allmän efterfrågan. Den väntade uppgången på marknaden i kombination med förbättringar av kvotsystemet kommer troligen att leda till ytterligare inbrytningar på gemenskapsmarknaden för de känsligaste produkter som för närvarande omfattas av kvotering, något som behöver hållas under kontroll. I allmänna ordalag är det svårt att komma över statistik över keramikindustrin eftersom producenterna är mycket obenägna att lämna vad de anser som kommersiellt känsliga uppgifter till sina förbund. Inom bordsartikelindustrin finns det dessutom många mycket små producenter som inte tillhör något nationellt förbund. A. Strukturen hos EU:s industri för bords- och köksartiklar av keramiska material År 1995 utgjorde bordsartikelindustrin i värde 12,5% av den totala tillverkningen i Europeiska unionens keramiska industri, men i sysselsättningstermer utgör den cirka 30%. Den är den mest arbetsintensiva av de sex undersektorerna inom keramiksektorn, och är därför särskilt känslig för effekterna av lågprisimport. Sektorn består inte bara av vissa stora producenter, som Villeroy & Boch i Tyskland och Royal Doulton och Wedgwood i Förenade kungariket (världens tre största producenter), utan också av ett stort antal mycket små och medelstora företag. Det europeiska förbundet uppskattar att det bland sina medlemmar har 171 oberoende producenter, med minst en anläggning vardera. Dessutom finns det i hela Europa många små producenter som inte är medlemmar i något förbund, och att hålla reda på dessa är mycket svårt. Detta gäller särskilt i Spanien och Italien. Samtliga producenter har ett omfattande sortiment av produkter som skiljer sig mycket åt från producent till producent och till stor del är beroende av allmänhetens tycke och smak och disponibla inkomster. Ursprungligen etablerades produktionen av keramiska produkter i närheten av råvara- och energikällorna och där transportmöjligheterna var goda. Detta är inte längre de primära avgörande faktorerna, men sektorn är fortfarande starkt geografiskt koncentrerad, med exempelvis stora koncentrationer i Staffordshire i Förenade kungariket, Limousin i Frankrike, norra Bayern i Tyskland och Maastricht i Nederländerna. När industrin etablerades i Staffordshire (ett område som blev känt som "The Potteries" eftersom det under produktionens första århundrade har uppskattats förekomma ca 400 olika produktionsenheter) fanns där enorma 1er- och kolfyndigheter och ett väl utvecklat kanalsystem. 20 Under överläggningarna i rådets grupp för handelsfrågor föreslogs det att den del av kvoten för KN-nummer 6912 00 som gäller stengods skulle kunna tas bort eftersom det inte längre förekom någon stengodsproduktion i Europeiska unionen. Detta påstående förefaller oriktigt: stengods produceras fortfarande inom EU, särskilt inte finns några exakta produktionssiffror eftersom uppgifterna för stengods (KN-nummer 6912 00 30) och fajans (KN-nummer 6912 00 50) ofta slås samman. Det förekommer betydande handel med produkten både inom EU och med tredje land. i Förenade kungariket, även om det B. Produktionens och den synliga konsumtionens utveckling Den europeiska bordskeramikindustrins företrädare på europeisk nivå är Fédération européenne des Industries de Porcelaine et de Faïence de Table et d'Ornementation (FEPF), som i sin tur är medlem i det allmänna europeiska keramikförbundet, Cérame-Unie. Cérame-Unie uppskattar att det företräder ca 75% av bordsartikelproducenterna med hänsyn till att några av de mindre producenterna i Spanien och Italien kanske inte tillhör nationella förbund och att nedanstående siffror är uppskattad produktion osv. för Europeiska unionen i dess sammansättning av 12 medlemsstater. Siffrorna här nedan gäller för alla keramikprodukter. Enheter: miljoner ecu 3fi u#r • * 22 761,7 ;$ 1993 21 216,2 '-•« ^ 9^ '^Hr$!s7rtF&1'' 22 187,4 22 581,3 3 301,9 1 233,0 3 667,2 1 259,4 4 217,4 1 342,1 4 475,4 1 360,5 20 692,8 18 808,4 19 312,1 19 466,4 19 457,4 17 595,2 17 981,5 18 105,9 94,03% 93,55% 93,11% 93,01% 5,97% 6,45% 6,89% 6,99% Produktion Export Import Synlig konsumtion EUisför- säljning på hemma marknaden EU:s marknads andel Marknads andel för importen Direkt 319 899 292 889 280 586 279 270 sysselsätt ning Antal företag ca 2 500 IU IU ca. 2 000 Ovanstående import- och exportsiffror är hämtade från comext. Produktions- och sysselsättningssiffrorna kommer från DEBA:s databas (Eurostat). Som jämförelse anges liknande uppgifter om bordsartiklar: 22 KN-nummer 6911 + 6912 + 6913 Enheter: miljoner ecu 1 9 9 3 - :^ 3 400 3 000 l^ft'. ï ^. "' 3 600 856,4 501,6* 668,2 375,4* 901,4 544,7* 659. 0 370,0* 3 411,8 3 157,6 1 002,6 653,9* 677,0 399,3* 2 674,4 2 743,6 2 498,6 1 997,8 80,4% 79,1% 74,7% 19,6% 20,9% 25,3% '•''fåStifåt i. u. (minskande) 1 043,4 705,6* 651,7 377. 6* i. u. i. u. i. u. i. u. 105 000 90 000 81000 ca. 75 000** Produktion Export Import Synlig konsumtion EU:s för säljning på hemma marknaden EU:s marknads andel Marknads andel för importen Direkt sysselsätt ning Källor: Import/export från comext Produktion och sysselsättning från Cérame-Unie KN-nummer 6911 10 + 6912 00 Grov uppskattning från Cérame-Unie * ** Som framgår av ovanstående siffror är den sammanlagda importandelen för alla keramikprodukter inte särskilt betydelsefull, men man skall minnas att Europa av tradition är en stark exportör av keramikprodukter och att exporten utgör en integrerad och nödvändig del av många europeiska företags försäljning. Däremot visar siffrorna för endast bordsartiklar en mer markant importandel (25,3% 1994). Man bör vidare observera att den kinesiska importandelen keramikprodukter har ökat stadigt och 1995 utgjorde 14,9% (i värde). för alla C. Import- och exportutveckling Som nämnts tidigare är exporten mycket viktig för bordsartikelproducentema inom EU, av vilka många exporterar upp till 30% av sin produktion, även om volymen exporterade bordsartiklar i allmänhet ligger långt under importnivåerna. Följande tabeller visar EU:s handel 1995 med dess största importländer och dess största exportmarknader. EU-import Källa: comext Kina Polen Tjeckien Rumänien Hongkong Filippinerna Bulgarien Indonesien Summa 28134 16 179 11757 7 734 4 600 3 917 3 759 3218 101 014 27,85 16,02 11,64 7,66 4,55 3,88 3,72 3,19 100,00 24 845 9 667 817 5 579 885 1 191 676 5 014 98 829 25,14 9,78 0,83 5,65 0,90 1,21 0,69 5,07 100,00 EU-export Källa: comext Mottagarland USA Tjeckien Schweiz Japan Israel $1*10 avtota!^ r export >•/ 28,69 11,93 9,11 8,54 5^67 11081 4 608 3 520 3 300 2 189 24 63 004 423" 3 663 4 371 4 095 61,38 0,41 3,57 4,26 3,99 Australien Kanada Kina Summa, tredje land 1791 1696 7 38 624 4,64 4,39 0,02 100,00 5 364 3 877 1 102 646 5,23 3,78 0,00 100,00 Medan den större delen av importen till EU av porslin och fajans kommer från Kina är EU:s export till Kina fortfarande praktiskt taget obefintlig. Kineserna importerar inte, förmodligen på grund av tillgången, men de är stora exportörer eftersom deras export inte är prissatt efter produktionskostnaderna utan efter behovet av utländsk valuta. EU:s tre största bordsartikelproducerande länder är Frankrike, Tyskland och Förenade kungariket, där producenterna anser att den billiga kinesiska importen under årens lopp vållat de huvudsakliga produktionsområdena stor skada. De senaste årens utveckling av den franska, tyska och brittiska konsumtionen av t. ex. bordsartiklar av porslin (KN-nummer 6911) visas nedan för de tre senaste år för vilka siffror finns tillgängliga. FRANKRIKE Källa: comext Tusental ecu Inhemsk försäljning Import Varav från Kina Kinas andel i % av total import Synlig konsumtion Kinas andel i % av synlig konsumtion 94 440 79 167 9 757 1993 110471 73 405 5 260 111 555 85 442 11473 '1A9JQ&. 102 261 82 230 6 906 12,3 20,8 13,4 8,4 173 607 5,6 183 876 8,3 196 997 5,8 184 491 3,7 * Import från tredje land plus import från andra medlemsstater. TYSKLAND Inhemsk försäljning Import Varav från Kina Kinas andel i % av J992:} U 494 948 93 363 3 773 3,6 , M,jf^f%f 610 771 106015 4 334 • " • * * >• • • •' *. ; f ^ Ä' :/;, ï #4 ":; 579 813 111 979 6 358 4,1 5,7 ;ij?P^ i. u. 119 284 7 976 6,7 total import Synlig konsumtion Kinas andel i % av synlig konsumtion 588 311 0,6 716 786 0,6 691 792 0,9 i. u. i. u. FÖRENADE KUNGARIKET Inhemsk försäljning Import Varav från Kina Kinas andel i % av total import Synlig konsumtion Kinas andel i % av synlig konsumtion 109 292 44 778 1011 2,2 154 070 0,6 19< 147 764 43 344 894 2,1 168 197 174 592 44 677 46 387 3 728 2 943 8,3 6,3 191 108 0,5 214 584 219 269 1,4 1,7 Det bör observeras att ovanstående siffror för import från Kina och de därav följande beräkningarna skiljer sig markant från nivåerna i föregående års rapport. Detta beror på att uppgifterna för importen från Kina, när rapporten skrevs förra året, lämnades av medlemmar av Cérame-Unie. Vid en kontroll av dessa i comext visar det sig nu att många uppgifter inte är tillförlitliga, vilket betyder att den kinesiska importens procentuella andel av den totala importen till de tre ovanstående medlemsstaterna har minskat. Det måste dock betonas att den totala importen inte bara betyder import från tredje land utan också omfattar import från alla andra medlemsstater, och handeln med bordsartiklar av keramik inom EU är betydande. Konsumtionen i dessa länder under de tre nämnda åren har gått ned i jämförelse med tidigare år, och bordsartikelproducentema anser att konjunkturnedgången långt ifrån är över för deras produkter och att hotet från den kinesiska importen stadigt växer. D. Priser Genomsnittspriserna på importerat kinesiskt gods ligger långt under europeiska priser vad gäller både porslin och fajans. I tabellen nedan visas en jämförelse mellan genomsnittspriser som tas ut för importerade kinesiska varor och genomsnittspriset för motsvarande produkter tillverkade i gemenskapen. ecu/kg Källa: Medlemmar i Cérame- Unie 26 KN- nummer 6911 KN- nummer 6912 1991 1992 1993 1994 1995 Kina 1,21 1,06 1,11 1,04 1,10 EU Kina 5,65 0,96 5,55 1,04 4,15 1,08 5,34 1,19 3,39 1,10 EU 2,43 2,38 2,21 2,34 2,06 För de två specifika kvoterade produkterna ser en jämförelse mellan kinesiska priser och de genomsnittliga nivåerna inom EU under 1995 ut på följande sätt: ecu/kg Källa: comext KN-nummer 6911 10 KN-nummer 6912 00 1,06 TÖS 5,57 2A6 " Som framgår av ovanstående uppgifter har priserna på den kinesiska importen fortsatt att ligga ganska fast, medan förekomsten av kvoter kan ha begränsat volymen. De europeiska priserna har dock utsatts för mer och mer press, inte bara på grund av förekomsten av lågprisimport, i synnerhet från Sydöstasien och Central- och Östeuropa, utan också på grund av en betydande överkapacitet i produktionen i Europeiska unionen. E. Sysselsättningens utveckling Antalet anställda inom keramikindustrin har minskat stadigt de senaste åren, vilket framgår av nedanstående tabell. / tusental Totalt, hela keramikinudstrin* Bordsartikel- sektorn 1992 1993 320 293 105 103 Bordsartikel- sektorns andel i % av det totala antalet 32,8 1994 1995 281 279 81 75 28,8 26,9 * Inklusive grov keramik - eldfasta produkter, murstenar och takpannor. Uppgifterna från 1995 är uppskattade siffror. Uppgifterna för den totala sysselsättningen inom industrin kommer från Panorama of European Industry medan uppgifterna för bordsartikelsektorn är uppskattade siffror från Cérame-Unie. Cérame-Unie har också lämnat uppskattade siffror för utvecklingen i vissa av medlemsstater de senaste två åren: sysselsättningsnivåerna i bordsartikelsektorn Frankrike Tyskland Portugal Spanien Förenade kungariket Italien Nederländerna Österrike 4 005 24 725 12 278 656 22 085 6 060 640 994 3 894 21424 11 898 i. u. 22 000 i. u. i. u. 605 Det är inte lätt att fastställa i vilken utsträckning nedgången i sysselsättningen inom denna sektor är en direkt följd av den växande importen av kinesiska lågprisbordsartiklar, men det finns flera exempel på nedläggningar eller omlokaliseringar där förekomsten av lågprisimport har haft en betydande roll vid beslutsprocessen: 1. Tre anläggningar i Förenade kungariket har lagts ned de senaste åren och vid andra sker driften med reducerad kapacitet. 2. Royal Doulton (Förenade kungariket) har inlett bordsartikelproduktion i Indonesien för att kunna dra fördel av billigare arbetskostnader och bättre stå emot lågpriskonkurrens på sina europeiska marknader. 3. Villeroy & Boch (Tyskland) har flyttat delar av produktionen från sin anläggning i Mettlach i Tyskland, där personalkostnader och sociala avgifter utgör ca 35% av den totala kostnaden, till anläggningar i Frankrike och Ungern, där motsvarande siffror är 25 respektive 11%. Anledningen till detta beslut är uttryckligen att bättre kunna möta konkurrensen från lågprisimport. 28 En sådan flyttning kommer säkert att få allvarliga följder för staden, där ca 3 500 personer, av en befolkning på ca 8 000, är anställda vid Villeroy & Bochs anläggningar för produktion av golv- och väggplattor, sanitetsartiklar och bordsartiklar. Antalet anställda har redan minskat, från 5 500 för några år sedan, till alternativ sysselsättning. Dessutom ligger arbetslösheten i Saarland en bra bit över det nationella genomsnittet i Tyskland. i ett område där det finns få möjligheter OBS. Antalet anställda inom keramikindustrin sjönk med uppskattningsvis 12,7% mellan 1992 och 1995. Antalet anställda inom bordsartikelsektorn sjönk med uppskattningsvis 28,6% under samma period. som helhet F. Problem med förfalskningar Ett annat och växande problem för EU:s tillverkare av bordsartiklar när det gäller den kinesiska importen är att de kinesiska produkterna ofta är förfalskningar. Det är känt att kinesiska producenter sänder representanter till Europa där de kopierar europeisk formgivning, som sedan produceras i Kina och säljs i Europa till mycket lägre priser än de europeiska produkterna. Exempel har tidigare visats på kinesiska produkter som sålts på den europeiska marknaden och som praktiskt taget varit exakta kopior av EU-produkter (vid behov kan Cérame-Unie tillhandahålla bevis). G. Den kinesiska bordsartikelindustrin Man vet mycket lite om hur bordsartikelindustrin i Kina faktiskt är uppbyggd, men man vet att Kina exporterar ca 25% av landets totala produktion. År 1995 uppskattade en tysk tidskrift att den kinesiska produktionen av bordsartiklar uppgick till ca 6 miljarder enheter, till ett totalt värde det året av 3 miljarder DM, från ca 1 000 produktionsenheter med ca 260 000 arbetare. Så vitt det är känt finns det inga EU-producenter som är engagerade i tillverkning av keramiska bordsartiklar i Kina. Det förefaller i detta skede inte möjligt att det skulh finnas någon stor kinesisk marknad för deras artiklar. Det finns dock en ,aad för deras produkter i andra sydostasiatiska länder och produktion i Kina n kan visa sig bli attraktiv på längre sikt. H. Gemenskapsindustrins ståndpunkt Cérame-Unie, som företräder de stora europeiska keramikproducenterna, står fast vid att kvoteringen skall fortsätta. Denna ståndpunkt stöds av ett betydande antal av Europaparlamentets ledamöter (Ceramic Intergroup). I. Importörernas ståndpunkt FTA (som företräder importörer) är av den uppfattningen att effekten av kvoteringen inom keramik- och porslinssektorn, på grund av dämpad efterfrågan, är mindre dramatisk än i andra berörda sektorer. FTA hävdar dock fortfarande att alla kvantitativa restriktioner bör avskaffas. J. Slutsats Kina är fortfarande ett statshandelsland där troligtvis statliga företag ännu står för mer än hälften av industriproduktionen och där det finansiella systemet och växlingen av hårdvaluta fortfarande ligger i händerna på staten. Detta innebär att de kinesiska exportörerna kan fortsätta att sälja bordsartiklar på de europeiska marknaderna till priser som inte är kostnadsrelaterade, vilket även i fortsättningen skadar EU-marknaden. Denna situation förvärrar redan svåra omständigheter för en sektor som, vilket nämnts ovan, är starkt geografiskt koncentrerad och där efterfrågan sjunker och det råder viss överkapacitet. Med tanke på detta är sektorn för bordsartiklar fortfarande känslig på grund av den kinesiska importens stora volym, dess avsevärda störningspotential och det omfattande prisunderskridandet. 30 J> • f. :. ,|Älasvaro#c> v ,5 ** *•. j*. * : • -nummer 7013 (med undantag av nummer 7 0^ och 7018) 7èisr :-- -" A. Strukturen hos EU:s bordsglasindustri År 1995 svarade bordsglasindustrin i Europeiska unionen för 3,94% av all glasproduktion inom gemenskapen, vilket kan jämföras med tillverkningen av glasbehållare, som är den största undersektorn med 64,73% av produktionen, och planglas, som svarar för 25,46%. Av allt gemenskapens bordsglas tillverkas 95% i Frankrike, Tyskland, Italien och Förenade kungariket. Frankrike har en dominerande ställning och svarar för över hälften av gemenskapstillverkningen. Landets största producent, Verrerie Cristallerie d'Arqués, är världsledande, sysselsätter omkring 11 000 personer, producerar runt 5 miljoner artiklar och exporterar ungefär 75 % av sin produktion. Det finns flera stora producenter, som Scott (Tyskland), Bormioli Rocco (Italien) och Durobor (Belgien/Förenade kungariket), men majoriteten av producenterna är små och medelstora företag. Den huvudsakliga konkurrensen kommer från USA och Japan, dominerad av Corning respektive Asahi, även om konkurrensen från Fjärran Östern växer. Den totala produktionen 1995 uppgick till 944 351 ton, varav ca 60% utgjordes av dricksglas. Trots att detta motsvarade ca 3,94% av den totala glasproduktionen i ton räknat är dricksglasproduktionen mycket viktigare än vad denna andel antyder med hänsyn till dess potentiella försäljningspris, vilket kan vara mycket högt. Bordsglasindustrin på europeisk nivå företräds av European Domestic Glass (EDG) för kristallglas och glas framställt för hand och av Fédération européenne du Verre d'Emballage (FEVE) för maskinellt framställt glas, även om kontakterna med producenterna av den sistnämnda typen är begränsade. Båda två är i sin tur anslutna till Comité Permanent des Industries du Verre de la CE (CPIV). EDG har medlemmar i de flesta av medlemsstaterna, även om organisationen aldrig har lyckats upprätta några kontakter i Spanien och Portugal och det i Luxemburg inte finns någon produktion. Där den har medlemmar uppskattar man att den företräder ca 80% av industrin, dvs. ca 86 företag. Flertalet av dessa företag har en enda anläggning, men vissa har flera, ibland i flera medlemsstater, Saint-Gobain t. ex. (Frankrike/Tyskland). (Belgien/Förenade kungariket) Durobor och 31 Utvecklingen inom sektorn står i nära samband med förändringar i livsstil, disponibel inkomst och personlig smak. Andra faktorer som varit av betydelse de senaste åren är t. ex. ökad mekanisering, vilket medfört ett markant prisfall och breddat produktsortiment, nya distributionsformer, särskilt massdistribution, nya tekniska krav i samband med den snabba spridningen av diskmaskiner och mikrovågsugnar, konkurrens från metall, keramik och plast, särskilt i fråga om köksartiklar. B. Produktionens och den synliga konsumtionens utveckling Även om EDG uppskattar att organisationen företräder ca 80% av bordsglasproduktionen finns det ofta luckor i den tillgängliga statistiken - medlemmarna är ofta obenägna att lämna ut vad de anser vara kommersiellt känsliga uppgifter. Siffrorna för utvecklingen av den synliga konsumtionen de senaste åren är därför uppskattade uppgifter från CPIV som omfattar elva medlemsstater i EU (undantaget Spanien och, för att kunna göra en historisk jämförelse, de tre nyaste EU-medlemmarna). Även produktionssiffrorna avser elva medlemsstater i EU och kommer från CPIV. I fråga om bordsglasproduktionen sjönk siffrorna efter uppgången 1991 med 6% under både 1992 och 1993, men ökade igen 1994 (+6%), varefter de gick tillbaka med 2% år 1995. En stor del av den förbättring som märktes 1994 berodde på export, eftersom den synliga konsumtionen i EU fortsatte att minska. År 1995 steg den synliga konsumtionen igen med 1,5% medan exporten gick tillbaka med 2,6%. De senaste uppgifterna om produktions- och konsumtionsnivåerna inom EU ges nedan. Produktion EU-export EU-import Synlig konsumtion EU:s för- säljning på hemma- xm 1 032 000 358 074 121 509 795 435 / tonf om inte annat anges :• --'Af1 m :u > W*' 967 000 299 372 135 292 802 920 911000 301 979 149 851 758 872 iif 963 229 268 539 149 353 750 043 944 351 358 643 175 507 761 215 673 733 668 029 609 374 600 784 585 708 32 marknaden EU:s marknads andel Marknads andel för importen Direkt syssel sättning 84,7% 83,2% 80,3% 80,1% 77,0% 15,3% 16,8% 19,7% 19,9% 19,9% 15 428 15 366 15 212 15 000 15 000* Källor: Import/export: comext Produktion, sysselsättning och antalet företag: CPIV Marknadsandelen för importen är beräknad på grundval av den synliga konsumtionen. * Uppskattat Import- och exportutveckling C. i praktiken kan Mot bakgrund av att bordsglas och kristall är produkter som under normala marknadsförhållanden långa vägar är EU- producenterna mycket dynamiska på exportmarknaderna och deras närvaro på många av dem har en lång tradition. Exporten motsvarar i regel en tredjedel av alla produkter som framställs inom EU. Den huvudsakliga exporten sker i det översta skiktet av marknaden vad gäller kvalitet och formgivning. Produkter med högt förädlingsvärde utgör därför en viktig del av affärsverksamheten. transporteras År 1995 exporterade EU-producenterna mer än 38% av sin totala produktion, vilket är en stadig ökning sedan 1987, då producenterna exporterade ca 30% av sin produktion. Nedan följer en uppdelning av de huvudsakliga källorna för EU-importen av bordsglas 1995 (EUR 12) liksom de viktigaste mottagarländerna för EU:s export av bordsglas. Turkiet Polen Tjeckien Indonesien Slovenien Rumänien Kina 36 252 25 243 24 486 13 970 11005 8 420 6 822 21,71 15,12 14,67 8,37 "o\59 Tf)4 1^9 10 084 18 444 3 809 268 2518 268 669 3,07 5,62 1,16 0,37 "077" 0,08 ^20" 33 USA Summa, tredje land 6 186 166 960 3,71 100,00 75 865 328 299 23,11 100,00 Medan vissa producenter, t. ex. i Turkiet och Östeuropa, ökade sin totala importandel till EU halverades andelen från Kina 1995 från mer än 8% år 1994. Samtidigt har EU:s bordsglasproducenter ökat sin export till Kina från 179 ton 1994 till 668 ton 1995, vilket endast är 0,20% av EU:s hela export av bordsglas. De kinesiska producenterna har traditionellt haft en lång närvaro på EU- marknaden för bordsglas, med en period, mellan 1990 och 1993, av ett ökande antal ton som infördes till låga priser, men därefter en stadig nedgång från och med 1994. Dessutom utgörs den avgjort största andelen (nästan 100%) av all bordsglasimport från Kina av enkla basprodukter, dvs. inte glaskeramiska produkter eller blykristallglas, varav merparten är maskinellt framställda. Det är alltså basvaror av enklaste kvalitet i det lägsta sortimentet. D. Priser Det som oroar EU:s bordsglassektor mest är de kinesiska exportörernas låga priser, som inte tycks vara baserade på kostnader utan på det kinesiska behovet av utländsk valuta. Det kan i det fallet inte anses råda normala marknadsvillkor eftersom Kina fortfarande i huvudsak är ett statshandelsland. Det är för övrigt mycket svårt att få detaljerade prisuppgifter i fråga om den kinesiska importen. Det finns två uppenbara statistikkällor: industri- och comext- statistik. När en kund köper bordsglas framgår inte dess ursprung lika omedelbart för slutkunden, om det gör det över huvudtaget, som det gör när det rör sig om keramiska bordsartiklar. Företrädarna för industrin har därför gjort flertaliga försök att få prislistor från dem som importerar kinesiska varor, men utan att ha lyckats. De handelsföretag som man försökt med har vägrat att lämna ut några priser. Som redan sagts är de priser man fått fram genom enkel beräkning på grundval av comext-statistik otillförlitliga eftersom de kinesiska försäljningspriserna i EU för KN-nummer 7013 i dess helhet för 1995 var högre än de försäljningspriser de europeiska producenterna kunde uppnå i andra medlemsstater. Det hävdas att det inte är sannolikt att de kinesiska försäljningspriserna är högre än EU-priserna av följande orsaker: 34 - Merparten av de glasprodukter som importeras från Kina (97%) är maskinellt framställda basvaror från det lägsta produktsortimentet som betingar lägre priser än produkter med högre förädlingsvärde. - Det genomsnittliga europeiska priset omfattar hela sortimentet i kapitel 7013, inklusive produkter med högre förädlingsvärde, t. ex. glas av kristall eller med gravyr, som betingar ett högre försäljningspris. Genomsnittspriset kan därför väntas vara högre än genomsnittspriset för vanliga glasvaror i det lägsta sortimentet. Slutsatsen är därför att EU:s priser och de kinesiska priserna på bordsglas inte är jämförbara eftersom de tillgängliga uppgifterna inte är tillförlitliga och de respektive produkterna inte konkurrerar med varandra. E. Sysselsättningens utveckling Under perioden 1980-1994, då den totala glasproduktionen ökade med 34 %, minskade antalet anställda med 30 %. Mycket av detta kan tillskrivas glastillverkarnas omstruktureringsinsatser de senaste åren, även om detta inte är mätbart. Bordsglassektorn är mycket arbetsintensiv och det förefaller därför troligt att en begränsad nedgång i sysselsättningen åtminstone delvis kan anses bero på den växande billiga importen. Det finns inga siffror som visar sysselsättningen per medlemsstat eller undersektor. De enda siffrorna där det finns en uppdelning per medlemsstat omfattar den totala glasproduktionen för alla glasprodukter. Under de fem senaste åren har utvecklingen av sysselsättningen i EU och i de fyra viktigaste bordsartikelproducerande länderna (total produktion, alla glasprodukter) sett ut på följande sätt: År EUR 12 Tyskland Frankrike Förenade Italien 1991 1992 1993 1994 1995 223 464 219 458 221611 208 770* i. u. 71736 69 737 74 000 69 000 i. u. 37 309 36 601 35 283 34 330 i. u. * Uppskattade siffror kunga riket 45 094 44 904 46 817 38 713 i. u. 21500* 21000* 19 500* 20 000 i. u. 35 Siffror avseende endast bordsglasvaror finns endast tillgängliga på EU-basis. Den senaste utvecklingen är som följer: 1991 1992 1993 1994 - - - - 15 428 15 366 15 212 15 000 -1,1% -0,4% -1,0% -1,4% Det finns inga uppgifter för 1995, men man förmodar att förändringen i förhållande till 1994 års totala sysselsättningsnivå var mycket liten. Beträffande de största bordsglasproducerande länderna, Frankrike, Tyskland och Förenade kungariket, är detaljerade uppgifter mycket knapphändiga, men det förefaller som om sysselsättningsläget, efter en period av minskad sysselsättning mellan 1989 och 1994 på grund av strukturanpassning, har stabiliserats inom bordsartikelsektorn. F. Gemenskapsindustrins ståndpunkt De producenter som företräds av CPIV anser att kvoten bör behållas eftersom ytterligare billig import skulle innebära ytterligare förlust av marknadsandelar, minskad omsättning och, i slutändan, minskad produktionskapacitet och därav följande förlust av arbetstillfällen. G. Importörernas ståndpunkt FTA är av den uppfattningen att effekten av kvoteringen inom glasvarusektom, på grund av dämpad efterfrågan, är mindre dramatisk än i andra berörda sektorer. FTA hävdar dock fortfarande att alla kvantitativa restriktioner bör avskaffas. H. Slutsats De kinesiska producenternas ökande exportkapacitet i fråga om lågprisprodukter till EU förblir ett bekymmer för glasvarusektom, som fortfarande är känslig för denna import. tanke på den kinesiska glasvaruimportens Med låga och minskande marknadsandel och volym i EU förefaller det inte fullt motiverat att behålla en kvantitativ restriktion. 36 4 , 1 , 9 5A A. Situationen for gemenskapens leksaksindustri 1. Industrins struktur Det har inte uppstått några större strukturella förändringar i jämförelse med den första rapporten. Med nedläggningen av fler produktionsenheter sjönk antalet företag med ca 1%. 2. Gemenskapsproduktion Samtidigt som gemenskapskonsumtionen ökade med 3% under 1995 gick leksaksproduktionen i EU upp med 5%, vilket gjorde det möjligt för producenterna att bibehålla sin marknadsandel i EU på ca 31 % vid en tidpunkt när importen stagnerade. Exporten från gemenskapens leksaksproducenter sjönk dock med mer än 10%. Helhetsbilden för produkter enligt KN-nummer 9501 - 9505 är följande: I tusental ecu 1992 1993 1994 1995(x) 3 110412 961 588 4 954 520 1 979 575 7 103 344 60,7% 3 033 146 1 076 856 4 828 483 2 196 957 6 784 773 71,2% 2 879 777 1 220 209 4 326 595 2 069 550 5 986 163 72,2% 2 966 170 1071486 4 230 665 2 109 307 6 126 350 69,1% 27,9% 32,4% 34,6% 34,4% Produktion Export Import varav från Kina Synlilg konsumtion MflrifiiiKlwntlH föi- importen Marknadsandel för importen från Kina (x) EUR 12 3. Sysselsättning Mot denna bakgrund avtog nedgången i antalet arbetstillfällen, med en minskning på ca 1% av arbetskraften mellan 1993 och 1994. 37 Antal anställda 1990 1991 1992 1993 1994 Direkt anställda 71065 68 336 65 012 61906 61300 Pågående omstruktureringsåtgärder Jämsides med konsoliderades industrin ytterligare. insatserna för förbättring av produktionsanläggningarna B. Känslighet för kinesisk import 1- Importens utveckling Den totala importen av leksaker från länder utanför EU sjönk med 2,2% medan importen från Kina steg med 1,9%. Icke kvoterade leksaker från Kina, som motsvarade 76% av den totala importen, ökade dock med 27%, medan leksaker belagda med kvoter minskade med 37%. I tusental ecu 1992 1993 1994 1995(x) Kvoterade leksaker under 1994 991 965 1 153 117 814 519 509 465 9503 41 9503 49 9503 90 260 117 302 919 247 764 171 348 110 648 171 334 88 686 42 680 621 200 678 864 478 069 295 436 Ej kvoterade leksaker 987 610 1 043 840 1255 031 1 599 842 Totalt 1 979 575 2 196 957 2 069 550 2 109 307 (x) EUR 12 En jämförelse mellan kvotbelagd och icke-kvotbelagd import visar tydligt hur väl de kinesiska producenterna har lyckats öka sin export till gemenskapen. Utan kvantitativa restriktioner har importen fortsatt att öka mycket kraftigt, med 27%, mellan 1994 och 1995. Importpriser Jämfört med 1994 var de kinesiska leksakerna enligt KN-nummer 9503 41 och 9503 49 billigare 1995 än motsvarande leksaker från andra leverantörer i EU. För ' 38 KN-nummer 9503 90 var priserna från alla de huvudsakliga leverantörerna ganska lika. Siffrorna nedan visar att kineserna underskrider gemenskapens exportpriser, även om det inte finns några uppgifter för priset fritt fabrik på gemenskapsprodukterna. 39 Genomsnittspriser på import från Kina och export från gemenskapen (ecu/ton) Produkt 1992 1993 1994 1995 9503 41 9503 49 9503 90 EU 14 179 13 137 13 400 12 963 Kina 7 737 7 831 7 314 6 249 EU 9 172 9 736 9 420 9 137 Kina 5 944 6013 6 106 5 983 EU 7 724 7 248 7 009 6 199 Kina 5 116 4 812 4 926 4911 Priset på import från Kina sjönk igen 1995, med 15% för leksaker enligt KN- nummer 9503 41. Ett annat problem som gemenskapens producenter fortfarande tampas med är förfalskningar. Kineserna tycks inte ha gjort mycket för att få ett slut på denna företeelse och det verkar ta lång tid att få fram ett sätt att lösa problemet. C. Gemenskapsindustrins och importörernas ståndpunkt Toys Manufacturers of Europe (importörer) och Fédération Européenne des industries du Jouet (producenter), som företräder nästan hela den europeiska leksaksindustrin, har nyligen föreslagit att importen av komponenter till kvoterade leksaker skall libéraliseras. De tror att detta skulle vara ett sätt att stimulera den sysselsättning i olika EU-länder som är baserad på lokal montering och andra förädlingsprocesser. Det bör dock observeras att avsikten med leksaksindustrins förslag är att särskilt undanta från kvoteringen endast "komponenter till leksaker som är avsedda att genomgå ytterligare industriell förädling (. ) och som inte skall säljas som separata artiklar till slutkunder". Kommissionen tror att en sådan definition skulle medföra förvaltningssvårigheter för de nationella tullmyndigheterna på grund av att tolkningarna skulle kunna bli olika och föreslår därför att "komponenter till leksaker" utan vidare specificering undantas från kvoteringen. D. Slutsats 40 Leksakssektorn förblir känslig på grund av volymen på den kinesiska importen både i absoluta och relativa tal, de låga priserna och de kinesiska producenternas exportpotential. Förbättringar av kvotsystemet skulle förmodligen medföra ytterligare inbrytning för denna import, vilket skulle göra fortsatt reglering än mer nödvändig. m. Slutsatser På grundval av den information kommissionen samlat in drar den följande slutsatser: 1. De sektorer som omfattas av kvantitativa restriktioner har gjort ansträngningar som gett resultat vad beträffar omstrukturering av produktionen och förbättring av de kvotbelagda produkternas kvalitet. Även om de europeiska producenterna fortsätter med sina ansträngningar är de berörda sektorerna dock fortfarande känsliga. — Som helhet är situationen besvärlig: Alla sektorerna har i varierande grad drabbats av stagnerad produktion, sjunkande försäljning och export, företagsnedläggningar och friställanden. — Till största delen gäller detta arbetsintensiva, fragmenterade industrier som är särskilt sårbara för konkurrensen från låglöneländer och redan har förlorat en stor del av gemenskapsmarknaden till dessa. — De flesta av dessa sektorer är engagerade i omstruktureringsprocesser, som verkar lovande men är kostsamma och svåra, och som skulle omintetgöras av en kraftig ökning av lågprisimport. — Vissa av sektorerna har redan omlokaliserat en del av sin produktion, planerar att göra det eller har en del underleverantörer i lågkostnadsländer för att minska sina kostnader och på så sätt kunna konkurrera med dessa länder. 2. Det hot som den kinesiska konkurrensen utgör för dessa sektorer kvarstår: — Kina har en enorm och ständigt ökande kapacitet för produktion och export inom de sektorer som omfattas av kvantitativa restriktioner och de kinesiska exportörerna skulle, i avsaknad av dessa restriktioner, på mycket kort tid kunna erbjuda enorma mängder varor på gemenskapsmarknaden. — Importen från Kina hade redan övertagit en stor del av marknaden, eller var på väg att göra det, när de kvantitativa restriktionerna på gemenskapsnivå infördes. 41 — Priserna på importerade produkter från Kina ligger långt under priserna på jämförbara gemenskapsprodukter. De ligger också mycket lägre än priserna på importen från andra länder som exporterar till gemenskapen. Detta prisunderskridande är av sådan omfattning att det skulle göra det möjligt för de kinesiska producenterna att orsaka störningar på gemenskapsmarknaden. — Ofta förekommande förfalskning beträffande vissa produkter snedvrider konkurrensförhållandena ytterligare. till — En annan faktor är särdragen hos det kinesiska ekonomiska systemet. Kina har de senaste åren strävat efter att libéralisera sitt handelssystem och öppna sin ekonomi för omvärlden. Även om dessa åtgärder innebär betydande framsteg är de fortfarande klart otillräckliga för att anpassa det kinesiska handelssystemet internationellt accepterade regler. De kinesiska myndigheterna har fortfarande ett starkt inflytande på driften av den kinesiska industrin: t. ex. priser som på konstgjord väg hålls låga och inte på ett realistiskt sätt avspeglar produktionskostnaderna för de berörda produkterna och exportstrategier som påverkas av hänsyn som inte är rent kommersiella. På importsidan har Kina fortfarande höga tullar på många konsumentvaror, men de restriktioner som utgör de största hindren härstammar licenskrav, restriktioner mot utländsk valuta och tekniska hinder. Produkter får endast importeras av sammanslutningar för utrikeshandel som godkänts och huvudsakligen kontrolleras av den centrala regeringen. icke-tullrelaterade hinder som kvoter, från Det finns alltså skäl att anta att ett avskaffande av de kvantitativa restriktionerna skulle leda till en ny kraftig ökning av import från Kina och därmed till en ny farlig försvagning av den berörda gemenskapsindustrins ställning på marknaden, med undantag av glasvaror, för vilka en sådan följd är mindre trolig. Mot bakgrund av det föregående anser kommissionen att de grunder på vilka rådet beslutade att införa de kvantitativa restriktioner som denna rapport behandlar, med undantag för glasvaror, kvarstår i sin helhet. 42 KAPITEL 3 GENOMFÖRANDE AV ÖVERVAKNINGSÅTGÄRDER OCH LÄMPLIGHETEN I ATT BEHÅLLA SÅDANA ÅTGÄRDER I. Syftet med övervakningsåtgärderna Rådet har infört dessa åtgärder för att närmare kunna följa utvecklingen av importen av en rad produkter vars utveckling varit oroande men inte utgjort en direkt fara för gemenskapsindustrin. II. Genomförande Gemenskapens förhandsövervakning genomförs genom ett system med avgiftsfria licenser som automatiskt utfärdas för alla begärda kvantiteter inom 5 arbetsdagar från det att begäran lämnats in av en importör i gemenskapen. I och med att ett enhetligt och förenklat dokument för gemenskapsövervakning för infördes genom förordning (EG) nr 519/94 minskades formaliteterna importörerna och medlemsstaterna till ett minimum vid import av de produkter som omfattas av övervakning. Till följd av slutsatserna i kommissionens första rapport beslutade rådet i april 1996 genom sin förordning (EG) nr 752/96 att utesluta en rad produkter som år 1994 importerades i obetydliga mängder eller i mindre omfattning än 1993 från förteckningen av varor som omfattas av gemenskapsövervakning, att införa vissa produkter för vilka kvoterna avskaffats (handskar och bilradioapparater kombinerade med kassettbandspelare) i förteckningen av varor som omfattas av gemenskapens förhandsövervakning. - Tyvärr är det många medlemsstater som trots upprepade uppmaningar inte lämnar de upplysningar de förväntats lämna om utfärdandet av kontrolldokument eller endast lämnar ofullständiga upplysningar eller lämnar dem för sent (utom i fråga om skor), vilket medför att en stor del av nyttan med övervakningen går förlorad. 43 III. Utvecklingen av import av produkter som omfattas av övervakning Nedanstående tabell återger 1995 års import, i tusental ecu, av de produkter som omfattas av övervakningen, med undantag av skor, och jämför dem med importen år 1994. KN-nr Varuslag 1994 1995 2 408 1083 1716 28 380 38 101 9 736 7815 5 034 41578 15 748 4 764 4 992 94 126 3 485 0 63 696 1661 33 687 5 201 2318 14 476 5 068 15 174 12 267 1897 1307 3 463 21313 48 402 7 786 7 773 9 927 67 210 19711 5513 4 041 75 303 3 223 0 35 174 2001 50 884 6 163 2 592 20 235 7 037 17 895 15 857 190190 90 2827 1000 2905 49 90 2918 1400 294130 00 294140 00 3204 13 00 3204 15 00 3604 3905 20 00* 4203 29 91 4203 29 99 6913 10 7004 90 7901 12 8527 21 8712 00 9503 30 9503 60 9504 40 9603 29 9603 30 9603 40 9603 90 Livsmedelsberedningar Ammoniumklorid Andra polyoler Citronsyra Tetracykliner och tetracyklinderivat Kloramfenikol Basiska färgämnen. Kypfärgämnen. Pyrotekniska artiklar Polyvinylalkohol Handskar Handskar Prydnadsföremål av porslin Annat planglas Olegerad zink. Bilradioapparater Cyklar Byggsatser Pussel Spelkort Kvastar, viskor och borstar Kvastar, viskor och borstar Kvastar, viskor och borstar Kvastar, viskor och borstar Källa: Eurostat »Tidigare3905 3000 4 4 /V ; Import från Kina/ tredje land (1995) 5,48% 77,78% 31,48% 56,03% 58,18% 89,48% 27,84% 17,59% 77,50% 18,69% 22,45% 12,13% 68,22% 8,92% 0% 4,93% 0,42% 20,48% 31,82% 24,73% 41,94% 24,22% 67,27% 28,58% Vad gäller importen av skor gör Eurostat-statistiken inte någon skillnad mellan skor som omfattas av övervakningen och skor som inte gör det, så kommissionen kan endast hänvisa till de kontrolldokument som utfärdades 1995: ex 6402 99 ex 6403 91 och 99 ex 6404 11 Summa 1517 290 par 10 331 353 par 4 466 577 par 35 781 669 par* (*) 1. Inbegripet 19 466 449parför Italien, vilkas fördelning mellan kategorierna är okänd. 2. Tyskland har inte lämnat några uppgifter från slutet av juli 1995 till och med december 1995. IV. Bör övervakningsåtgärderna behållas? Dessa siffror visar på en betydande ökning av importen för en rad produkter. I fråga om dessa produkter anser kommissionen att det är nödvändigt att bibehålla förhandsövervakningen. Vad gäller en rad andra produkter (KN-nummer 1901 90 90, 7004 90, 7901 12, 8527 21) som importeras i obetydliga mängder eller i mindre omfattning än 1994 anser kommissionen att det längre är nödvändigt att bibehålla övervakningsåtgärderna och föreslår därför, för att lätta den administrativa bördan både för de nationella förvaltningarna och importörerna, att dessa produkter skall undantas från listan över produkter som omfattas av sådana åtgärder. inte 46 KAPITEL 4 KOMMISSIONENS SLUTSATSER OCH FÖRSLAG Med stöd av vad som anförs ovan anser kommissionen att det system med kvantitativa restriktioner och övervakningsåtgärder som införs genom förordning (EG) nr 519/94 bör bibehållas, dock med följande ändringar: 1. Kvantitativa restriktioner Avskaffande av kvoten på bordsglas (KN-nummer 7013). - Uteslutande av "komponenter till leksaker" från kvoten för leksaker. 2. Övervakningssåtgärder Att övervakningen avskaffas i fråga om produkter enligt KN-nummer 1901 90 90, 7004 90, 7901 12 och 8527 21 och inkludera bordsglas (KN-nummer 7013) bland de produkter som omfattas av övervakningen. 47 ISSN 1024-4506 KOM(97) 11 slutlig DOKUMENT SV 11 02 Katalognummer : CB-CO-97-007-SV-C ISBN 92-78-14993-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg %


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 103/97 von Nikitas KAKLAMANIS an die Kommission. Einfuhr gebrauchter Pkw durch Griechenland

eurovoc_concepts:
Greece
commercial vehicle
diesel fuel
import
infringement of EU law
motor car
restriction on competition
tax on consumption
used goods
vehicle tax

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 121/97 del Jean-Pierre COT a la Comisión. Protección de los cormoranes

eurovoc_concepts:
bird
derogation from EU law
ecological balance
ecosystem
protected species
protection of animal life


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 85/97 af Mark KILLILEA til Kommissionen. Blandet finansiering - Leader-projekter i Irland

eurovoc_concepts:
EU programme
Ireland
co-financing
island region
operating cost
rural development


title: PREGUNTA ESCRITA n. 78/97 del Richard HOWITT a la Comisión. Proyecto de gestión medioambiental: producción petrolífera y desarrollo sostenible en la región amazónica del Ecuador (ECU/B7-3010/94/130)

eurovoc_concepts:
EU aid
Ecuador
economic analysis
environmental impact
environmental protection
impact study
indigenous population
industrial project
petroleum production
traineeship


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 107/97 του Alfred LOMAS προς το Συμβούλ ο. Όμηροι στο Κασμίρ

eurovoc_concepts:
India
Pakistan
human rights
illegal restraint
international relations


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 122/97 af Aline PAILLER til Kommissionen. EU-støtten til Aquitaine-regionen i 1994 og 1995: Beløbenes størrelse og anvendelse

eurovoc_concepts:
Aquitaine
EAGGF
EU programme
European Regional Development Fund
European Social Fund
credit
financial aid


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 205/97 von Alex SMITH an die Kommission. Südafrikanische Ausfuhren von Zitrusfrüchten

eurovoc_concepts:
South Africa
World Trade Organisation
citrus fruit
international agreement
originating product
parasitology
plant disease
plant health control
plant health legislation
protected area


title: PREGUNTA ESCRITA n. 89/97 del Allan MACARTNEY a la Comisión. Trabajo de los niños

eurovoc_concepts:
Asia
International Labour Organisation
carpet
child labour
child protection
children's rights
labour law
textile industry


title: Förslag till rådets beslut om slutande av Avtalet om samarbete och tullunion mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och San Marino

eurovoc_concepts:
San Marino
cooperation agreement (EU)
cooperation policy
customs union

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 29. 01. 1997 KOM(97) 8 slutlig 97/0022 (CNS) Förslag till RÅDETS BESLUT om slutande av Avtalet om samarbete och tullunion mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och San Marino (framlagt av kommissionen) MOTIVERING 1. 2. 2. 4. 5. 6. Den 16 december 1991 undertecknades i Bryssel ett avtal om samarbete och tullunion mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och San Marino. I avvaktan på detta avtals ikraftträdande undertecknades den 27 november 1992 i Bryssel ett interimsavtal om handel och tullunion som trädde i kraft den 1 december 1992. Ratifikationsprocessen för samarbetsavtalet visade sig ta mycket lång tid, och den sista av medlemsstaterna i Europeiska unionen (med tolv medlemsstater) avslutade de nödvändiga förfarandena den 26 mars 1996. Medan denna ratifikationsprocess pågick anslöt sig Österrike, Finland och Sverige till Europeiska unionen, och de måste i enlighet med anslutningsfördraget tillträda samarbetsavtalet. Mot bakgrund av detta bör rådet utan dröjsmål godkänna samarbetsavtalet, så att det kan träda i kraft för gemenskapen med tolv medlemsstater, och samtidigt på gemenskapens vägnar godkänna ett protokoll om anslutning till samarbetsavtalet för Österrike, Finland och Sverige. Härav följer att avtalet och protokollet för Österrikes, Finlands och Sveriges del, och protokollet för de tolv övriga medlemsstatemas del, skulle träda i kraft efter anmälan om att de nödvändiga förfarandena avslutats. 7. Följaktligen föreslår kommissionen rådet - att anta utkastet till beslut om slutande av Avtalet om samarbete och tullunion mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och San Marino, och - att godkänna texten till protokollet till Avtalet om samarbete och tullunion mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och San Marino till följd av Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen. FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT om slutande av Avtalet om samarbete och tullunion mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och San Marino EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖUANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artiklarna 113 och 235 tillsammans med artikel 228. 2 andra meningen och artikel 228. 3 första stycket i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och med beaktande av följande: Avtalet om samarbete och tullunion mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och San Marino (nedan kallat "avtalet") undertecknades den 16 december 1991 i Bryssel och har godkänts av de tolv medlemsstater som vid denna tidpunkt var signatärer. I avvaktan på avtalets ikraftträdande har ett interimsavtal om handel och tullunion slutits1. Österrike, Finland och Sverige har anslutit sig till Europeiska unionen och måste i enlighet med anslutningsfördraget tillträda avtalet. Den enda anpassning av avtalet som krävs till följd av denna anslutning är upprättande av giltiga språkversioner på finska och svenska. Under dessa förhållanden och med hänsyn till San Marinos särskilda läge samt för att förverkliga gemenskapens mål på området för yttre ekonomiska förbindelser bör avtalet träda i kraft för gemenskapen och de tolv medlemsstaterna. Det är lämpligt att rådet samtidigt på gemenskapens vägnar godkänner ett protokoll till avtalet för att ta hänsyn till Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning. Härav följer att avtalet och protokollet för Österrikes, Finlands och Sveriges del, och protokollet för de tolv övriga medlemsstaternas del, skall träda i kraft efter anmälan om att de nödvändiga förfarandena avslutats. 1 EGT nr L 359, 9. 12. 1992, s. 13. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖUANDE. Artikel 1 Avtalet om samarbete och tullunion mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och San Marino, som undertecknades i Bryssel den 16 december 1991, och de förklaringar som ingår i detta godkänns härmed på gemenskapens vägnar. Texten till avtalet och förklaringarna ingår i bilaga 1 till detta beslut. Rådets ordförande skall på gemenskapens vägnar göra den anmälan som avses i artikel 30 i avtalet. 2 Artikel 2 Protokollet till avtalet om samarbete och tullunion som är nödvändigt till följd av Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen godkänns härmed på gemenskapens vägnar. Texten till protokollet ingår i bilaga 2 till detta beslut. Rådets ordförande skall på gemenskapens vägnar göra den anmälan som avses i artikel 3 i protokollet. Utfärdat i Bryssel. På rådets vägnar Ordförande 2 Tidpunkten för avtalets ikraftträdande skall offentliggöras i Europeiska gemenskapemas officiella tidning av rådets generalsekreterare. BILAGA AVTAL OM SAMARBETE OCH TULLUNION MELLAN EUROPEISKA EKONOMISKA GEMENSKAPEN OCH SAN MARINO HANS MAJESTÄT BELGARNAS KONUNG, HENNES MAJESTÄT DROTTNINGEN AV DANMARK, FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLANDS PRESIDENT, HELLENSKA REPUBLIKENS PRESIDENT, HANS MAJESTÄT KONUNGEN AV SPANIEN, FRANSKA REPUBLIKENS PRESIDENT, IRLANDS PRESIDENT, ITALIENSKA REPUBLIKENS PRESIDENT, HANS KUNGLIGA HÖGHET STORHERTIGEN AV LUXEMBURG, HENNES MAJESTÄT DROTTNINGEN AV NEDERLÄNDERNA, PORTUGISISKA REPUBLIKENS PRESIDENT, HENNES MAJESTÄT DROTTNINGEN AV FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND, vilkas respektive stater är avtalsslutande parter i Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, och EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD å ena sidan, och REPUBLIKEN SAN MARINO å andra sidan, SOM ÄR BESLUTNA att stärka och utvidga de redan nära förbindelserna mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och San Marino, SOM ANSER att det är lämpligt att förstärka de band som finns mellan de båda parterna, särskilt vad gäller handel och ekonomi samt sociala och kulturella frågor, genom att upprätta samarbetsförbindelser mellan San Marino och Europeiska ekonomiska gemenskapen för samtliga frågor av gemensamt intresse, SOM ANSER att det på grund av San Marinos läge och det faktum att det för närvarande är infällt i gemenskapens tullområde är nödvändigt att upprätta en tullunion mellan San Marino och Europeiska ekonomiska gemenskapen. HAR ENATS OM FÖUANDE. ARTIKEL 1 Genom detta avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och San Marino upprättas en tullunion mellan de båda parterna som har till syfte att främja ett globalt samarbete mellan dessa för att bidra till den ekonomiska och sociala utvecklingen i San Marino och stärka förbindelser mellan parterna. AVDELNING I TULLUNION ARTIKEL 2 Mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och San Marino skall upprättas en tullunion avseende de produkter som omfattas av kapitel 1-97 i gemensamma tulltaxan, med undantag för de produkter som avses i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen. ARTIKEL 3 Bestämmelserna i denna avdelningen skall tillämpas på varor tillverkade i gemenskapen eller i San Marino, inbegripet sådana som är helt eller delvis framställda av produkter med ursprung i tredje land och som övergått till fri omsättning i gemenskapen eller San Marino, varor med ursprung i tredje land som har övergått till fri omsättning i gemenskapen eller i San Marino. 1. a) b) För att en vara skall anses ha övergått till fri omsättning i gemenskapen eller i San 2. Marino skall den ha sitt ursprung i tredje land, irnportformaliteterna skall ha fullgjorts, relevanta tullar och avgifter med motsvarande verkan skall ha tagits ut och ingen hel eller delvis återbetalning av dessa tullar eller avgifter skall ha gjorts. ARTIKEL 4 Bestämmelserna i denna avdelning skall också tillämpas på varor framställda i gemenskapen eller i San Marino i vilka ingår produkter med ursprung i tredje land som inte har övergått till fri omsättning vare sig i gemenskapen eller San Marino. Dessa varor skall emellertid omfattas av dessa bestämmelser endast om de tullar som föreskrivs i gemenskapen för de produkter från tredje land som ingår dem tagits ut av den exporterande avtalsslutande parten. ARTIKEL 5 De avtalsslutande partema skall inte sinsemellan införa nya import- eller 1. exporttullar eller avgifter med motsvarande verkan. 2. Utan att det påverkar tillämpningen av förpliktelser mellan San Marino och Italien i enlighet med skriftväxlingen av den 21 december 1972 förpliktar sig San Marino dessutom att inte ändra de tullar som avses i punkt 1 och som den 1 januari 1991 tillämpades på import från gemenskapen. ARTIKEL 6 Med förbehåll för bestämmelserna i punkterna 2 och 3 skall handelsutbyte mellan 1. gemenskapen och San Marino inte omfattas av några import- eller exporttullar eller avgifter med motsvarande verkan. 2. För att göra det möjligt att från och med den 1 januari 1996 avskaffa de avgifter med motsvarande verkan som för närvarande tillämpas på import från gemenskapen, skall San Marino att inom sex månader efter detta avtals ikraftträdande införa en skatt som kompletterar den som för närvarande tillämpas på importerade varor och som skall tas ut på inhemska produkter avsedda för inhemsk konsumtion. Denna skatt skall tillämpas fullt ut vid ovannämnda tidpunkt. Denna kompletterande skatt, som skall tillämpas i utjämnande syfte, skall beräknas på mervärdet hos de inhemska produkterna med samma skattesatser som de som tillämpas på importerade varor av samma slag. a) Från och med avtalets ikraftträdande skall gemenskapen, med undantag av 3. Spanien och Portugal, tillåta att import från San Marino befrias från importtullar. b) Från och med avtalets ikraftträdande skall Konungariket Spanien och Portugisiska republiken gentemot Republiken San Marino tillämpa samma importtullar som de som dessa två länder tillämpade gentemot gemenskapen i dess sammansättning den 31 december 1985. 4. På området för handel med jordbruksprodukter mellan gemenskapen och San tillämpa gemenskapens veterinär-, växtskydds- och Marino skall San Marino kvalitetsbestämmelser i den utsträckning det är nödvändigt för att avtalet skall fungera väl. ARTIKEL 7 San Marino skall från och med tidpunkten för avtalets ikraftträdande gentemot 1. länder som inte är medlemmar i gemenskapen tillämpa gemenskapens tulltaxa, de bestämmelser i lagar och andra författningar som i gemenskapen tillämpas på tullområdet och som är nödvändiga för att tullunionen skall fungera väl, 7 bestämmelserna inom ramen för gemenskapens handelspolitik, gemenskapens bestämmelser om handel med de jordbruksprodukter som anges i bilaga II i Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, med undantag för de bidrag och utjämningsbelopp som beviljas vid export, gemenskapens bestämmelser på veterinär-, växtskydds- och kvalitetsområdet, i den utsträckning det är nödvändigt för att avtalet skall fungera väl. De bestämmelser som avses i denna punkt är gällande version i gemenskapen vid varje given tidpunkt. De bestämmelser som avses i punkt 1 första till och med femte strecksatsen skall 2. närmare anges av samarbetskommittén. 3. Genom undantag från punkt 1 första strecksatsen skall publikationer, konstföremål, vetenskapligt- eller undervisningsmaterial, läkemedel och sanitetsutrustningar som ges till San Marinos regering samt emblem, medaljer, frimärken, trycksaker och andra liknande föremål eller värdesaker avsedda för användning av regeringen befrias från tullar. ARTIKEL 8 1. a) Under en period på fem år från och med avtalets ikraftträdande, och ännu längre om en överenskommelse enligt punkt b inte kan nås, skall San Marino bemyndiga Europeiska ekonomiska gemenskapen att på San Marinos vägnar och för dess räkning genomföra tullklareringsformaliteter, särskilt frisläppande för fri omsättning av produkter med ursprung i tredje land som är avsedda för San Marino. Dessa formaliteter skall fullgöras av de tullkontor i gemenskapen som anges i bilagan. b) Efter utgången av denna period och inom ramen för artikel 26 förbehåller sig San Marino rätten att fullgöra tullklareringsformalitetema efter överenskommelse mellan de avtalsslutande partema. 2. De importtullar som tas ut på varor i enlighet med punkt 1 tas ut för San Marinos räkning. Med förbehåll för bestämmelserna i punkt 4 skall San Marino förpliktiga sig att inte vare sig direkt eller indirekt återbetala de uttagna beloppen till berörda parter. 3. a) b) Samarbetskommittén skall fatta beslut om eventuella ändringar av förteckningen över de tullkontor i gemenskapen som är behöriga för tullklareringen av de varor som avses i punkt 1 samt för återsändande av dessa varor till San Marino, förfarandena lör att till San Marinos statskassa överlämna de belopp som tagits ut i enlighet med punkt 2, varvid hänsyn skall tas till den procentuella andel som Europeiska ekonomiska gemenskapen kan dra av för administrationskostnader i enlighet med gemenskapens gällande bestämmelser på området, 8 c) alla andra förfaranden som visar sig nödvändiga för att bestämmelserna i denna artikel skall fungera väl. 4. De skatter och avgifter som skall tillämpas på import av jordbruksprodukter far användas av San Marino för stöd till produktion eller export. Republiken San Marino skall emellertid inte bevilja exportbidrag eller utjämningsbelopp som är högre än de som beviljas av Europeiska ekonomiska gemenskapen vid export till tredje land. ARTIKEL 9 Kvantitativa restriktioner for import eller export liksom alla åtgärder med motsvarande verkan mellan gemenskapen och San Marino skall vara förbjudna från och med avtalets ikraftträdande. ARTIKEL 10 Detta avtal hindrar inte att medlemsstaterna tillämpar förbud eller restriktioner för import, export eller transitering som är motiverade med hänsyn till allmän moral, allmän ordning eller allmän säkerhet, skydd för människors och djurs liv och hälsa eller växters bevarande, skydd av nationella skatter av konstnärligt, historiskt eller arkeologiskt värde eller skydd av immateriell, industriell eller kommersiell äganderätt, och inte heller att medlemsstaterna tillämpar bestämmelser om guld och silver. Dessa förbud eller restriktioner får emellertid inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller en dold restriktion i handeln mellan de avtalsslutande partema. ARTIKEL 11 De avtalsslutande parterna skall inte vidta någon åtgärd av inhemsk fiskal karaktär som direkt eller indirekt ger upphov till diskriminering mellan produkter från en avtalsslutande part och likadana produkter med ursprung i den andra avtalsslutande parten. För produkter som sänds till en av de avtalsslutande partemas territorium får återbetalning av inhemska skatter inte göras med högre belopp än de skatter som direkt eller indirekt tagits ut för dessa produkter. ARTIKEL 12 1. Vid fall av allvarliga störningar inom en sektor av näringslivet hos en av de avtalsslutande partema, får den berörda avtalsslutande parten vidta nödvändiga skyddsåtgärder på de villkor och i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i nedanstående punkter. 2. I de fall som avses i punkt 1 skall den berörda avtalsslutande parten, innan de åtgärder som avses i punkt 1 vidtas eller så snart som möjligt i de fall som omfattas av punkt 3, förse samarbetskommittén med alla uppgifter som behövs lör en fördjupad undersökning av situationen i syfte att finna en lösning som kan godtas av de avtalsslutande partema. På begäran av den andra avtalsslutande parten skall samråd äga rum inom samarbetskommittén innan den berörda avtalsslutande parten vidtar lämpliga åtgärder. 3. Om det på grund av exceptionella omständigheter är nödvändigt med ett omedelbart ingripande som omöjliggör en undersökning i förväg får den berörda avtalsslutande parten utan dröjsmål tillämpa de tillfälliga skyddsåtgärder som är nödvändiga för att avhjälpa situationen. 4. I första hand skall sådana åtgärder väljas som medför minsta möjliga störning av avtalets funktion. Åtgärderna får inte vara mer omfattande än vad som är absolut nödvändigt för att avhjälpa de svårigheter som uppstått. Skyddsåtgärderna skall omedelbart anmälas till samarbetskommittén och denna skall regelbundet samråda om skyddsåtgärderna i syfte att avskaffa dem så snart förhållandena tillåter det. ARTIKEL 13 Utöver det samarbete som föreskrivs i artikel 23. 8 skall de administrativa 1. myndigheter som i de avtalsslutande parterna ansvarar för genomförandet av bestämmelserna i detta avtal i övriga fall lämna varandra ömsesidigt bistånd för att säkerställa att bestämmelserna efterlevs. 2. Förfaranden för tillämpning av punkt 1 skall fastställas av samarbetskommittén. AVDELNING II SAMARBETE ARTIKEL 14 Gemenskapen och San Marino skall upprätta ett samarbete vars syfte är att stärka de band som finns dem emellan på en så bred bas som möjligt, till ömsesidig nytta för partema och med hänsyn till de befogenheter som tillkommer dem. Detta samarbete omfattar framför allt de prioriterade områden som avses i artiklarna 15 till 18 i denna avdelning. ARTIKEL 15 De avtalsslutande partema är eniga om att främja en snabb utveckling och en diversifiering av San Marinos ekonomi på industri- och tjänsteområdet, varvid samarbetet särskilt skall inriktas på små och medelstora företag. 10 ARTIKEL 16 De avtalsslutande partema skall samarbeta på området för skydd för och förbättring av miljön, i syfte att lösa de problem som uppstår till följd av förorening av vattnet, marken och luften, erosion och skogsskövling. De skall fästa särskild uppmärksamhet vid problemen med förorening av Adriatiska havet. ARTIKEL 17 De avtalsslutande partema skall i enlighet med sin respektive lagstiftning stödja samarbete inom turistsektorn genom t. ex. utbyte av tjänstemän och experter på turistområdet, utbyte av information och statistik om turism samt utbildningsåtgärder avseende ledning och förvaltning av hotell. De avtalsslutande partema skall i detta sammanhang ägna särskild uppmärksamhet åt att främja lågsäsongsturism i San Marino. ARTIKEL 18 De avtalsslutande parterna är eniga om att vidta gemensamma åtgärder på områdena för kommunikation, information och kultur, i syfte att stärka de band som redan finns dem emellan. Dessa åtgärder kan innefatta informationsutbyte om frågor av ömsesidigt intresse på områdena för kultur och information, anordnande av kulturella arrangemang, kulturutbyten, akademiska utbyten. ARTIKEL 19 De avtalsslutande partema får genom ömsesidigt samtycke utvidga detta avtal till att omfatta ytterligare samarbetsområden genom avtal som gäller särskilda sektorer eller verksamheter. AVDELNING III BESTÄMMELSER PÅ DIT SOCIALA OMRÅDET ARTIKEL 20 11 Arbetstagare som är medborgare i San Marino och är sysselsatta på en medlemsstats territorium skall i varje medlemsstat omfattas av en ordning som utesluter all diskriminering på grundval av nationalitet i jämförelse med de egna medborgarna vad beträffar arbetsvillkor och lön. San Marino skall tillämpa samma ordning på arbetstagare från medlemsstaterna som är sysselsatta på dess territorium. ARTIKEL 21 1. Med förbehåll för bestämmelserna i följande punkter skall arbetstagare från San Marino och medlemmar av deras familj som bor tillsammans med dem vad gäller social trygghet omfattas av en ordning som utesluter all diskriminering på grundval av nationalitet i jämförelse med medborgarna i den medlemsstat där de är sysselsatta. 2. Dessa arbetstagare skall vad beträffar pensioner vid ålderdom, dödsfall och invaliditet ha rätt att lägga samman de försäkrings-, anställnings- och bosättningsperioder som fullgjorts i de olika medlemsstaterna. De skall även ha rätt till sjukvårdsförmåner för sig själva och de medlemmar av deras familj som är bosatta inom gemenskapen. Dessa arbetare skall ha rätt till farniljeförmåner för de medlemmar av deras familj 3. som är bosatta inom gemenskapen. 4. Vad gäller pensioner vid invaliditet, ålderdom, dödsfall, olycksfall i arbetet samt yrkessjukdom skall dessa arbetstagare ha rätt till överföring till San Marino, med de satser som tillämpas i enlighet med den debiterande medlemsstatens lagstiftning. San Marino skall i fråga om arbetstagare från medlemsstaterna som är sysselsatta 5. på dess territorium samt på dessas familjemedlemmar tillämpa en ordning som motsvarar den som föreskrivs i punkterna 1, 3 och 4. ARTIKEL 22 1. Före utgången av det första året efter detta avtals itoftträdande skall samarbetskommittén anta tillämpningsföreskrifter för de principer som fastställs i artikel 21. 2. Samarbetskommittén skall anta förfaranden för administrativt samarbete genom vilka de garantier för förvaltning och kontroll som är nödvändiga för tillämpningen av de bestämmelser som avses i punkt 1 säkerställs. 3. De bestämmelser som antas av samarbetskommittén skall inte inverka på de rättigheter och skyldigheter som följer av bilaterala avtal mellan San Marino och gemenskapens medlemsstater, i de fall det i dessa avtal föreskrivs en ordning som är förmånligare för medborgarna i San Marino eller i gemenskapens medlemsstater. AVDELNING IV 12 ALLMANNA OCH SLUTLIGA BESTÄMMELSER ARTIKEL 23 En samarbetskommitté skall inrättas som skall ansvara för förvaltningen av detta 1. avtal och se till att det genomförs på rätt sätt. Kommittén skall i detta syfte utlärda rekommendationer. Den skall fatta beslut i de fall som anges i detta avtal. Dess beslut skall genomföras av de avtalsslutande partema i enlighet med deras egna bestämmelser. 2. För att detta avtal skall kunna genomföras på rätt sätt skall de avtalsslutande parterna utbyta information och, på begäran av en av partema, samråda inom samarbetskommittén. 3. Samarbetskommittén skall själv fastställa sin arbetsordning. Samarbetskommittén skall bestå av å ena sidan företrädare för gemenskapen och 4. å andra sidan företrädare för San Marino. 5. Samarbetskommittén skall fatta beslut med enhällighet. 6. Ordförandeskapet för samarbetskommittén skall utövas av var och en av de avtalsslutande partema i tur och ordning i enlighet med förfaranden som skall fastställas i dess arbetsordning. 7. Samarbetskommittén skall sammanträda på begäran av endera av de avtalsslutande parterna, och begäran skall göras minst en månad före det planerade sammanträdet. Om ett fall enligt artikel 12 motiverar att kommittén sammankallas skall den sammanträda inom åtta arbetsdagar efter begäran. 8. Samarbetskommittén skall i enlighet med det förfarande som avses i punkt 1 fastställa metoder för administrativt samarbete i syfte att tillämpa artiklarna 3 och 4 och skall därvid ta intryck av de metoder som gemenskapen fastställt för utbyte av varor mellan medlemsstaterna. ARTIKEL 24 Tvister mellan de avtalsslutande partema om tolkningen av detta avtal skall 1. hänskjutas till samarbetskommittén. 2. Om samarbetskommittén inte lyckas lösa tvisten vid sitt närmast följande sammanträde får var och en av parterna meddela den andra parten att en skiljedomare utsetts, varvid den andra parten inom två månader skall utse ytterligare en skiljedomare. Samarbetskommittén skall utse en tredje skiljedomare. Skiljedomarna skall fatta beslut med majoritet. 13 Var och en av parterna i tvisten skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att skiljedomarnas beslut tillämpas. På området för de handelsutbyten som omfattas av detta avtal gäller att ARTIKEL 25 den ordning som San Marino tillämpar gentemot gemenskapen inte får ge upphov till diskriminering mellan medlemsstaterna, deras medborgare eller deras företag, och den ordning som gemenskapen tillämpar gentemot San Marino inte lår ge upphov till diskriminering mellan San Marinos medborgare eller företag. ARTIKEL 26 Detta avtal sluts för obegränsad tid. De båda partema är eniga om att inom högst fem år efter avtalets ikraftträdande undersöka resultaten av avtalets tillämpning och vid behov inleda förhandlingar om ändring av avtalet mot bakgrund av denna undersökning. ARTIKEL 27 Var och en av de avtalsslutande partema har möjlighet att säga upp detta avtal genom skriftlig anmälan till den andra avtalsslutande parten. I så fall upphör detta avtal att gälla sex månader efter dagen för denna anmälan. ARTIKEL 28 Bestämmelserna i detta avtal skall ersätta bestämmelser i avtal mellan gemenskapens medlemsstater och San Marino som är oförenliga eller identiska med dem. ARTIKEL 29 Detta avtal skall tillämpas å ena sidan på de territorier där Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen tillämpas och på de villkor som föreskrivs i det fördraget och å andra sidan på San Marinos territorium. ARTIKEL 30 Detta avtal skall godkännas av de avtalsslutande parterna i enlighet med deras egna förfaranden. Detta avtal träder i kraft den första dagen i den andra månaden efter det att anmälan gjorts om att de förfaranden som avses i första stycket har avslutats. 14 ARTIKEL 31 Bilagan till detta avtal skall utgöra en integrerad del av avtalet. ARTIKEL 32 Detta avtal skall upprättas i två exemplar på danska, engelska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska och tyska språken, vilka samtliga texter är lika giltiga. 15 BILAGA Förteckning över tullkontor som avses i artikel 8. 1 a LIVORNO RAVENNA RIMINI TRIESTE 16 GEMENSKAPENS FÖRKLARING Gemenskapen är villig att på San Marinos vägnar och for dess räkning, i den mån handelsflödenas betydelse berättigar det, förhandla om att San Marino från de länder med vilka gemenskapen slutit preferensavtal skall erhålla erkännande i lämplig form av att produkter med ursprung i San Marino kan jämställas med produkter med ursprung i gemenskapen. 17 GEMENSKAPENS FÖRKLARING OM TRANSPORTER Gemenskapen skall vid lämpligt tillfålle och mot bakgrund av bl. a. de framsteg som gjorts i utarbetandet av gemenskapens politik på detta område, undersöka de Irågor som gäller San Marinos tillträde till marknaden lör internationell vägtransport av passagerare och gods. 18 GEMENSKAPENS FÖRKLARING OM ERASMUS-PROGRAMMET Gemenskapen skall i positiv anda undersöka San Marinos önskan om att vid lämpligt tillfälle kunna börja utnyttja Erasmus-programmet för student- och lärarutbyte. 19 GEMENSKAPENS FÖRKLARING OM VISSA FRÅGOR SOM KAN VÄCKAS INOM SAMARBETSKOMMITTÉN (jemenskapen är villig att inom samarbetskommittén undersöka de problem som eventuellt uppstår i förbindelserna mellan San Marino och gemenskapen vad beträffar bl. a i den mån dess befogenheter tillåter det tjänstehandel, immateriell, industriell och kommersiell äganderätt, erkännande av utbildningsbevis, och bedömning av produkters överensstämmelse med tekniska föreskrifter. 20 MEDLEMSSTATERNAS FÖRKLARING OM FORHANDLINGSPROTOKOLLET Medlemsstaterna skall ge förmånlig behandling åt ansökningar från San Marino om tillstånd till vägtransport av passagerare och gods. 21 PROTOKOLL BILAGA 2 till Avtalet om samarbete och tullunion mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och San Marino till följd av Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen HANS MAJESTÄT BELGARNAS KONUNG, HENNES MAJESTÄT DROTTNINGEN AV DANMARK, FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLANDS PRESIDENT, HELLENSKA REPUBLIKENS PRESIDENT, HANS MAJESTÄT KONUNGEN AV SPANIEN, FRANSKA REPUBLIKENS PRESIDENT, IRLANDS PRESIDENT, ITALIENSKA REPUBLIKENS PRESIDENT, HANS KUNGLIGA HÖGHET STORHERTIGEN AV LUXEMBURG, HENNES MAJESTÄT DROTTNINGEN AV NEDERLÄNDERNA, REPUBLIKEN ÖSTERRIKES FÖRBUNDSPRESIDENT, PORTUGISISKA REPUBLIKENS PRESIDENT, REPUBLIKEN FINLANDS PRESIDENT, HANS MAJESTÄT KONUNGEN AV SVERIGE, HENNES MAJESTÄT DROTTNINGEN AV FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND, VILKAS RESPEKTIVE STATER ÄR AVTALSSLUTANDE PARTER I FÖRDRAGET OM UPPRÄTTANDET AV EUROPEISKA GEMENSKAPEN, OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD Å ENA SIDAN, OCH REPUBLIKEN SAN MARINOS REGERING 22 Å ANDRA SIDAN, SOM BEAKTAR AVTALET OM SAMARBETE OCH TULLUNION MELLAN EUROPEISKA EKONOMISKA GEMENSKAPEN OCH REPUBLIKEN SAN MARINO, SOM UNDERTECKNADES I BRYSSEL DEN 16 DECEMBER 1991, NEDAN KALLAT "AVTALET', SOM BEAKTAR ATT ÖSTERRIKE, FINLAND OCH SVERIGE ANSLÖT SIG TILL EUROPEISKA UNIONEN DEN 1 JANUARI 1995, HAR ENATS OM FÖUANDE: ARTIKEL 1 Österrike, Finland och Sverige skall vara avtalsslutande parter till avtalet. De finska och svenska avtalstexterna skall vara giltiga på samma villkor. ARTIKEL 2 ARTIKEL 3 Detta protokoll skall godkännas av de avtalsslutande partema i enlighet med deras egna förfaranden. Det träder i kraft den första dagen i den första månaden efter det att de avtalsslutande partema anmält att dessa förfaranden avslutats. ARTIKEL 4 Detta protokoll skall upprättas i två exemplar på danska, nederländska, engelska, finska, franska, tyska, grekiska, italienska, portugisiska, spanska och svenska språken, vilka samtliga texter är lika giltiga. 23 ISSN 1024-4506 KOM(97) 8 slutlig DOKUMENT SV 11 02 01 Katalognummer : CB-CO-97-006-SV-C ISBN 92-78-14982-9 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg AH


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 79/97 von Richard HOWITT an die Kommission. Umweltmanagement-Projekt: Ölproduktion und umweltgerechte und dauerhafte Entwicklung im Amazonasgebiet Ecuadors (ECU/ B7-3010/94/130)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 89/97 dell'on. Allan MACARTNEY alla Commissione. Lavoro minorile