title: Komisjoni teatis toimikutele juurdepääsu käsitlevate taotluste läbivaatamise sisemiste protseduurireeglite kohta EÜ asutamislepingu artiklites 85 ja 86, ESTÜ asutamislepingu artiklites 65 ja 66 ning nõukogu määruses (EMÜ) nr 4064/89 sätestatud juhtudel (97/C 23/03)EMPs kohaldatav tekst.

text: 136 ET Euroopa Liidu Teataja 51997XC0123(01) 23. 1. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 08/1. kd C 23/3 KOMISJONI TEATIS toimikutele juurdepääsu käsitlevate taotluste läbivaatamise sisemiste protseduurireeglite kohta EÜ asutamislepingu artiklites 85 ja 86, ESTÜ asutamislepingu artiklites 65 ja 66 ning nõukogu määruses (EMÜ) nr 4064/89 sätestatud juhtudel (97/C 23/03) (EMPs kohaldatav tekst) SISSEJUHATUS Allpool sätestatud suunised on siiski põhiosas seotud väidetavate rikkumistega seoses uurimise all olevate ettevõtete õigustega; need ei käsitle kolmandate isikute, eelkõige kaebuse esitajate õigusi. Toimikule juurdepääs on kõikide vaieldavate konkurentsiasjade (keeld koos trahviga või ilma, ühinemiskeelud, kaebuste tagasilük- kamine jne) oluline menetlusetapp. Komisjoni ülesandeks selles valdkonnas on kokku sobitada kaks vastukäivat kohustust, nimelt kaitseõiguse tagamine ning ettevõtteid käsitleva konfidentsiaalse teabe kaitsmine. Käesoleva teatise eesmärk on tagada toimikutele juurdepääsu osas kehtiva haldustava kooskõla Euroopa Ühenduste Kohtu ja esimese astme kohtu praktikaga, eelkõige nn naatriumkarbonaadi lahendiga (1). Selle lahendiga ettenähtud käitumisviis hõlmab kõiki juhtumeid, mida käsitletakse ettevõtete suhtes kohaldatavate konkurentsieeskirjade alusel (EÜ asutamislepingu artiklid 85 ja 86, määrus (EMÜ) nr 4064/89 (2) (edaspidi “ühinemismäärus”) ning ESTÜ asutamislepingu artiklid 65 ja 66). Toimikule juurdepääs, mis on menetluses üks meetmeid selgi- tuste andmise õiguse (3) (mis on ette nähtud nõukogu määruse nr 17 (4) artikli 19 lõigetega 1 ja 2, komisjoni määruse 99/63/EMÜ (5) artikliga 2 ning artiklite 85 ja 86 transpordi vald- konnas kohaldamist reguleerivate asjaomaste sätetega) tõhusa teostamise tagamiseks, peab olema korraldatud kõikide juhtumite puhul, mis hõlmavad otsuseid rikkumiste kohta, otsuseid kae- buste tagasilükkamiste kohta, otsuseid ajutiste meetmete kehtes- tamise kohta ning määruse nr 17 artikli 15 lõike 6 alusel tehtud otsuseid. (1) Esimese astme kohtu otsused kohtuasjades T-30/91, Solvay v. komis- jon, T-36/91, ICI v. komisjon, ja T-37/91, ICI v. komisjon [1995] ECR II-1775, II-1847 ja II-1901. (2) EÜT L 395, 30. 12. 1989, lk 1, parandatud versioon EÜT L 257, 21. 9. 1990, lk 13. Ühinemisasjade puhul on otseselt seotud isikute juurdepääs toi- mikule ette nähtud ühinemismääruse artikli 18 lõikega 3 ning määruse (EÜ) nr 3384/94 (6) “rakendusmäärus”) artikli 13 lõike 3 punktiga a. (edaspidi I. TOIMIKULE JUURDEPÄÄSU ULATUS JA PIIRID Kuna toimikule juurdepääsu lubamise eesmärk on võimaldada vastuväidete adressaatidel väljendada oma arvamusi komisjoni järelduste kohta, peab kõnealustel ettevõtetel olema juurdepääs kõikidele komisjoni (IV peadirektoraat) “toimikusse” kuuluvatele dokumentidele, välja arvatud Herculese kohtuotsuses nimetatud liiki dokumentidele, (7) nimelt teiste ettevõtete ärisaladustele, komisjonisisestele dokumentidele (8) ja muule konfidentsiaalsele teabele. Seega ei kuulu edastamisele kõik uurimise käigus kogutud doku- mendid ning tuleb teha vahet edastamisele kuuluvatel ja mitte- kuuluvatel dokumentidel. (6) EÜT L 377, 31. 12. 1994, lk 1. (7) Esimese astme kohtu otsus kohtuasjas T-7/89, Hercules Chemicals v. (3) Esimese astme kohtu otsus liidetud kohtuasjades T-10, 11, 12 ja komisjon [1991], ECR II-1711, punkt 54. 15/92, CBR ja teised [1992] ECR II-2667, punkt 38. (4) EÜT 13, 21. 2. 1962, lk 204/62. (5) EÜT 127, 20. 8. 1963, lk 2268/63. (8) Komisjoni sisedokumendid ei moodusta osa uurimistoimikust ning asetatakse uuritava juhtumiga seotud sisedokumentide kausta (vt punktid I. A. 3 ja II. A. 2). 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 137 A. Mitteavalikustatavad dokumendid kaitsmise huvi, avalikkuse huvi konkurentsieeskirjade rikkumise lõpetamise vastu ning kaitseõiguse. Selleks on tarvis hinnata: i) teabe olulisust rikkumise toimepaneku või selle puudumise kindlakstegemise seisukohalt; 1. Ärisaladused ii) selle tõendusjõudu; iii) selle asendatavust; Ärisaladused on teave (dokumendid või nende osad), millele ette- võte on taotlenud ärisaladuse kaitset ning mille komisjon on äri- saladuseks tunnistanud. iv) tundlikkuse taset (kui suurel määral teabe avalikustamine ette- võtte huve kahjustaks?); Selle teabe mitteavalikustamise eesmärk on kaitsta ettevõtete õigustatud huve, takistades kolmandaid isikuid omandamast stra- teegilist teavet nende oluliste huvide ning nende äri toimimise või arengu kohta. (1) Ärisaladuse määratlemise kriteeriume ei ole seni täielikult kind- laks määratud. Lähtuda tuleb siiski kohtupraktikast, eriti Akzo ning BAT ja Reynoldsi kohtuotsustest, (2) dumpinguvastastes menetlustes kasutatavatest kriteeriumidest (3) ning ärakuulamise eest vastutava ametniku otsustest antud küsimuses. Mõistet “äri- saladus” tuleb tõlgendada laiemalt: Akzo otsuse kohaselt nõuab määrus nr 17, et komisjon võtaks arvesse ettevõtete õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Ärisaladusi ei ole enam tarvis kaitsta, kui need on teada väljaspool ettevõtet (või ettevõtete gruppi või ühendust), millega need seon- duvad. Ka ei saa faktid olla ärisaladuseks, kui aja möödumise tõttu või mis tahes muul põhjusel ei ole neil enam kaubanduslikku täht- sust. Kui ärisaladused tõendavad rikkumist või pigem vabastavad ette- võtte süüst, peab komisjon kokku sobitama tundliku teabe (1) Näiteks tootmis- ja jaotuskulude hindamise meetodid, tootmissala- dused ja -protsessid, tarneallikad, toodetud ja müüdud kogused, turuosad, klientide ja turustajate nimekirjad, turustusstrateegiad, omahinna struktuur, müügipoliitika ning andmed ettevõtte sisemise korralduse kohta. (2) Kohtuasi 53/85, Akzo [1986] ECR 1965, punktid 24–28 ning eel- kõige punkti 28 leheküljed 1991–1992. Kohtuasjad 142 ja 156/84, BAT ja Reynolds v. komisjon [1987] ECR 4487, punkt 21. (3) Kohtu 30. 3. 1982 korraldus kohtuasjas 236/81, Celanese v. komis- v) rikkumise raskusastet. Iga dokumenti tuleb hinnata eraldi, et teha kindlaks, kas selle ava- likustamise vajadus on suurem, kui avalikustamisest tekkida võiv kahju. 2. Konfidentsiaalsed dokumendid Tarvis on kaitsta ka teavet, mille osas on taotletud konfidentsiaal- sust. Sellesse kategooriasse kuuluvad andmed, mis võimaldavad tuvas- tada teiste poolte jaoks tundmatuks jääda soovivate teabeandjate isikut, ning teatavat liiki teave, mis edastatakse komisjonile kon- fidentsiaalsuse tagamise tingimusel, näiteks uurimise käigus saa- dud dokumendid, mis moodustavad osa ettevõtte varast ning mille suhtes on tehtud mitteavalikustamise taotlus (näiteks ette- võtte poolt teha lastud turu-uuring, mis moodustab osa tema juhul (ärisaladused), peab komisjon varast). Nagu ka eelmisel kokku sobitama ettevõtte õigustatud huvi kaitsta oma vara, ava- likkuse huvi konkurentsieeskirjade rikkumiste lõpetamise vastu ning kaitseõigused. Kategooriasse “muu konfidentsiaalne teave” kuuluvad ka sõjasaladused. Reeglina ei takista dokumentide konfidentsiaalne iseloom nende avalikustamist, (4) kui asjaomane teave on vajalik väidetava rikku- mise tõendamiseks (“süüd tõendavad dokumendid”) või kui need jon ja nõukogu [1982] ECR 1183. (4) Siin tuleks järgida punktis II. A. 1. 3 kirjeldatud protseduuri. 138 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd dokumendid muudavad kehtetuks või lükkavad ümber komisjoni vastuväidetes esitatud põhjendused (“süütust tõestavad dokumen- did”). Seega ei piirne juurdepääs toimikule nende dokumentidega, mida komisjon käsitab ettevõtte kaitseõiguse seisukohalt “vajalikena”. 3. Sisedokumendid Sisedokumendid ei saa oma iseloomu tõttu olla tõenditeks, mil- lele komisjoni saaks asja hindamisel tugineda. Enamasti kuuluvad nende hulka asjassepuutuvate talituste projektid, arvamused või memod, mis on seotud käimasoleva menetlusega. Komisjoni talitustel peab olema võimalik ennast käimasoleva asja osas oma institutsiooni piires vabalt väljendada. Nende dokumen- tide avalikustamine võiks kahjustada ka komisjoni arutelude sala- jasust. Lisaks tuleb märkida, et ka üldsuse komisjoni ja nõukogu doku- mentidele juurdepääsu käsitlev tegutsemisjuhend, mis on sätesta- tud komisjoni otsuses 94/90/ESTÜ, EÜ, Euratom, (1) nagu seda on muudetud otsusega 96/567/ESTÜ, EÜ, Euratom, (2) kaitseb menetluse salajasust ning kontrollimiste ja uurimistega seotud sisedokumentide ja selliste dokumentide salajasust, mille avalikus- tamine kahjustaks eraelu puutumatuse kaitset, äri- ja tööstussala- duste kaitset ning juriidilise või füüsilise isiku poolt taotletud kon- fidentsiaalsust. Nendest kaalutlustest tulenevalt on põhjendatud sellesse kategoo- riasse kuuluvate dokumentide mitteavalikustamine ning tulevikus paigutatakse need uurimisaluste juhtumitega seotud sisedoku- mentide toimikusse, millele põhimõtteliselt juurdepääsu ei ole (vt punkt II. A. 2). Komisjon ei tee juurdepääsetavate dokumentide osas valikut, et kõrvaldada neid, mis võivad olla ettevõtte kaitseõiguse seisuko- halt vajalikud. Seda põhimõtet, mis sedastati juba esimese astme kohtu Herculese ja Cimenteries CBRi (3) kohtuasjades tehtud otsustes, kinnitati ja arendati edasi naatriumkarbonaadi kohtuas- jas, kus kohus leidis et “kaitsega menetlustes, mis on ette nähtud määrusega nr 17, ei saa komisjon ainuisikuliselt otsustada, milli- seid dokumente on vaja kaitseks kasutada. …… Komisjon peab asjaomase ettevõtte nõustajatele andma võimaluse tutvuda doku- mentidega, mis võivad olla vajalikud, et oleks võimalik hinnata nende tõendusjõudu kaitse seisukohalt. ” (Kohtuasi T-30/91, punkt 81). Erimärkus uuringute kohta: Tuleb rõhutada, et konkreetse menetluse või konkreetse toimi- kuga seoses teha lastud uuringud, mida kasutatakse menetluses otseselt või kaudselt, tuleb teha kättesaadavaks olenemata nende tegelikust väärtusest. Tuleb lubada juurdepääsu mitte üksnes uuringu tulemustele (aruanded, statistilised andmed jms), vaid ka komisjoni kirjavahetusele uuringu tegijaga, pakkumistingimustele ning uuringu metoodikale. (4) Uuringu rahaliste aspektidega seotud kirjavahetus ning andmed uuringu tegija kohta jäävad viimase huvides siiski konfidentsiaal- seks. B. Avalikustatavad dokumendid Kõik dokumendid, mis ei ole eespool toodud kriteeriumide koha- selt “mitteavalikustatavad”, on asjassepuutuvatele isikutele juurde- pääsetavad. (1) EÜT L 46, 18. 2. 1994, lk 58. (2) EÜT L 247, 28. 9. 1996, lk 45. (3) Cimenteries’ kohtuotsuse punktis 41 viidatud Herculese kohtuotsuse punktis 54 leidis esimese astme kohus, et komisjon on kohustatud ettevõtetele kättesaadavaks tegema kõik uurimise käigus omandatud dokumendid, olenemata sellest, kas need räägivad ettevõtete poolt või vastu, välja arvatud juhul, kui tegemist on teiste ettevõtete ärisaladus- te, komisjoni sisedokumentide või muu konfidentsiaalse teabega. (4) Sellest sättest tulenevalt on tarvis uuringulepingu koostamisel sellesse lisada konkreetne punkt, millega nähakse ette, et komisjon võib uuringu ja asjaomased dokumendid (metoodika, kirjavahetus komis- joniga) avalikustada kolmandatele isikutele. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 139 II. JUURDEPÄÄSUÕIGUSE TEOSTAMISE KORD Komisjon jätab endale siiski õiguse see küsimus hilisemal menetlusetapil üle vaadata; A. Ettevalmistav menetlus – artiklite 85 ja 86 alusel uurita- vad juhtumid 1. Uurimistoimik b) kui konfidentsiaalsusväide on ilmselgelt põhjendamatu, näi- teks juhul, kui see seondub dokumendiga, mis on juba aval- datud või mida on laialdaselt levitatud, või on ülemäärane, hõlmates nähtava põhjuseta kõiki või peaaegu kõiki saadud või saadetud dokumente, teatatakse asjaomasele ettevõttele, et komisjon ei nõustu väidetava konfidentsiaalsuse ulatusega. Küsimus lahendatakse dokumentide juurdepääsetavuse lõpliku hindamise käigus (vt allpool). 1. 1. Teatavate dokumentide tagastamine pärast kontroll- külastusi Oma määruse nr 17 artikli 14 lõigete 2 ja 3 kohaste uurimiste käi- gus omandab komisjon märkimisväärse hulga dokumente, mil- lest osa võivad pärast üksikasjalikku läbivaatust osutada kõne- aluse juhtumiga mitteseotuiks. Need dokumendid tagastatakse üldjuhul ettevõttele nii kiiresti kui võimalik. 1. 3. Dokumentide juurdepääsetavuse lõplik hindamine Võib osutuda vajalikuks anda teistele asjaga seotud ettevõtetele juurdepääs dokumendile isegi siis, kui selle välja andnud ettevõte seda vastustab, juhul kui see dokument on otsuse aluseks (1) või on selgelt tegemist süütust tõestava dokumendiga. 1. 2. T a o t l u s d o k u m e n d i m i t t e k o n f i d e n t s i a a l s e v e r s i o o n i saamiseks Et soodustada toimikule juurdepääsu hilisemal menetlusetapil, palutakse asjaomastel ettevõtetel süstemaatiliselt: Kui ettevõte teatab, et dokument on konfidentsiaalne, kuid ei esita selle mittekonfidentsiaalset versiooni, kohaldatakse järgmist prot- seduuri: — täpsustada, millist teavet (dokumendid või nende osad) nad käsitavad ärisaladustena ning konfidentsiaalsete dokumenti- dena, mille avalikustamine neid kahjustaks, — oma konfidentsiaalsustaotlust kirjalikult põhjendada, — anda komisjonile oma konfidentsiaalsete dokumentide mitte- konfidentsiaalne versioon (milles konfidentsiaalsed osad on kustutatud). Kontrolli (artikli 14 lõiked 2 ja 3) käigus ära võetud dokumentide osas esitatakse taotlused alles pärast seda, kui kontrollijad on oma lähetusest tagasi pöördunud. — konfidentsiaalsusväite esitanud ettevõttega võetakse uuesti ühendust ning palutakse esitada dokumendi piisavalt arusaa- dav mittekonfidentsiaalne versioon, — kui ettevõte on jätkuvalt teabe avaldamise vastu, pöördub pädev talitus ärakuulamise eest vastutava ametniku poole, kes vajadusel rakendab komisjoni 12. detsembri 1994. aasta otsuse 94/810/ESTÜ, EÜ (komisjonis konkurentsimenetluste raames ärakuulamiste eest vastutavate ametnike pädevuse kohta) (2) artikli 5 lõike 4 kohase otsuseni viivat menetlust. Ettevõttele teatatakse kirja teel, et küsimust arutab ärakuula- mise eest vastutav ametnik. Kui ettevõte vastuseks komisjoni taotlusele väidab, et esitatud teave on konfidentsiaalne, kasutatakse järgmist protseduuri: a) käesoleval menetlusetapil aktsepteeritakse ajutiselt konfident- siaalsusväiteid, mis näivad esmapilgul olevat põhjendatud. (1) Näiteks dokumendid, mis aitavad määratleda rikkumise ulatust, kes- tust ja iseloomu, poolte isikuid, konkurentsile tekitatud kahju, majan- duslikku tausta jne. (2) EÜT L 330, 21. 12. 1994, lk 67. 140 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd 1. 4. Nummerdatud dokumendiloend Sisedokumentideks loetakse näiteks järgmised dokumendid: Nummerdatud dokumendiloend koostatakse järgmiste põhimõ- tete kohaselt: a) loend sisaldab katkematult nummerdatuna kõik uurimistoi- miku lehekülgi ning viidet (salastatustaseme koodi järgi) doku- mendi juurdepääsetavuse astmele ning isikutele, kellele juur- depääs on lubatud; b) igale loendis sisalduvale dokumendile omistatakse juurdepää- sukood: — juurdepääsetav dokument — osaliselt juurdepääsetav dokument a) juhtumite käsitlemisel otsestele ülemustele esitatud taotlused juhiste saamiseks ja saadud juhised; b) juhtumiga seotud konsultatsioonid teiste komisjoni talituste- ga; c) juhtumit käsitlev kirjavahetus teiste ametivõimudega; (1) — ilma juurdepääsuta dokument; d) eelnõud ja muud töödokumendid; c) täielikult ilma juurdepääsuta dokumentide hulka kuuluvad põhimõtteliselt “ärisaladusi” sisaldavad dokumendid ja muud konfidentsiaalsed dokumendid. Naatriumkarbonaadi lahendit silmas pidades sisaldab loend ka kokkuvõtet, mis võimaldab kindlaks teha dokumentide sisu ja teema, nii et igal toimikule juurdepääsu taotlenud ettevõttel oleks võimalik kõiki fakte teades kindlaks teha, kas dokumendid on tõenäoliselt tema kaitse seisukohalt vajalikud, ning otsustada, kas taotleda juur- depääsu nimetatud klassifikatsioonist hoolimata; d) juurdepääsetavate ja osaliselt juurdepääsetavate dokumentide sisu ei ole vaja loendis kirjeldada, kuna kõik ettevõtted saavad nendega “füüsiliselt” täisversioonis või mittekonfidentsiaalses versioonis tutvuda. Viimasel juhul kustutatakse tundlikud osad selliselt, et juurdepääsu omaval ettevõttel oleks võimalik kind- laks teha kustutatud andmete iseloom (nt käive). 2. Käimasoleva juhtumiga seotud sisedokumentide toimik Asjaajamise lihtsustamiseks ja tõhustamiseks asetatakse sisedoku- mendid tulevikus uuritavate juhtumitega seotud sisedokumentide toimikusse (ilma juurdepääsuta), mis sisaldab kronoloogilises jär- jekorras kõiki sisedokumente. Sellesse kategooriasse liigitamist kontrollib ärakuulamise eest vastutav ametnik, kes vajadusel tõen- dab, et selles sisalduvad paberid on “sisedokumendid”. e) üksikud tehnilise abi lepingud (keeled, andmetöötlus jne), mis seonduvad juhtumi mõne konkreetse aspektiga. (1) Ametivõimudelt saadud dokumentide konfidentsiaalsust on tarvis kaitsta; see reegel kehtib mitte üksnes konkurentsiküsimustega tege- levatelt asutustelt, vaid ka teistelt ametiasutustelt, liikmesriikidelt või mitteliikmesriikidelt saadud dokumentide puhul. Iga nende dokumentide mitteavalikustamise põhimõttest tehtav erand peab olema hästi põhjendatud kaitseõiguse tagamise vajadu- sega (nt liikmesriigi poolt määruse nr 17 artikli 3 alusel esitatud kae- bus). Liikmesriigi või kolmanda riigi ametivõimude kirjad, milles väl- jendatakse pelgalt huvi, ei kuulu põhimõtteliselt avalikustamisele. Tuleb siiski teha vahet teiste ametivõimude arvamustel või kommen- taaridel, mille kaitse on absoluutne, ning nende poolt esitatud konk- reetsetel dokumentidel, millele erand alati ei laiene. Viimasel juhul on soovitav igal juhul tegutseda ettevaatlikult, eriti juhul kui dokumen- did on pärit mitteliikmesriigist, kuna konkurentsieeskirjade rakenda- misega seotud rahvusvahelise koostöö arengu seisukohalt on esma- tähtis kaitsta komisjoni ja mitteliikmesriikide vahelist usalduslikku suhet. Siinkohal on kaks võimalust: a) Võib juba olemas olla kokkulepe, mis hõlmab vahetatava teabe konkurentsiõiguse konfidentsiaalsust. Euroopa ühenduste ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahelise lepingu nende (EÜT L 95, 27. 4. 1995, lk 45) artikli VIII lõikes 2 sätestatakse, et lepingu kohast teabevahetust ja saadud teavet tuleb kaitsta “või- malikult palju”. Selle artikliga kehtestatakse rahvusvahelise õiguse norm, mida tuleb järgida. rakendamist käsitleva b) Kui taoline leping puudub, tuleb järgida sedasama konfidentsiaal- suse tagamise põhimõtet. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 141 B. Ettevalmistav menetlus – ühinemismääruse alusel läbi 2. Ühinemisjuhtumite ettevalmistavas menetluses võetavad erimeetmed vaadatavad juhtumid 1. Samad meetmed, kui artiklite 85 ja 86 alusel uuritavate juhtumite ettevalmistava menetluse puhul a) Edasine menetlus II etapi juhtumite puhul a) Teatavate dokumentide tagastamine pärast kontrolli II etapi juhtumite puhul on edasine menetlus järgmine. Kui ettevõte teatab, et osa tema esitatud dokumentidest või kõik need dokumendid on ärisaladused, tegutsetakse järgmi- selt: Ühinemismääruse artikliga 13 on konkreetselt ette nähtud kohapealsed kontrollid: neil juhtudel kohaldatakse punktis II. A. 1. 1 artikli 85 ja 86 alusel läbi vaadatavate juhtumise puhuks sätestatud protseduuri. — kui väide näib olevat põhjendatud, ei ole kolmandatel isi- kutel asjaomastele dokumentidele või nende osadele juur- depääsu, b) Nummerdatud dokumendiloend Komisjoni toimikus sisalduvate dokumentide nummerda- tud loend koos juurdepääsukoodidega koostatakse punk- tis II. A. 1. 4 sätestatud kriteeriumide alusel. — kui väide näib olevat põhjendamatu, palub komisjoni pädev talitus ettevõttel uurimise käigus ning hiljemalt vas- tuväidete saatmise ajaks oma seisukoha üle vaadata. Ette- võte peab kirjalikult teatama, milliseid dokumente või nende osi tuleb käsitada konfidentsiaalsetena, või saatma dokumentide mittekonfidentsiaalse versiooni. Kui erimeelsused konfidentsiaalsuse ulatuse osas jätkuvad, edastab pädev talitus küsimuse ärakuulamise eest vastu- tavale ametnikule, kes vajaduse korral teeb otsuse 98/810/ESTÜ, EÜ artikli 5 lõikes 4 sätestatud otsuse. c) T a o t l u s d o k u m e n d i m i t t e k o n f i d e n t s i a a l s e v e r s i o o n i saamiseks b) Erijuhtumid Soodustamaks toimikule juurdepääsu, palutakse uuritavatel ettevõtetel: — täpsustada, millist teavet (dokumendid või nende osad) nad käsitavad ärisaladustena ning konfidentsiaalsete dokumentidena, mille avalikustamine neid kahjustaks, — oma konfidentsiaalsustaotlust kirjalikult põhjendada, — anda komisjonile konfidentsiaalsete dokumentide piisa- valt arusaadav mittekonfidentsiaalne versioon (milles konfidentsiaalsed osad on kustutatud). Nimetatud protseduuri järgitakse II etapi juhtumite puhul (kus komisjon algatab menetluse teate esitanud isikute suh- tes) ning I etapi juhtumite puhul (mille osas komisjon teeb otsuse menetlust algatamata). Ühinemismääruse artikli 9 lõikes 1 sätestatakse, et “komisjon võib asjaomasele ettevõttele viivitamatult teatavaks tehtava otsusega … suunata teatatud koondumise käsitlemise asja- omase liikmesriigi pädevatele asutustele”. Toimikule juurde- pääsu seisukohalt peaks huvitatud isikutel üldjuhul olema võimalik näha siseriikliku asutuse taotlust juhtumi suunami- seks, välja arvatud selles sisalduvaid ärisaladusi või muud konfidentsiaalset teavet. Ühinemismääruse artikli 22 lõikes 3 sätestatakse, et kui “ko- misjon leiab liikmesriigi taotluse põhjal, et (…) koondumine, mis pole ühenduse seisukohalt oluline (…), tekitab või tugev- dab turgu valitsevat seisundit (…), võib ta (…) vastu võtta artikli 8 lõike 2, 3 ja 4 teises lõigus sätestatud otsused”. Kõne- alused otsused annavad komisjonile volituse käsitleda ühine- misi, mida tema läbivaatamisvolitused tavajuhul ei hõlmaks. Seepärast tuleks asjaomastele isikutele võimaldada juurde- pääsu suunamist taotleva liikmesriigi kirjale, millest on eel- nevalt kustutatud ärisaladused või muu konfidentsiaalne tea- ve. 142 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd C. Toimikule juurdepääsuga praktiline korraldus 1. Üldreegel: toimikuga tutvumine komisjoni ruumides buse esitaja õigus toimikuga tutvuda ei tulene samast alusest, kui vastuväidete adressaadi kaitseõigus, ning pole põhjust anda kae- buse esitajale asjaomaste ettevõtetega võrdseid õigusi. Ettevõtted kutsutakse komisjoni ruumidesse asjassepuutuvate toimikutega tutvuma. Kui ettevõte saadud dokumendiloendi põhjal leiab, et ta vajab enda kaitsmiseks mõnd dokumenti, millele juurdepääsu ei ole, võib ta selles osas esitada põhistatud taotluse ärakuula- mise eest vastutavale ametnikule. (1) 2. Kui aga toimik ei ole liiga paks, võib ettevõte valida, kas lasta endale saata kõik juurdepääsetavad dokumendid, välja arva- tud need, mis juba saadeti koos vastuväidetega või kaebuse tagasilükkamist käsitleva kirjaga, või tutvuda toimikuga komisjoni ruumes. Artikli 85 ja 86 juhtumite puhul lisatakse erinevalt varasemast käibetavast edaspidi vastuväidetele või tagasilükkamiskirjale üks- nes need kogutud tõendid ja osundatud dokumendid, mis on vastuväidete/tagasilükkamise aluseks. Enne vastuväidete esitamist laekunud juurdepääsutaotlusi põhi- mõtteliselt ei rahuldata. D. Konkreetsed küsimused, mis võivad tekkida seoses turgu valitseva seisundi kuritarvitamisega seotud kae- buste ja menetlustega (artiklid 85 ja 86) 1. Kaebused Ehkki kaebuse esitajaid võib nõuetekohaselt menetlusse kaasata, ei ole neil samu õigusi ja tagatisi, kui väidetavatel rikkujatel. Kae- Kaebuse esitaja, keda on teavitatud kaebuse tagasilükkamise kavatsusest, võib siiski taotleda juurdepääsu dokumentidele, mil- lel komisjoni seisukoht põhineb. Kaebuse esitajatele ei tohi aga lubada juurdepääsu kaebuse objektiks olevate ettevõtete ega kol- mandate ettevõtete konfidentsiaalsele teabele või muudele ärisa- ladustele, mille komisjon on uurimise käigus omandanud (mää- ruse nr 17 artiklid 11 ja 14). On selge, et siinkohal tuleb konfidentsiaalsuse põhimõttest veelgi enam kinni pidada, kuna rikkumist ei eeldata. Vastavalt Fedetabi kohtuotsusele (2) annab määrus nr 17 kaebuse esitajatele õiguse olla ära kuulatud, mitte aga õigust saada konfidentsiaalset teavet. 2. Menetlus turgu valitseva seisundi kuritarvitamise juhtudel Asjas BPB Industries ja British Gypsum v. komisjon esitati turgu valitseva seisundi kuritarvitamise juhtudel kohaldatava protse- duuri küsimus esimese astme kohtule ja Euroopa Kohtule. (3) Nagu ka määratlusest nähtub, on turgu valitsevatel ettevõtetel või- malik konkurentidele või kaubanduspartneritele, klientidele ja tar- nijatele avaldada väga olulist majanduslikku või kaubanduslikku survet. Esimese astme kohus ja Euroopa Kohus tunnustasid seepärast, et komisjoni soovimatus avalikustada mõningaid uuritava ettevõtte klientidelt saadud kirju oli õiguspärane. Ehkki komisjoni jaoks on see teave väärtuslik, luues parema aru- saama asjaomasest turust, ei ole see mingil juhul süütõendiks ning selle avaldamine asjaomasele ettevõttele võiks autorite suhtes hõlpsasti karistusmeetmete ohu põhjustada. (1) Otsuses 94/810/ESTÜ, EÜ sätestatud erimenetlus. (2) Kohtuasjad 209-215 ja 218/78, Fedetab [1980] ECR 3125, punkt 46. (3) Esimese astme kohtu otsus kohtuasjas T-65/89, BPB Industries ja Bri- tish Gypsum [1993] ECR II-389, ja Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-310/93 P, BPB Industries ja British Gypsum [1995] ECR I-865


title: Решение на Комисията от 23 януари 1997 година относно пускането на пазара на генетично модифицирана царевица (Zea mays L.), претърпяла комбинирано модифициране, което ѝ придава свойства на инсектицид, заради гена Bt-ендотоксин и по-добра поносимост към хербицида глюфосинат-амониум в съответствие с Директива 90/220/ЕИО на СъветаТекст от значение за ЕИП.

eurovoc_concepts:
environmental protection
genetically modified organism
insecticide
labelling
maize
marketing

formats: html pdf print xhtml

text: 15/т. 3 BG Официален вестник на Европейския съюз 217 31997D0098 L 31/69 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 1. 2. 1997 РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА от 23 януари 1997 година относно пускането на пазара на генетично модифицирана царевица (Zea mays L. ), претърпяла комбинирано модифициране, което ѝ(cid:65) придава свойства на инсектицид, заради гена Bt-ендотоксин и по-добра поносимост към хербицида глюфосинат-амониум в съответствие с Директива 90/220/ЕИО на Съвета (текст от значение за ЕИП) (97/98/ЕО) КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, — при оценката на риска са взети предвид всички въведени гени, изявени или не. В случая на разглеждания продукт е оценен и рискът, който се дължи на наличието на неизявения ген на β-лактамазата, контролиран от бактериален промотор, като взе предвид Директива на Съвета 90/220/ЕИО от 23 април 1990 г. относно съзнателното разпространение в околната среда на генетично модифицирани организми (1), изменена с Директива 94/15/ЕО на Комисията (2) и по-специално член 13 от нея, — за продуктите, предназначени за храна на хора или на животни, оценката на риска по Директива 90/220/ЕИО опре- деля дали генетичното модифициране е в състояние да доведе до токсични или до други вредни последици за здравето на хората и за околната среда, като има предвид, че членове 10 - 18 на Директива 90/220/ЕИО установяват процедура на Общността, позволяваща на съответния компетентен орган на дадена държава-членка да даде съгласие за пускането на пазара на продукти, съставени от генетично модифи- цирани организми; като има предвид, че на вниманието на компетентните органи на една държава-членка (Франция) е била предоставена нотификация за пускането на пазара на подобен продукт; като има предвид, че компетентният орган на Франция е изпратил документите по този въпрос на Комисията с благоприятно стано- вище; като има предвид, че компетентните органи на другите държави-членки са повдигнали възражения по посочените доку- менти; като има предвид, че следователно, в съответствие с член 13, параграф 3 от Директива 90/220/ЕИО, Комисията трябва да вземе решение в съответствие с процедурата, предвидена в член 21 от същата директива; като има предвид, че Комисията, след като е разгледала всяко от повдигнатите възражения в светлината на разпоредбите на Дирек- тива 90/220/ЕИО и след като е анализирала информацията, съдър- жаща се в тези документи, стигна до следните изводи: — молителят е предоставил информация за всички нови въведени гени, а не само за изявените гени, — няма причина да се счита, че въвеждането в царевицата на спо- менатите гени ще има някакви неблагоприятни последици върху здравето на хората или върху околната среда, — евентуалната поява на резистентност към протеина CryIA(b), установена при насекомите, не може да за неблагоприятна последица за околната среда, тъй като същест- вуващите селскостопански способи за борба срещу тези видове устойчиви насекоми ще бъдат винаги на разположение, счита се — нищо от гледна точка на безопасността не налага върху ети- кета да се посочва, че продуктът е получен благодарение на способи за генетично модифициране, — етикетът трябва да указва, че растенията проявяват нараснала устойчивост към хербицида глюфоцинат-амониум; като има предвид, че разрешаването на химически хербициди и оценката на последиците от тяхното използване върху здравето на хората и околната среда са регулирани от Директива 91/414/ЕИО на Съвета от 15 юли 1991 г. относно пускането на пазара на про- дукти за растителна защита (3), последно изменена с Директива 96/68/ЕИО на Комисията (4), а не от Директива 90/220/ЕИО; (1) ОВ L 117, 8. 5. 1990 г. , стр. 15. (2) ОВ L 103, 22. 4. 1994 г. , стр. 20. (3) ОВ L 230, 19. 8. 1991 г. , стр. 1. (4) ОВ L 277, 30. 10. 1996 г. , стр. 25. 218 BG Официален вестник на Европейския съюз 15/т. 3 като има предвид, че за разглеждания продукт е представена нотификация за използване без ограничения, по-специално при храните за хора и животни; Продуктът се състои от чисти поколения и от хибриди от царевица (Zea mays L) поколение (CG 00256-176), преобразувано с помощта на плазмиди, съдържащи: като има предвид, че настоящото решение не изключва прилага- нето, в съответствие с разпоредбите на правото на Общността, на разпоредби, приети от държавите-членки в областта на безопас- ността на храните за хора или за животни, ако те не се отнасят конкретно до генетичното модифициране на съответния продукт или на неговите компоненти; като има предвид, че член 11, параграф 6 и член 16, параграф 1 на Директива 90/220/ЕИО предвиждат допълнителни гаранции в случай, че се получи нова информация за рисковете, произтичащи от наличността на продукта; като има предвид, че комитетът, учреден с член 21 от Директива 90/220/ЕИО и с който са направени консултации, чрез писмена процедура на 8 март 1996 г. , не е дал становище за мерките, опре- делени в проекторешението на Комисията; като има предвид, че Съветът не се е произнесъл по предложението на Комисията в срока, предвиден в член 21, параграф 5 от Дирек- тива 90/220/ЕИО; като има предвид, че следователно Комисията е тази, която трябва да приеме предложените мерки; като има предвид, че становището на Научния комитет по прехрана на животните, учреден с Решение 76/791/ЕИО на Комисията (1), становището на Научния комитет по храните, учреден с Решение 95/273/ЕО на Комисията (2) и становището на Научния комитет по пестицидите, учреден с Решение 95/273/ЕО на Комисията (3), изисквано от Комисията, за да се потвърди, ако е възможно, че няма причина да се смята, че въвеждането на съот- ветните гени в царевицата би имало някакви неблагоприятни последици върху здравето на хората или върху околната среда, не са посочили нови елементи, оправдаващи взимането на друго решение, ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ: Член 1 1. Без да се засягат другите законодателни мерки на Общността и при спазване на параграфи 2 и 3, френските власти дават съгласие за пускането на пазара на посочения по-долу продукт, за който е пред- ставена нотификация от Ciba-Geigy Limited (Ref. C/F/94/11-03) в съответствие с член 13 от Директива 90/220/ЕИО. i) копие на гена bar на Streptomyces hygroscopicus (кодиран за ацетилтрансфераза), контролирано от фосфинотрицинова промотора 35S и терминатор 35S на вируса на мозайката на цветното зеле (CaMV); ii) две копия на синтетичен изолиран ген, кодиран за протеин за борба срещу насекомите, представляващи активната част на δ-ендотоксина CryIA(b), произлизащ от поколение HD1-9 на Bacillus thuringiensis subsp. кurstaki и съдържащ интрон # 9 на гена, кодиран за фосфоенолпируватна карбоксилаза на царевицата; първото копие се контролира от гена на фосфоенолпируватната карбоксилаза на царевицата и от терминатора S35 на CaMV, а второто копие – от промотор, производен на един ген, кодиран за калциева протеинокиназа, зависеща от царевицата и от терминатора S35 на CaMV; iii) гена на прокариота bla (кодиран за β-лактамаза, придаващ устойчивост на ампицилина), контролиран от промотор на прокариоти. 2. Съгласието обхваща цялото следващо поколение, произлязло от кръстосване на продукта с каквато и да е разновидност на традиционната царевица. 3. Без да се засягат другите изисквания в областта на етикетира- нето, изисквани от законодателството на Общността, етикетът на всяка опаковка семена трябва да уточнява, че продуктът: — предлага самозащита срещу пеперудата огневка на царевицата, — предлага нараснала глюфосинат-амониум. поносимост спрямо хербицида Адресати на настоящото решение са държавите-членки. Член 2 Съставено в Брюксел на 23 януари 1997 година. За Комисията Ritt BJERREGAARD Член на Комисията (1) ОВ L 279, 9. 10. 1976 г. , стр. 35. (2) ОВ L 167, 18. 7. 1995 г. , стр. 22. (3) ОВ L 124, 12. 5. 1978, стр. 16


title: 97/98/EG: Beschikking van de Commissie van 23 januari 1997 betreffende het overeenkomstig Richtlijn 90/220/EEG van de Raad in de handel brengen van genetisch gemodificeerde maïs (Zea mays L.) met de gecombineerde modificatie voor insectendodende eigenschappen door het Bt-endotoxinegen en voor verhoogde tolerantie voor het herbicide glufosinaatammonium (Voor de EER relevante tekst)

formats: html pdfa1b print


title: Decizia Comisiei din 23 ianuarie 1997 privind introducerea pe piață a porumbului modificat genetic (Zea mays L.) prezentând modificarea suplimentară pentru proprietăți insecticide conferită de gena Bt-endotoxină și o toleranță crescută la erbicidul glufosinat de amoniu, în temeiul Directivei 90/220/CEE a ConsiliuluiText cu relevanță pentru SEE.

formats: pdf print xhtml

text: 15/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 217 31997D0098 L 31/69 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 1. 2. 1997 DECIZIA COMISIEI din 23 ianuarie 1997 privind introducerea pe piață a porumbului modificat genetic (Zea mays L. ) prezentând modificarea suplimentară pentru proprietăți insecticide conferită de gena Bt-endotoxină ș(cid:13)i o toleranță crescută la erbicidul glufosinat de amoniu, în temeiul Directivei 90/220/CEE a Consiliului (Text cu relevanță pentru SEE) (97/98/CE) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Directiva 90/220/CEE a Consiliului din 23 aprilie 1990 privind introducerea intenționată în mediu a organismelor modificate genetic (1), astfel cum a fost modificată prin Directiva 94/15/CE a Comisiei (2), în special articolul 13, întrucât articolele 10-18 din Directiva 90/220/CEE stabilesc o procedură comunitară care împuterniceș(cid:13)te autoritățile compe- tente din statele membre să aprobe introducerea pe piață a produselor reprezentând organisme modificate genetic; întrucât s-a transmis o notificare privind introducerea pe piață a unui astfel de produs către autoritatea competentă a unui stat membru (Franța); întrucât autoritatea competentă franceză a înaintat apoi Comisiei dosarul respectiv însoțit de un aviz favorabil; întrucât autoritățile competente ale altor state membre au ridicat obiecții cu privire la respectivul dosar; întrucât, prin urmare, conform articolului 13 alineatul (3) din Directiva 90/220/CEE, Comisia trebuie să ia o decizie în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 21 din respec- tiva directivă; întrucât, după examinarea fiecărei obiecții în temeiul Directivei 90/220/CEE ș(cid:13)i după analizarea informațiilor prezentate în dosar, Comisia a ajuns la următoarele concluzii: — solicitantul a oferit informații privind toate genele nou intro- duse, nu numai pe cele exprimate; — evaluarea riscurilor a luat în considerare toate genele intro- duse, exprimate sau nu. Evaluarea a fost făcută în acest caz pentru riscurile rezultând din prezența genei β-lactamază cu promotor bacterian neexprimată; — în cazul produselor destinate utilizării în alimentația umană sau animală, evaluarea riscurilor în temeiul Directivei 90/220/CEE stabileș(cid:13)te dacă modificarea genetică poate cauza efecte toxice sau de altă natură, dăunătoare pentru sănătatea umană ș(cid:13)i pentru mediu; — nu există motive care să sugereze că introducerea acestor gene la porumb va avea efecte adverse asupra sănătății umane ș(cid:13)i asupra mediului; — posibila dezvoltare de către insecte a rezistenței la proteina CryIA(b) trunchiată nu poate fi considerată un efect advers pentru mediu, întrucât metodele agricole existente de control al acestor specii de insecte rezistente vor fi în continuare dis- ponibile; — nu există motive de siguranță pentru a se menționa pe etichetă faptul că produsul a fost obținut prin tehnici de manipulare genetică; — eticheta trebuie să menționeze faptul că plantele prezintă o toleranță crescută la erbicidul glufosinat de amoniu; întrucât autorizarea erbicidelor chimice ș(cid:13)i evaluarea felului în care utilizarea acestora afectează sănătatea umană ș(cid:13)i mediul intră sub incidența Directivei 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor fitofarmaceutice (3), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 96/68/CE a Comisiei (4), ș(cid:13)i nu sub incidența Directivei 90/220/CEE; (1) (2) JO L 117, 8. 5. 1990, p. 15. JO L 103, 22. 4. 1994, p. 20. (3) (4) JO L 230, 19. 8. 1991, p. 1. JO L 277, 30. 10. 1996, p. 25. 218 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 15/vol. 3 (i) o versiune a genei bar din Streptomyces hygroscopicus (codând pentru controlul promotorului 35S ș(cid:13)i al terminatorului 35S din virusul mozaicului conopidei (CaMV); acetiltransferază), fosfinotricin sub (ii) două versiuni ale unei gene sintetice trunchiate care codează pentru o proteină de control al insectelor reprezentând porțiunea activă din δ-endotoxina CryIA(b) a Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki (tulpina HDI-9) ș(cid:13)i conținând intron nr. 9 din gena fosfoenolpiruvat carboxilază a porumbului; carboxilază Prima versiune este sub controlul unui promotor din gena fosfoenolpiruvat al porumbului terminatorului CaMV 35S, iar a doua versiune este sub controlul unui promotor derivat dintr-o genă care codează pentru o proteină kinază dependentă de calciu a porumbului ș(cid:13)i al terminatorului CaMV 35S; ș(cid:13)i a (iii) gena procariotă bla (codare pentru o β-lactamază care con- feră rezistență la ampicilină) sub controlul unui promotor procariot. (2) Aprobarea din încruciș(cid:13)area acestui produs cu orice soi de porumb cultivat tradi- țional. descendență derivată acoperă orice (3) Fără a aduce atingere altor reglementări privind etichetarea impuse de legislația comunitară, eticheta fiecărui pachet de semințe indică faptul că produsul: — se autoprotejează împotriva paraziților porumbului ș(cid:13)i — prezintă o toleranță crescută la erbicidul glufosinat de amo- niu. Articolul 2 Prezenta decizie se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, 23 ianuarie 1997. Pentru Comisie Ritt BJERREGAARD Membru al Comisiei întrucât produsul vizat a fost notificat pentru utilizare nerestricționată, inclusiv în alimentația umană ș(cid:13)i animală; întrucât prezenta decizie nu exclude aplicarea, în conformitate cu legislația comunitară, a dispozițiilor statelor membre privind sigu- ranța alimentației umane sau animale în măsura în care acestea nu se raportează direct la modificarea genetică a produsului sau a componentelor acestuia; întrucât articolul 11 alineatul (6) ș(cid:13)i articolul 16 alineatul (1) din Directiva 90/220/CEE oferă garanții suplimentare pentru cazul în care intervin informații noi privind riscurile prezentate de respec- tivul produs; întrucât comitetul instituit în temeiul articolului 21 din Directiva 90/220/CEE ș(cid:13)i consultat prin procedură scrisă la 8 martie 1996 nu ș(cid:13)i-a dat avizul privind măsurile menționate în proiectul de decizie a Comisiei; întrucât Consiliul nu a luat o decizie pe baza propunerii Comisiei în termenul menționat la articolul 21 alineatul (5) din Directiva 90/220/CEE; întrucât, în consecință, adoptarea măsurilor propuse revine Comisiei; întrucât avizul Comitetului ș(cid:13)tiințific pentru alimentația animală, instituit prin Decizia 76/791/CEE a Comisiei (1), al Comitetului ș(cid:13)tiințific pentru alimentație umană, instituit prin Decizia 95/273/CE a Comisiei (2)ș(cid:13)i, în final, al Comitetului ș(cid:13)tiințific pen- tru pesticide, instituit prin Decizia 78/436/CEE a Comisiei (3), avize solicitate de Comisie pentru a confirma faptul că nu există motive pentru care introducerea respectivelor gene la porumb ar avea vreun efect advers asupra sănătății umane sau asupra mediu- lui, nu au identificat elemente noi care să justifice o decizie diferită, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 (1) Fără a aduce atingere altor reglementări comunitare ș(cid:13)i sub rezerva alineatelor (3), autoritățile franceze aprobă introducerea pe piață a următorului produs, notificat de Ciba- Geigy Limited (Cod C/F/94/11-03), în conformitate cu articolul 13 din Directiva 90/220/CEE. (2) ș(cid:13)i Produsul constă în linii endogame ș(cid:13)i hibrizi derivați dintr-o linie (CG 00256-176) a porumbului (Zea mays L. ) care a fost transfor- mată cu plasmide care conțin: (1) (2) (3) JO L 279, 9. 10. 1976, p. 35. JO L 167, 18. 7. 1995, p. 22. JO L 124, 12. 5. 1978, p. 16


title: Avviż tal-Kummissjoni dwar ir-regoli interni tal-proċedura li tipproċessa t-talbiet għall-aċċess għall-fajl f'każi skond l-Artikoli 85 u 86 tat-Trattat KE, l-Artikoli 65 u 66 tat-Trattat KEFA u tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 4064/89 (97/K23/03)Test b'relevanza għaż-ŻEE.

eurovoc_concepts:
access to information
competition law
competition policy
economic concentration
merger control

formats: html pdf print

text: 136 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 08/Vol. 1 51997XC0123(01) 23. 1. 1997 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ C 23/3 AVVIŻ TAL-KUMMISSJONI dwar ir-regoli interni tal-proċedura li tipproċessa t-talbiet għall-aċċess għall-fajl f’każi skond l-Artikoli 85 u 86 tat-Trattat KE, l-Artikoli 65 u 66 tat-Trattat KEFA u tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 4064/89 (97/K23/03) (Test b’relevanza għaż-ŻEE) INTRODUZZJONI fil-qasam tat-trasport, għandu jkun irranġat fil-każi kollha li jin- volvu deċiżjonijiet dwar ksur ta’ liġijiet, deċiżjonijiet li jiċħdu l-ilmenti, deċiżjonijiet li jimponu miżuri interim u deċiżjonijiet adottati fuq il-bażi ta’ l-Artikolu 15(6) tar-Regolament Nru 17. L-aċċess għall-fajl huwa stadju importanti tal-proċedura fil-każi kontenzjużi kollha ta’ kompetizzjoni (projbizzjonijiet b’multa jew mingħajrha, projbizzjonijiet ta’ għaqdiet, tiċħid ta’ ilmenti, eċċ). Il-kompitu tal-Kummissjoni f’dan il-qasam huwa li tirrikonċilja żewġ obbligazzjonijiet kuntrarji, speċifikament dak tas- salvagwardja tad-drittijiet tad-difiża u dak tal-protezzjoni ta’ l-informazzjoni kunfidenzali li tikkonċerna d-ditti. ta’ Prim’ jassigura kumpattibbilta bejn L-għan ta’ dan l-avviż huwa li il-prattika amministrattiva preżenti fir-rigward ta’ l-aċċess tal-fajl u l-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Komunitajiet Ewro- pej u l-Qorti fil-każi “Soda-ash” (1). Il-linja ta’ kondotta għalhekk imniżżla tikkonċerna l-każi li jieħdu ħsieb xi lment fuq il-bażi ta’ regoli ta’ kompetiz- zjoni applikabbli għall-impriżi: l-Artikolu 85 u 86 tat-Trattat KE, ir-Regolament (KEE) Nru 4064/89 (2) (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ “ir-Regolament Inkorporat”), u l-Artikoli 65 u 66 tat- Trattat KEFA. Istanza, b’mod partikolari L-aċċess għall-fajl, li huwa wieħed mis-salvagwardji proċedurali maħsuba għall-eżerċizzju effettiv tad-dritt li wieħed jinstema’ (3) tal-Kunsill msemmi fl-Artikolu 19(1) u (2) Nru 17 (4) u l-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kummissjoni Nru 99/63/KEE (5), kif ukoll fid-disposizzjonijiet korrispondenti tar-Regolamenti li jirregolaw l-applikazzjoni ta’ l-Artikoli 85 u 86 tar-Regolament (1) Sentenza tal-Qorti ta’ Prima Istanza fil-Każi T-30/91, Solvay v. il-Kummissjoni, T-36/91, ICI v. il-Kummissjoni, u T-37/91, ICI v. il-Kummissjoni (1995) ECR II-1775, II-1847 u II-1901. (2) ĠU L 395, tat-30. 12. 1989, p. 1, kif korrett fil- ĠU L 257, tal-21. 9. 1990, p. 13. (3) Sentenza tal-Qorti ta’ Prim’ Istanza fil-Każijiet Konġunti T-10, 11, 12 u 15/92, CBR u Oħrajn (1992) ECR II-2667, fil-paragrafu 38. (4) ĠU C 13, tal-21. 2. 1962, p. 204/62. (5) ĠU C 127, ta’ l-20. 8. 1963, p. 2268/63. Il-linji gwida mniżżla hawntaħt, madankollu, essenzalment huma relatati mad-drittijiet s-suġġett f’investigazzjonijiet f’allegat ksur tal-liġi; m’humiex relatati mad- drittijiet tal-partijiet terzi, u speċifikament ma’ min jilmenta. l-impriżi huma ta’ li F’każi inkorporati, aċċess għall-fajl minn partijiet konċernati diret- tament huwa espressament provvdut tar- Regolament Inkorporat u fl-Artikolu 13(3)(a) tar-Regolament (KE) Nru 3384/94 (6) (“ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni”). fl-Artikolu 18(3) I. GĦAN U LIMITI TA’ L-AĊĊESS GĦALL-FAJL tagħhom dwar il-konklużjonijiet Peress li l-għan li jkun provvdut aċċess għall-fajl huwa li jingħata ċans lid-destinatarji ta’ dikjarazzjoni ta’ oġġezzjoni li jesprimu l-veduti tasal għalihom il-Kummissjoni, l-impriżi in kwistjoni għandhom ikollhom aċċess għad-dokumenti kollha li jiffurmaw il-“fajl” tal-Kummissjoni (DG IV), għajr il-kategoriji tad-dokumenti identifikati fil-ġudizzju Hercules (7), speċifikament is-sigrieti tan-negozju ta’ impriżi oħra, dokumenti ital-Kummissjoni (8) informazzjoni kunfidenzali oħra. intern u li Għaldaqstant mhux id-dokumenti kollha miġbura matul il-kors ta’ investigazzjoni huma komunikabbli u għandha ssir distinzjoni bejn id-dokumenti mhux komunikabbli u dawk komunikabbli. (6) ĠU L 377, tal-31. 12. 1994, p. 1. (7) Sentenza tal-Qorti ta’ Prima Istanza fil-Każ T-7/89, Hercules Chemi- cals v. il-Kummissjoni (1991) ECR II-1711, paragrafu 54. (8) Dokumenti interni tal-Kummissjoni ma jiffurmawx parti mill-fajl ta’ investigazzjoni u huma mpoġġija fil-fajl ta’ dokumenti interni rela- tati mal-każ taħt investigazzjoni (ara punti I. A. 3 u II. A. 2 hawntaħt). 08/Vol. 1 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 137 A. Dokumenti mhux komunikabbli Meta sigrieti tan-negozju jipprovvdu evidenza ta’ ksur tal-liġi jew jkollhom tendenza li jeżoneraw xi ditta, il-Kummissjoni għandha tirrikonċilja l-interess tal-protezzjoni ta’ l-informazzjoni sensit- tiva, l-interess pubbliku li l-ksur tar-regoli tal-kompetizzjoni jkun terminat, u d-drittijiet tad-difiża. Dan jitlob evalwazzjoni ta’: (i) ir-rilevanza ta’ il-ksur tar-regoli jkunx sar jew le; l-informazzjoni biex ikun determinat jekk 1. Sigrieti tan-negozju (ii) il-valur probatorju tagħha; Sigrieti tan-negozju jfissru informazzjoni (dokumenti jew partijiet minn dokumenti) li għaliha impriża partikolari tkun talbet protezzjoni bħala “sigriet tan-negozju”, u li tkun rikonoxxuta b’dan il-mod mill-Kummissjoni. (iv) il-grad ta’ sensittivita involut (sa liema limitu l-isvelar ta’ l-informazzjoni jista’ jipperikola l-interessi tad-ditta?); (iii) jekk hix indispensabbli; In-nuqqas ta’ komunikabbilta ta’ din l-informazzjoni hija maħ- suba biex tipproteġi l-interess leġittimu ta’ l-intrapriżi biex tevita li partijiet terzi jiksbu informazzjoni strateġika dwar l-interessi essenzali tagħhom u dwar l-operazzjoni jew l-iżvilupp tan- negozju tagħhom (1). Kull dokument għandu jkun evalwat b’mod individwali biex ikun determinat jekk il-ħtieġa li jkun svelat hix ikbar mill-ħsara li tista’ tirriżulta mill-isvelar. (v) is-serjeta tal-ksur tar-regoli. Il-kriterji li jiddeterminaw x’jagħmel sigriet tan-negozju għadhom ma ġewx definiti b’mod sħiħ. Tista’ ssir referenza, madankollu, għall-ġurisprudenza, b’mod speċjali għas-sentenzi Akzo u BAT u Reynolds (2), għall-kriterji użati fil-proċeduri ta’ anti-dumping (3), tas-Smigħ dwar is-suġġett. u għad-deċiżjonijiet It-terminu “sigriet tan-negozju” għandu jkun interpretat fis-sens wiesgħa tiegħu: skond Akzo, ir-Regolament Nru 17 jitlob il-Kummissjoni biex tikkunsidra l-interess leġittmu ta’ l-intrapriżi fil-protezzjoni tas-sigrieti tan-negozju tagħhom. l-Uffiċjal ta’ jkunu magħrufa barra mid-ditta li Is-sigrieti tan-negozju m’għandhomx għalfejn ikunu protetti iktar (jew grupp jew meta assoċjazzjoni jirrelataw magħha. Lanqas il-fatti m’għandhom jibqgħu sigrieti tan-negozju jekk, minħabba li jgħaddi ż-żmien jew minħabba xi raġuni oħra, ma jkunux għadhom kummerċjalment importanti. ta’ ditti) u (1) Per eżempju metodi għall-evalwazzjoni tal-manifattura u l-ispejjeż tad-distribuzzjoni, is-sigrieti u l-proċessi tal-produzzjoni, is-sorsi tal- provvista, il-kwantitajiet prodotti u mibjugħa, l-ishma tas-suq, il-listi tal-marketing, tal-konsumaturi l-istruttura tal-bejgħ, u informazzjoni dwar l-organizzazzjoni interna tad-ditta. Il-Każ 53/85, Akzo (1986) ECR 1965, paragrafi 24 sa 28, u paragrafu 28 b’mod partikolari f’pġ. 1991-1992. Il-Każi 142 u 156/84, BAT u Reynolds v. (1987) ECR 4487, paragrafu 21. tal-produzzjoni, tad-distributuri, il-Kummissjoni l-impjanti il-politika tal-prezz (2) 2. Dokumenti kunfidenzali Huwa wkoll neċessarju lit kun protetta informazzjoni li għaliha tkun intalbet il-kunfidenzalita. li lill-Kummissjoni bil-kondizzjoni Din il-kategorija tinkludi informazzjoni li tagħmilha possibbli li jkunu identifikati l-fornituri ta’ l-informazzjoni li jixtiequ jibqgħu anonimi għall-partijiet l-oħra, u ċertu tip ta’ informazzjoni komu- nikata tkun osservata l-kunfidenzalita, bħal dokumenti miksuba matul investigazzjoni li jiffurmaw parti mill-propjeta tad-ditta u li huma s-suġġett ta’ talba biex ma jkunux svelati (bħal xi studju tas-suq kummissjonat mid- ditta u li jifforma parti mill-propjeta tagħha). Bħal fil-każ preċe- denti (sigrieti tan-negozju), il-Kummissjoni għandha tirrikonċilja l-interess leġittmu tad-ditta fil-protezzjoni tagħha, l-interess pubbliku li xi ksur tar-regoli tal-kompetizzjoni jkun terminat, u d-drittijiet tad-difiża. Is-sigrieti militari jagħmlu wkoll parti mill-kategorija “informazzjoni kunfidenzali oħra”. l-assi ta’ Bħala regola, in-natura konfidenzali tad-dokumenti m’hix ostaklu għall-isvelar tagħhom (4) jekk l-informazzjoni in kwisjoni tkun (3) Ordni tal-Qorti tat-30. 3. 1982 fil-Każ 236/81, Celanese v. (4) Hawnhekk għandha tkun segwita il-proċedura deskritta f’punt il-Kummissjoni u l-Kunsill (1982) ECR 1183. II. A. 1. 3. 138 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 08/Vol. 1 neċessarja sabiex tagħti prova ta’ allegat ksur (“dokumenti ta’ akkuża”). ta’ regoli l-aċċess għall-fajl m’hux limitat għal dokumenti li Għalhekk, l-Kummissjoni tqis bħala “rilevanti” għad-drittijiet ta’ difiża ta’ intrapriża. 3. Dokumenti interni Id-dokumenti interni huma, min-natura tagħhom, mhux ix-xorta ta’ evidenza li fuqha l-Kummissjoni tista’ tiddependi fl-evalwazzjoni tagħha ta’ każ. F’parti kbira huma jikkonsistu f’abbozzi, opinjonijiet u memoranda mid-dipartimenti kon- ċernati u li jkollhom x’jaqsmu mal-proċeduri preżenti. Id-dipartimenti tal-Kummissjoni għandhom ikunu jistgħu jes- primu lilhom infushom liberament fi ħdan l-istituzzjoni tagħ- hom f’dak li jikkonċerna l-każijiet preżenti. L-isvelar ta’ dokumenti bħal dawn jista’ wkoll jipperikola is-segretezza tad-deliberazzjonijiet tal-Kummissjoni. Il-Kummissjoni ma tagħżilx dokumenti aċċessibbli sabiex tneħħi dawk li jistgħu ikunu rilevanti għad-difiża ta’ intrapriża. Dan il-kunċett, diġa msemmi fis-sentenzi tal-Qorti ta’ Prim’ Istanza f’Hercules u Cimenteries CBR (3), kien ikkonfermat u żviluppat fil- każ Soda-ash, fejn il-Qorti ddikjarat li “fil-proċedimenti difiżi li għalihom jipprovvdi r-Regolament Nru 17 m’għandux ikun xogħol il-Kummissjoni biss li tiddeċiedi liema dokumenti huma għall-użu tad-difiża. …………… Il-Kummissjoni għandha tagħti l-opportunita lill-konsulenti ta’ l-intrapriża konċernata li jeżami- naw dokumenti li jistgħu ikunu rilevanti sabiex il-valur probatorju għad-difiża jkun jista jiġi evalwat. ” (Każ T-30/91, paragrafu 81). Nota speċjali li tikkonċerna l-istudji: kif imniżżel jissemma’ fid-Deċiżjoni li s-segretezza tal- Għandu, barra minnhekk, proċedimenti hija protetta wkoll bil-kodiċi ta’ kondotta dwar l-aċċess pubbliku għad-dokumenti tal-Kummissjoni u tal- Kunsill tal-Kummissjoni 94/90/KEFA, KE, Eurotom (1), kif emendata bid-Deċiżjoni 96/567/KEFA, KE, Eurotom (2) kif huma wkoll id-dokumenti interni relatati ma’ spezzjonijiet u investigazzjonijiet u dawk li tal- privatezza individwali, tas-sigrieti industrijali u tan-negozju jew il-kunfidenzalita mitluba minn persuna legali jew natu- rali. jipperikola l-protezzjoni tagħhom jista’ l-isvelar Għandu jkun enfasizzat il-fatt li l-istudji kummissjonati in kon- nessjoni mal-proċedimenti jew għal fajl speċifiku, kemm jekk użati direttament jew indirettament fil-proċedimenti, għandhom ikunu aċċessibbli irrispettivament mill-valur intrinsiku tagħhom. L-aċċess għandu jingħata mhux biss għar-riżultati ta’ dak l-istudju (rapporti, statistika, eċċ), iżda wkoll għall-korrispondenza tal- Kummissjoni mal-kuntrattur, u l-metodoloġija ta’ l-istudju (4). id-dettalji l-offerta ta’ Dawn il-kunsiderazzjonijiet jiġġustifikaw in-nuqqas ta’ svelar ta’ din il-kategorija ta’ dokumenti, li, fil-futur ikunu se jitpoġ- ġew fil-fajl taħt investigazzjoni, li, bħala prinċipju, huwa inaċċessibbli (ara punt II. A. 2). interni relatati mal-każi tad-dokumenti Madankollu, l-korrispondenza relatata ma’ l-aspetti finanzjarji ta’ l-istudju u r-referenzi li jikkonċernaw il-kuntrattur għandhom jibqgħu konfidenzali fl-interess ta’ dan ta’ l-aħħar. B. Dokumenti komunikabbli Id-dokumenti kollha li m’humiex meqjusa bħala “mhux komunikabbli” taħt il-kriterji msemmija hawnfuq huma aċċessib- bli għall-partijiet konċernati. (1) ĠU L 46, tat-18. 2. 1994, p. 58. (2) ĠU L 247, tat-28. 9. 1996, p. 45. (3) Fil-paragrafu 54 ta’ Hercules, msemmi fil-paragrafu 41 tas-sentenza ta’ Cimenteries, il-Qorti ta’ Prim’ Istanza affermat li l-Kummissjoni għandha obbligu li tagħti aċċessibbilta lill-intrapriżi għad-dokumenti kollha, kemm favurhom jew le, li tkun kisbet matul l-investigazzjoni, għajr meta jkunu involuti s-sigrieti tan-negozju ta’ intrapriżi oħra, id-dokumenti interni tal-Kummissjoni u informazzjoni kunfidenzali oħra. (4) B’riżultat ta’ din id-disposizzjoni, huwa neċessarju, meta jsir kuntratt ta’ studju, li tkun inkluża klawżola speċifika li tistipula li l-istudju u d-dokumenti il-korrispondenza mal- (il-metodoloġija, Kummissjoni) jistgħu jkunu svelati mill-Kummissjoni lill-partijiet terzi. rilevanti 08/Vol. 1 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 139 II. PROĊEDURI GĦALL-IMPLIMENTAZZJON TA’ L-AĊĊESS GĦALL-FAJL A. Proċedura preparatorja – Każi investigati skond l-Arti- koli 85 u 86 (b) fejn ikun jidher b’mod ċar li t-talba għall-kunfidenzalita m’hix ġustifikata, per eżempju meta tkun relatata ma’ dokument diġa pubblikat jew distribwit b’mod estensiv, jew meta tkun eċċessiva fejn tkun tkopri d-dokumenti kollha jew virtwal- ment kollha miksuba jew meta tkun mibgħuta mingħajr ebda ġustifikazzjoni plawsibbli, l-intrapriża konċernata tkun infor- mata li l-Kummissjoni ma taqbilx ma’ l-għan ta’ kunfidenzalita li jkun ġie mitlub. Il-każ għandu jiġi kkunsidrat meta tkun saret l-evalwazzjoni finali ta’ l-aċċessibbilta tad-dokumenti (ara hawntaħt). 1. Fajl ta’ investigazzjoni 1. 1. L - g ħ o t i l u r a t a ’ ċ e r t i d o k u m e n t i w a r a ż - ż j a j j a r t a ’ ispezzjoni Matul l-investigazzjonijiet tagħha skond l-Artikolu 14(2) u (3) tar- Regolament Nru 17, il-Kummissjoni tikseb numru konsiderevoli ta’ dokumenti, li x’uħud minnhom, wara eżaminazzjoni dettaljata, juru li huma irrilevanti għall-każ in kwistjoni. Dokumenti bħal dawn huma normalment ritornati lura lid-ditta malajr kemm jista’ jkun. 1. 2. Talba għall-verżjoni mhux konfidenzali ta’ dokument Sabiex ikun faċilitat l-aċċess għall-fajl fi stadju avvanzat fil- proċedimenti, l-intrapriżi konċernati se jkunu mitluba biex siste- matikament: — jagħtu deskrizzjoni jew partijiet ta’ dokumenti) li huma jqisu bħala sigrieti tan-negozju u tad-dokumenti kunfidenzali l-isvelar tagħhom jista’ jagħmillhom ħsara, l-informazzjoni (dokumenti ta’ li — isostnu bil-miktub it-talba tagħhom għall-kunfidenzalita, — jagħtu lill-Kummissjoni verżjoni mhux kunfidenzali tad- dokumenti kunfidenzali tagħhom (fejn siltiet kunfidenzali huma mħassra). Fir-rigward tad-dokumenti meħuda matul (L-Arti- kolu 14(2) u (3)), it-talbiet isiru biss wara li l-ispetturi jkunu rritornaw lura mill-missjoni tagħhom. ispezzjoni Meta impriża, bħala tweġiba għal talba mill-Kummissjoni, tafferma li l-informazzjoni fornuta hija kunfidenzali, il-proċedura li ġejja għandha tkun adottata: (a) l-istadju tal-proċedimenti, f’dak ta’ kunfidenzalita li ma’ l-ewwel impressjoni jidhru ġustifikati ikunu aċċettati proviżorjament. tirriserva d-dritt, madankollu, li tikkonsidra l-fatt fi stadju iktar avvan- zat tal-proċedimenti; affermazzjonijiet Il-Kummissjoni 1. 3. Evalwazzjoni finali ta’ l-aċċessibbilta tad-dokumenti Jista’ jkun neċessarju li jingħata aċċess għal xi dokument lil xi intrapriżi oħra anke meta l-intrapriża li tkun ħarġitu toġġezzjona, jekk id-dokument iservi bħala bażi għad-deċiżjoni (1) jew jekk ikun b’mod ċar dokument ta’ akkuża. Jekk intrapriża tiddikjara li dokument huwa kunfidenzali imma ma tressaqx verżjoni mhux kunfidenzali, il-proċedura li ġejja għandha tapplika: — l-intrapriża li titlob il-kunfidenzalita tkun ikkuntattjata mill- raġonevoli, koerenti u mhux ġdid u mitluba verżjoni kunfidenzali tad-dokument, — jekk l-isvelar tkompli l-intrapriża toġġezzjona ta’ l-informazzjoni, id-dipartiment kompetenti għandhom jappli- kaw għand Uffiċjal tas-Smigħ, li jekk meħtieġ għandu jimpli- menta il-proċedura li twassal għal deċiżjoni skond l-Arti- kolu 5(4) tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 94/810/KEFA, KE tat-12 ta’ Diċembru 1994 dwar it-termini ta’ referenza ta’ l-uffiċjali tas-smigħ fil-proċeduri ta’ kompetizzjoni mressqa quddiem il-Kummissjoni (2). L-intrapriża tkun infurmata b’ittra li l-Uffiċjal tas-Smigħ qed jeżamina l-kwistjoni. (1) Per eżempju, dokumenti li jgħinu biex ikun definit l-għan, it-tul u il-ħsara lill- l-identita tal-parteċipanti, n-natura tal-ksur tal-liġi, kompetizzjoni, il-kuntest ekonomiku, eċċ. (2) ĠU L 330, tal-21. 12. 1994, p. 67. 140 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 08/Vol. 1 1. 4. Lista enumerattiva ta’ dokumenti (a) talb għal struzzjonijiet mogħtija lil, u struzzjonijiet riċevuti mingħand, superjuri fil-ġerarkija dwar it-trattament tal-każi; Għandha ssir lista enumerattiva ta’ dokumenti skond il-prinċipji li ġejjin: (a) il-lista għandha tinkludi numerazzjoni mhux interrotta tal- paġni kollha tal-fajl ta’ investigazzjoni u indikazzjoni (bl-użu ta’ kodiċi ta’ klassifikazzjoni) tal-grad ta’ aċċessibbilta tad- dokument u tal-partijiet b’aċċess awtorizzat; (b) konsultazzjonijiet ma’ dipartimenti oħra tal-Kummissjoni dwar xi każ; (b) għandu jingħata kodiċi ta’ aċċess lil kull dokument fil-lista: (ċ) korrispondenza ma’ awtoritajiet pubbliċi oħra dwar xi każ (1); — dokument aċċessibbli — dokument parzjalment aċċessibbli — dokument mhux aċċessibbli; (ċ) li il-kategorija ta’ dokumenti kompletament mhux aċċessibbli jkun fihom essenzalment tikkonsisti minn dokumenti “sigrieti tan-negozju” u dokumenti oħra kunfidenzali. Fid- dawl tal-ġurisprudenza “Soda-ash”, il-lista se tinkludi taqsira li tagħti ċ-ċans li l-kontenut u s-suġġett tad-dokumenti jkunu identifikati, sabiex kull ditta li tkun talbet aċċess għal xi fajl jekk tkun tista’ id-dokumenti jistgħux ikunu rilevanti għad-difiża tagħha u sabiex dik il-klassifikazzjoni; tiddetermina b’għarfien sħiħ tal-fatti l-aċċess minkejja tiddeċiedi titlobx (d) dokumenti aċċessibbli u parzjalment aċċessibbli ma jeħtiġux deskrizzjoni tal-kontenut tagħhom fil-lista peress li jistgħu jiġu konsultati “fiżikament” mid-ditti kollha, jew fil-verżjoni sħiħa jew fil-verżjoni mhux kunfidenzali tagħhom. F’dan l-aħħar każ, is-siltiet sensittivi biss huma mħassra b’tali mod li d-ditta li jkollha l-aċċess tkun tista’ tiddetermina in-natura ta’ l-informazzjoni mħassra (eż: il-qligħ). 2. Fajl tad-dokumenti interni relatati mal-każi preżenti Sabiex tkun simplifikata l-amministrazzjoni u mtejba l-effiċjenza, id-dokumenti interni, fil-futur, se jitpoġġew fil-fajl ta’ dokumenti interni relatati ma’ każi taħt investigazzjoni (mhux aċċessibbli) li jkun fihom id-dokumenti interni kollha f’ordni kronoloġika. Il-klassifikazzjoni f’din il-kategorija hija bla ħsara għall-kontroll ta’ l-Uffiċjal ta’ Smigħ, li jekk ikun neċessarju għandu jiċċertifika li l-karti ta’ ġo fih inkunu “dokumenti interni”. Dawn li ġejjin, per eżempju, se jkunu kunsidrati bħala dokumenti interni: (d) dokumenti ta’ abbozzi u ta’ xogħlijiet oħra; (e) kuntratti individwali ta’ assistenza teknika (lingwi, informa- tika, eċċ. ) relatati ma’ aspett speċifiku ta’ xi każ. (1) Huwa neċessarju li tkun protetta l-kunfidenzalita tad-dokumenti mik- suba mill-awtoritajiet pubbliċi; din ir-regola tapplika mhux biss għad- dokumenti mill-awtoritajiet tal-kompetizzjoni, iżda wkoll għal dawk minn awtoritajiet pubbliċi, Stati Membri jew pajjiżi mhux membri oħra. Kull eċċezzjoni għall-prinċipju ta’ nuqqas ta’ svelar ta’ dawn id-dokumenti għandha tkun ġustifikata b’mod qawwi fuq il-bażi tas- salvagwardja tad-drittijiet tad-difiża (eż. ilment rappurtat minn Stat Membru skond l-Artikolu 3 tar-Regolament Nru 17). Ittri li sempli- ċiment jesprimu interess, kemm minn awtorita pubblika ta’ Stat fil-prinċipju mhux Membru jew minn pajjiż komunikabbli. Distinzjoni għandha ssir, madankollu, bejn l-opinjonijiet jew il-kummenti espressi minn awtoritajiet pubbliċi oħra, li huma mogħ- tija protezzjoni assoluta, u kull dokument speċifiku li jistgħu ikunu pprovdew, li mhux dejjem huma koperti minn din l-eċċezzjoni. F’dan l-aħħar każ, huwa ta’ min jirrikkmanda li kollox jitmexxa b’ċirkospezzjoni, speċjalment jekk id-dokumenti jkunu minn pajjiż mhux membru, peress li huwa konsidrat bħala fattur ta’ importanza kbira għall-iżvilupp tal-koperazzjoni internazzjonali fl-applikazzjoni tar-regoli tal-kompetizzjoni, li tkun salvagwardjata r-relazzjoni ta’ fiduċja bejn il-Kummissjoni u l-pajjiżi li mhumiex membri. terz, huma Hemm żewġ possibbiltajiet f’dan il-kuntest: (a) jirregola l-kunfidenzalita ta’ jkun hemm diġa ftehim li Jista’ l-informazzjoni skambjata. L-Artikolu VIII (2) tal-Ftehim bejn il-Komunitajiet Ewropej u l-Gvern ta’ l-Istati Uniti ta’ l-Amerka dwar l-applikazzjoni tal-liġijiet ta’ kom- petizzjoni tagħhom (ĠU L 95, tas-27. 4. 1995, p. 45) jistipula li l-iskambji ta’ informazzjoni u informazzjoni riċevuta taħt il-Ftehim għandhom ikunu protetti “bl-aħjar mod possibbli”. L-artikolu jniżżel punt tal-liġi internazzjonali li għandu jkun imħares. (b) Jekk ma jkunx hemm ftehim bħal dan, kunfidenzalita garantita għandu jkun osservat. l-istess prinċipju ta’ 08/Vol. 1 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 141 B. Proċedura preparatorja – Każi eżaminati fi ħdan it-tifsira ta’ Regolament Inkorporat Meta xi ditta tafferma li d-dokumenti kollha jew partijiet minnhom li tkun ipprovvdiet huma sigrieti tan-negozju, għandhom jittieħdu l-passi li ġejjin: 1. Miżuri komuni għall-proċedura preparatorja f’każi investigati skond l-Artikoli 85 u 86 (a) Għoti lura ta’ ċerti dokumenti wara xi ispezzjoni L-ispezzjonijiet fuq il-post huma speċifikament previsti fl-Artikolu 13 tar-Regolament Inkorporat: f’każi bħal dawn, il-proċedura, msemmija f’punt II. A. 1. 1 għal każi eżaminati fuq il-bażi ta’ l-Artikoli 85 u 86, hija applikabbli. (b) Lista enumerattiva ta’ dokumenti Il-lista enumerattiva tad-dokumenti fil-fajl tal-Kummissjoni bil-kodiċi ta’ aċċess għandha ssir skond il-kriterji mniżżla f’punt II. A. 1. 4. (ċ) T a l b a g ħ a l v e r ż j o n i m h u x k u n f i d e n z a l i t a ’ x i dokument Sabiex ikun faċilitat l-aċċess għal xi fajl, id-ditta li jkunu investigate se jkunu mitluba li: — jekk l-affermazzjoni tidher li hi ġustifikata, id-dokumenti jew partijiet mid-dokumenti konċernati għandhom jit- qiesu bħala mhux aċċessibbli għal partijiet terzi, — jekk l-affermazzjoni ma tidhirx li hi ġustifikata, id-dipartiment kompetenti tal-Kummissjoni għandu jitlob lid-ditta, matul l-investigazzjoni u mhux iktar tard miż- żmien li fih tkun saret id-dikjarazzjoni ta’ oġġezzjoni, biex tirrevedi l-posizzjoni tagħha. Id-ditta għandha jew tiddik- jara bil-kitba liema dokumenti tad- dokumenti għandhom jitqiesu bħala kunfidenzali, jew tibgħat verżjoni mhux kunfidenzali tad-dokumenti. jew partijiet Jekk in-nuqqas ta’ ftehim dwar il-limitu ta’ kunfidenzalita id-dipartiment kompetenti għandu jirreferi jippersisti, l-kwistjoni lill-Uffiċjal tas-Smigħ, jekk meħtieġ jieħu d-deċiżjoni prevista fl-Artikolu 5(4) tad-Deċiżjoni 94/810/KEFA, KE. li jista’ — jagħtu deskrizzjoni ta’ l-informazzjoni (dokumenti jew partijiet ta’ dokumenti) li huma jqisu bħala sigrieti tan- negozju u tad-dokumenti kunfidenzali li l-isvelar tagħ- hom jista’ jkun ta’ ħsara għalihom, (b) Każi speċifiċi — isostnu bil-kitba t-talba tagħhom għall-kunfidenzalita, — jagħtu lill-Kummissjoni verżjoni raġonevoli, koerenti u mhux kunfidenzali tad-dokumenti kunfidenzali tagħhom (fejn siltiet kunfidenzali huma mħassra). Din il-proċedura se tkun segwita fil-każi tat-II stadju (fejn il-Kummissjoni tibda proċedimenti fir-rigward tal-partijiet li jinnotifikaw) u fil-każi ta’ l-I stadju (li jwasslu għal deċiżjoni tal-Kuummissjoni mingħajr il-bidu ta’ proċedimenti). 2. Miżuri speċifiċi għal proċeduri preparatorji f’każi inkorporati (a) Proċedura sussegwenti fil-każi tat-II stadju Fil-każi tat-II stadju il-proċedura sussegwenti hija kif ġej. dewmien jipprovvdi Inkorporat lill-intrapriżi tar-Regolament L-Artikolu 9(1) li ‘l-Kummissjoni tista’, permezz ta’ deċiżjoni notifikata min- għajr konċernati… tirreferi konċentrazzjoni notifikata lill-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istati Membri konċernati. Fil-kuntest ta’ aċċess għall-fajl, il-partijiet konċernati għandhom, bħala regola ġenerali, jkunu jistgħu jaraw it-talba għar-referenza mill-awtorita nazzjonali, bl-eċċezzjoni xi xi informazzjoni kunfidenzali li jista’ jkollu. tan-negozju jew ta’ sigrieti ta’ (…) li m’għandhiex dimensjoni L-Artikolu 22(3) tar-Regolament Inkorporat jipprovvdi li “Jekk il-Kummissjoni ssib, fuq talba ta’ xi Stat Membru, li xi konċentrazzjoni tal- Komunità (…) toħloq jew issaħħaħ posizzjoni dominanti (…) tista’ (…) tadotta id-deċiżjonijiet msemmija fit-tieni sottopa- l-Artikolu 8(2), (3) u (4)”. Talbiet bħal dawn ragrafu ta’ għandhom l-effett li jagħtu l-poter lill-Kummissjoni biex tieħu ħsieb l-għaqdiet li normalment kieku jaqgħu barra l-poteri ta’ reviżjoni il-partijiet konċernati għandhom jingħataw id-dritt ta’ aċċess għall-ittra ta’ l-Istati Membri li titlob referenza, wara t-tħassir ta’ xi sigrieti tan- negozju jew xi informazzjoni kunfidenzali oħra. tagħha. Bl-istess mod, 142 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 08/Vol. 1 C. Arranġanmenti prattiċI għall-aċċess għall-fajl 1. Regola ġenerali: aċċess permezz ta’ konsultazzjoni fil-bini tal- Kummissjoni Id-ditti huma mistiedna li jeżaminaw il-fajls rilevanti fil-bini tal-Kummissjoni Jekk id-ditta tikkonsidra, fuq il-bażi tal-lista tad-dokumenti li tkun irċeviet, li teħtieġ ċerti dokumenti mhux aċċessibbli għad-difiża tagħha, tista’ tagħmel talba raġonevoli lill-Uffiċjal tas-Smigħ għal dan il-għan (1). 2. id-ditta Jekk il-fajl ma jkunx kbir iżżejjed, madankollu, għandha l-għażla li jew jintbagħulha d-dokumenti aċċessib- jkunu ntbagħtu diġa mad- bli kollha, għajr dawk li dikjarazzjoni ta’ oġġezzjoni l-ittra tat-tiċħid ta’ jew ma’ l-ilment, jew li tikkonsulta l-fajl fil-bini tal-Kummissjoni. Fir-rigward tal-każi ta’ l-Artikolu 85 u 86, kontrarjament għal prattika komuni preċedenti, l-affermazzjoni ta’ oġġezzjoni jew l-ittra ta’ tiċħid se tkun fil-futur akkumpanjata biss bl-evidenza fuqhom tkun ibbażata miġjuba u bid-dokumenti ċitati l-oġġezzjoni/it-tiċħid. li Kull talba għall-aċċess magħmula qabel is-sottomissjoni tad- dikjarazzjoni ta’ oġġezzjoni hija, bħala prinċipju, inammissibbli. D. Kwistjonijiet partikolari li jistgħu jinqalgħu in konness- joni ma’ ilmenti u proċeduri relatati ma’ abbuż ta’ posiz- zjoni dominanti (L-Artikoli 85 u 86) 1. Ilmenti raġunijiet biex id-drittijiet ta’ dak li jagħmel l-ilment jiġu trattati bħala ekwivalenti għal dawk li għalihom ikunu oġġezzjonaw id-ditti. jagħmel ilment li Minkejja dan, wieħed li jkun ġie infurmat bl-intenzjoni li l-ilment tiegħu ġie miċħud jista’ jitlob aċċess għad- dokumenti li fuqhom il-Kummissjoni tkun ibbażat il-posizzjoni tagħha. Dawk li jagħmlu l-ilmenti ma jistgħux, madankollu, ikollhom aċċess għal xi informazzjoni kunfidenzali jew għal xi jkunu sigrieti tan-negozju oħra li lmentaw dwarhom, jew ta’ ditti ta’ partijiet terzi, li l-Kummissjoni tkun kisbet matul l-investigazzjoni tagħha (L-Artikoli 11 u 14 tar- Regolament Nru 17). jkunu propjeta tad-ditti li jkun rispettat Ovvjament, hawnhekk huwa aktar meħtieġ li il-prinċipju tal-kunfidenzalita peress li m’hawn l-ebda preżunzjoni ta’ ksur tal-liġi. Skond is-sentenza mogħtija f’Fedetab (2), l-Arti- kolu 19(2) tar-Regolament Nru 17 jagħti d-dritt li jinstemgħu lil dawk li jirċievu informazzjoni kunfidenzali. jilmentaw u mhux id-dritt li 2. Proċeduri f’każi ta’ abbuż ta’ posizzjoni dominanti Il-kwistjoni ta’ proċeduri f’każi ta’ abbuż ta’ posizzjoni dominanti kienet imsemmija mill-Qorti ta’ Prim’ Istanza u mill-Qorti tal- Ġustizzja fil-każ ta’ l-Industriji BPB u British Gypsum v. il-Kummissjoni (3). Bħala definizzjoni, ditti f’posizzjoni dominanti fis-suq jistgħu jeżerċitaw ammont konsiderevoli ta’ pressjoni ekonomika u kum- merċjali fuq il-kompetituri tagħhom jew fuq il-partners, konsu- maturi jew fornituri tagħhom fin-negozju. Il-Qorti ta’ Prim’ Istanza u l-Qorti tal-Ġustizzja għalhekk għarfu l-leġittimita r-riluttanza tal-Kummissjoni għall-isvelar ta’ ċerti ittri rċevuti minn konsumaturi tad-ditta li tkun investigata. Waqt li dawk li jilmentaw jistgħu ikunu involuti fil-proċedimenti, m’għandhomx ikollhom l-istess drittijiet u garanziji bħal dawk bl-allegat ksur tal-liġi. Id-dritt ta’ dak li jagħmel l-ilment li jikkon- sulta il-fajls m’għandux l-istess bażi bħad-drittijiet ta’ difiża ta’ ta’ oġġezzjoni, u m’hemmx dawk li jagħmlu dikjarazzjoni tas-suq konċernat, Minkejja li hu valur għall-Kummissjoni li tagħti interpretazzjoni aħjar l-informazzjoni bl-ebda mod ma tikkostitwixxi evidenza ta’ akkuża, u l-isvelar tagħha lid-ditta kon- ċernata tista’ faċilment tesponi lill-awturi għal riskju ta’ miżuri ta’ ritaljazzjoni. (1) Proċedura speċjali msemmija fid-Deċiżjoni 94/810/KEFA, KE. (2) Il-Każi 209-215 u 218/78, Fedetab (1980) ECR 3125, paragrafu 46. (3) Sentenza tal-Qorti ta’ Prim’ Istanza fil-Każ T-65/89, Industriji BPB u British Gypsum (1993) ECR II-389, u s-sentenza tal-Qorti tal- Ġustizzja fil-Każ C-310/93 P f’Industriji BPB u British Gypsum (1995) ECR I-865


title: Europeiska gemenskapernas allmänna budget budgetåret 1997 : Sammanfattning i siffror.

eurovoc_concepts:
general budget (EU)
multiannual financial framework


title: Komisjoni otsus, 23. jaanuar 1997, mis käsitleb sellise geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L.) turuleviimist, milles on kombineeritud muundamise tagajärjel Bt-endotoksiini geenist tulenevad insektitsiidsed omadused ja herbitsiid glufosinaatammooniumi kõrgendatud taluvus, vastavalt nõukogu direktiivile 90/220/EMÜEMPs kohaldatav tekst.

text: 114 ET Euroopa Liidu Teataja 31997D0098 1. 2. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 15/3. kd L 31/69 KOMISJONI OTSUS, 23. jaanuar 1997, mis käsitleb sellise geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L. ) turuleviimist, milles on kombineeritud tulenevad insektitsiidsed omadused ja herbitsiid muundamise tagajärjel Bt-endotoksiini geenist glufosinaatammooniumi kõrgendatud taluvus, vastavalt nõukogu direktiivile 90/220/EMÜ (EMPs kohaldatav tekst) (97/98/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, — riski hindamisel võeti arvesse kõiki lisatud geene olenemata sellest, kas nad avaldusid või ei. Kõnealusel juhul hinnati ris- ke, mis tulenevad bakteriaalse promootoriga avaldumata beeta-laktamaasi geenist, võttes arvesse nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiivi 90/220/EMÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku kesk- konda viimise kohta, (1) muudetud komisjoni direktiiviga 94/15/EÜ, (2) eriti selle artiklit 13, — toiduks või loomasöödaks mõeldud toodete puhul määratakse direktiivi 90/220/EMÜ kohase riski hindamise käigus kind- laks, kas geneetilise muundamise tagajärjel võib olla toksiline mõju või on ta muul moel kahjulik inimeste tervisele ja kesk- konnale, ning arvestades, et: direktiivi 90/220/EMÜ artiklitega 10–18 nähakse ette ühenduse menetlus, mille kohaselt võib liikmesriigi pädev asutus lubada turule viia geneetiliselt muundatud organismidest koosnevaid too- teid; liikmesriigi (Prantsusmaa) pädevale asutusele on esitatud taotlus sellise toote turuleviimiseks; Prantsusmaa pädev asutus on toimiku ja oma heakskiitva arva- muse komisjonile esitanud; teiste liikmesriikide pädevad asutused on kõnealuse toimiku suhtes esitanud vastuväiteid; seepärast peab komisjon vastavalt direktiivi 90/220/EMÜ artik- li 13 lõikele 3 tegema otsuse kõnealuse direktiivi artiklis 21 sätes- tatud korras; pärast direktiivi 90/220/EMÜ sätete alusel esitatud vastuväidete läbivaatamist ja toimikus esitatud teabe analüüsimist on komis- jon jõudnud järgmistele järeldustele: — taotleja esitas teabe kõigi lisatud uute geenide, mitte ainult avaldunud geenide kohta, — ei ole põhjust uskuda, et nende geenide lisamisel maisi oleks kahjulik mõju inimeste tervisele või keskkonnale, — kärbitud CryIA(b) proteiini resistentsuse tõenäolist tekkimist putukatel ei saa pidada kahjulikuks mõjuks keskkonnale, sest olemasolevad põllumajanduslikud vahendid selliste resistent- sete putukaliikide kontrollimiseks on siiski olemas, — ei ole ohutusega seotud põhjuseid, mille tõttu peaks etiketile märkima, et toode on saadud geneetilise muundamise teel, — etiketile tuleks märkida, et taimedel on herbitsiid glufosinaa- tammooniumi kõrgendatud taluvus; keemiliste herbitsiidide lubamist ning selle mõju hindamist, mida nad avaldavad inimeste tervisele ja keskkonnale, reguleerib nõu- kogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ (taimekaitseva- hendite turuleviimise kohta, (3) viimati muudetud komisjoni direktiiviga 96/68/EÜ (4), mitte nõukogu direktiiv 90/220/EMÜ; (1) EÜT L 117, 8. 5. 1990, lk 15. (2) EÜT L 103, 22. 4. 1994, lk 20. (3) EÜT L 230, 19. 8. 1991, lk 1. (4) EÜT L 277, 30. 10. 1996, lk 25. 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 115 kõnealuse toote teatamise eesmärk oli piiramata kasutamine, seal- hulgas kasutamine toiduks ja loomasöödaks; käesolev otsus ei välista inimeste toidu ja loomasööda ohutust käsitlevate liikmesriikide sätete kohaldamist kooskõlas ühenduse õigusaktidega, kuivõrd need sätted ei ole otseselt seotud toote või selle koostisosade geneetilise muundamisega; direktiivi 90/220/EMÜ artikli 11 lõikega 6 ja artikli 16 lõikega 1 nähakse ette täiendavad ohutusmeetmed juhuks, kui saadakse uut teavet tootega seotud ohtude kohta; direktiivi 90/220/EMÜ artikliga 21 loodud komitee, kellega on konsulteeritud kirjaliku menetluse kohaselt 8. märtsil 1996, ei ole esitanud oma arvamust komisjoni otsuse eelnõus kavandatud meetmete kohta; nõukogu ei teinud komisjoni ettepanekul otsust direktiivi 90/220/EMÜ artikli 21 viiendas lõigus ettenähtud aja jooksul; sel- lest tulenevalt on ettepandud meetmete vastuvõtmine komisjoni ülesanne; komisjon küsis komisjoni otsusega 76/791/EMÜ (1) loodud söö- tade teaduskomitee, komisjoni otsusega 95/273/EÜ (2) loodud toidu teaduskomitee ja komisjoni otsusega 78/436/EMÜ (3) loo- dud pestitsiidide teaduskomitee arvamust, mis kinnitaks, et ei ole põhjust uskuda, et kõnealuste geenide lisamine maisi mõjuks kah- julikult inimeste tervisele või keskkonnale ning nimetatud teadus- komiteede seisukohtades ei toodud välja uusi tegureid, millest joh- tuvalt tuleks teha teistsugune otsus, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 1. Ilma et see piiraks muude ühenduse õigusaktide kohaldamist ja võttes arvesse lõigete 2 ja 3 sätteid, lubavad Prantsusmaa ame- tivõimud vastavalt direktiivi 90/220/EMÜ artiklile 13 viia turule järgmist Ciba-Geigy Limited (viitenumber C/F/94/11–03) teatatud toodet. Toode koosneb puhasliinidest ja hübriididest, mis on aretatud maisist (Zea mays L. ), liin (CG 00256-176), mida on transformee- ritud, kasutades plasmiide, mis sisaldavad järgmist: i) üks eksemplar Streptomyces hygroscopicus’s pärit bar-geeni (ko- deerib fosfinotritsiinatsetüültransferaasi), mida kontrollivad lillkapsa mosaiikviiruse (CaMV) 35 S promootor ja 35 S stoppkoodon; ii) kaks eksemplari kärbitud sünteetilist geeni, mis kodeerib CryIA(b) δ-endotoksiini aktiivset osa esindavat putukatõrje- proteiini, mis on saadud Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki tüvest HD1–9 ja mis sisaldab maisi 2-fosfoenoolpüruvaadi karboksülaasi geeni introni # 9; esimest eksemplari kontrollivad maisi 2-fosfoenoolpüruvaadi karboksülaasi geeni promootor ja CaMV 35 S terminaator ning teist eksemplari kontrollivad maisi kaltsiumist sõltuva proteiini kinaasi geenist aretatud promootor ja CaMV 35 S terminaator; iii) prokarüootne bla-geen (mis kodeerib ampitsilliiniresistentsust andvat beeta-laktamaasi), mida reguleerib prokarüootne pro- mootor. 2. Luba hõlmab kõnealuse toote ja mis tahes tavapäraselt areta- tud maisi ristamisel saadud järglaskonda. 3. Ilma et see piiraks ühenduse õigusaktidega nõutava muu mär- gistuse kasutamist, märgitakse iga seemnepaki etiketile, et toode: — kaitseb ennast varreleediku eest ja — on kõrgendatud taluvusega herbitsiid glufosinaatammoo- niumi suhtes. Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 23. jaanuar 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Ritt BJERREGAARD (1) EÜT L 279, 9. 10. 1976, lk 35. (2) EÜT L 167, 18. 7. 1995, lk 22. (3) EÜT L 124, 12. 5. 1978, lk 16