title: Komission kertomus neuvostolle ja parlamentille kolmansille maille myönnettävän makrotaloudellisen rahoitusavun toteuttamisesta vuonna 1995

eurovoc_concepts:
Community loan
economic reform
financial aid
political reform
third country

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 08. 01. 1997 KOM(96) 695 lopull. ff »I •an** KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA PARLAMENTILLE KOLMANSILLE MAILLE MYÖNNETTÄVÄN MAKROTALOUDELLISEN RAHOITUSAVUN TOTEUTTAMISESTA VUONNA 1995 I. YLEISKATSAUS 4- 1. 2. 3. Johdanto Makrotaloudellinen rahoitusapu vuonna 1995 Makrotaloudellisen rahoitusavun suhdanteet ja suuntaukset 4. Avustustaakan jakaminen II. ALBANIA 1. 2. 3. 4. Johdanto Talouskehitys Rakenteelliset uudistukset Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus III. ALGERIA 1. 2. 3. 4. Johdanto Talouskehitys Rakenteelliset uudistukset Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus IV. BALTIAN MAAT 1. 2. Johdanto Viimeaikainen talouskehitys > Viro Latvia Liettua 3. Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus V. VALKO-VENÄJÄ 1. 2. 3. 4. Johdanto Talouskehitys Rakenteelliset uudistukset Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus 1 i~ 1 £- 2 3 4 25 25 25 26 29 30 30 31 32 33 35 35 35 35 36 38 39 41 41 41 42 43 1 o. VI. BULGARIA 1. 2. 3. 4. Johdanto Talouskehitys Rakenteelliset uudistukset Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus VII. MOLDOVA 1. 2. 3. 4. Johdanto Talouskehitys Rakenteelliset uudistukset Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus VIII. ROMANIA 1. 2. 3. 4. Johdanto Talouskehitys Rakenteelliset uudistukset Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus IX. SLOVAKIA 1. 2. 3. 4. Johdanto Talouskehitys Rakenteelliset uudistukset Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus X. UKRAINA 1. 2. 3. 4. Johdanto Talouskehitys Rakenteelliset uudistukset Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus 44 44 45 46 48 49 49 49 51 52 53 53 54 55 56 58 58 58 60 61 63 63 63 64 64 4t I. YLEISKATSAUS 1. JOHDANTO Alunperin yhteisön maiden väliseksi tarkoitettua maksutasetukea eli yhteisön makrotaloudellista rahoitusapua on laajennettu vuodesta 1990 alkaen kolmansiin, lähinnä Keski- ja Itä-Euroopan maihin, mutta enenevässä määrin myös muihin maihin entisen Neuvostoliiton sekä Välimeren alueilla, tarkoituksena tukea niiden poliittisia ja taloudellisia kohti markkinatalousjärjestelmää nämä maat kohtasivat samankaltaisia ongelmia: ensimmäisiin uudistusvaiheisiin liittyvät huomattavat kustannukset, ylimääräiset ulkoiset järkytykset (Persianlahden sodan aiheuttama kauppasaarto, SEV:n romahtaminen), kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta saatavien varojen riittämättömyys sekä yksityisen alan käytännössä ole mattomat rahavirrat. uudistuspyrkimyksiä. Aloittaessaan muutoksen Tällä perusteella Euroopan yhteisö päätti laajentaa makrotaloudellisen rahoitusapunsa tämän alueen maihin täydennyksenä kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämälle rahoitukselle. Keski- ja Itä-Euroopan (KIE-) maille annettavan 24 teollisuusmaan (G 24 - maiden) sopiman avun yhteensovittamistoiminnan yhteydessä päätettiin myös, että komission olisi saatava muita rahoittajia osallistumaan vastaavin tavoin näiden maiden tukemiseen maiden toteuttaessa Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin kanssa sopimiaan talousohjelmia. Vuosina 1990 - 1994 toteutettiin useita tämänkaltaisia EU:n ja G 24:n tukitoimenpiteitä useimmissa G 24:n avun edellytykset täyttävissä Keski- ja Itä-Euroopan maissa (taulukot 1 ja 2). Tänä aikana neuvosto päätti useasta muusta yhteisön lainatoimenpiteestä Keski- ja Itä- Euroopan ulkopuolelle. Yhteisön tukena Välimeren maille, joihin Persianlahden sota vaikutti epäsuotuisasti, neuvosto myönsi heinäkuussa 1991 Israelille 160 miljoonan ecun lainan, joka voidaan maksaa takaisin lainanottajan valuuttana. Syyskuussa 1991 päätettiin 400 miljoonan ecun keskipitkän aikavälin lainasta Algerialle tarkoituksena auttaa maata saattamaan loppuun meneillään olevat poliittiset ja taloudelliset uudistukset1. Vuoden 1994 lopulla päätettiin 200 miljoonan ecun lisälainasta Algerialle. Vuonna 1994 on päätetty myös Euroopan uusia itsenäisiä valtioita (NIS-maat) koskevista toimenpiteistä, jotka sisältävät Moldovalle myönnettävän enintään 45 miljoonan ecun ja Ukrainalle myönnettävän enintään 85 miljoonan ecun lainan. Komission aloitteesta sovittiin G 24-maiden kanssa EU:n ja G 24-maiden yhteisen makrotaloudellisen rahoitusavun toteuttamiseen liittyvien suuntaviivojen periaatteista. Nämä periaatteet, jotka painottavat tämän avun poikkeuksellisuutta, sen kansainvälisten riippuvuutta rahoituslaitosten ja talous- makrotaloudellisista edellytyksistä on sittemmin vahvistettu EU:n täydentävää rahoitusta luonnetta sekä sen Katso: Kertomus kolmansille toteuttamisesta, KOM(94)229, 7. 6. 1994. Katso: Kertomus kolmansille maille myönnettävän makrotaloudellisen rahoitusavun toteuttamisesta, KOM(95)572, marraskuu 1995. maille myönnettävän makrotaloudellisen rahoitusavun valtionvarainministerien neuvostossa (ECOFIN) ja niitä sovelletaan nykyisin yhteisön kolmansille maille antamaan makrotaloudelliseen rahoitusapuun. 2. Makrotaloudellinen rahoitusapu vuonna 1995 Vuonna 1995 yhteisön makrotaloudellisen rahoitusavun painopiste siirtyi pois Keski- ja Itä-Euroopan maiden ryhmästä, joka yleisen myönteisen talouskehityksen tuloksen ansiosta on yhä vähemmän riippuvainen ulkoisesta julkisten tahojen rahoitusavusta. Sen sijaan entistä suurempi osa yhteisön lainoista suunnattiin Euroopan uusille itsenäisille valtioille (NIS-maat) ja Välimeren alueelle. Keski- ja Itä-Euroopan maiden ryhmässä ensimmäinen 15 miljoonan ecun maksuerä Albanialle joulukuussa 1994 myönnetystä 35 miljoonan ecun lainasta maksettiin itse asiassa toukokuussa 1995. Toisen erän maksaminen on kuitenkin viivästynyt Albanian lipsuttua politiikan täytäntöönpanossa. Samankaltaisista syistä vuonna 1994 Romanialle myönnettyyn 125 miljoonan ecun makrotaloudelliseen rahoitusapuun kuuluvat maksuerät ovat viivästyneet ja ensimmäisen 55 miljoonan ecun erä maksettiinkin vasta marraskuussa 1995. Bulgarian taloudessa esiintyneet vakavat häiriöt ovat viivästyttäneet huomattavasti kansainvälisten rahoituslaitosten, Euroopan unionin ja kahdenvälisten rahoittajien antaman ulkoisen avun jatkumista. Alunperin vuonna 1992 Bulgarialle myönnettyyn ja vuonna 1994 jälleen jatkettuun yhteisön 110 miljoonan ecun lainaan kuuluva 40 miljoonan ecun toinen erä maksettaneen vuonna 1996. Vuoden 1994 lopulla Slovakialle myönnettyyn 130 miljoonan ecun laina-apuun kuuluvia eriä ei maksettu lainkaan vuonna 1995. Itse asiassa, koska komissio ja Slovakian viranomaiset eivät ole tarpeeksi edistyneet neuvotteluissa tähän apuun liittyvistä talouspoliittisista edellytyksistä, ja koska maan taloudellinen tila on parantunut, komissio on ehdottanut neuvoston vuonna 1994 tekemän Slovakialle myönnettävää makrotaloudellista lisärahoitusapua koskevan päätöksen kumoamista. Mitä tulee Baltian maihin, joille neuvosto myönsi makrotaloudellista rahoitusapua vuonna 1992, Latviaa ja Viroa koskevien lainojen toisia eriä ei ole maksettu pääasiassa maiden hyvän maksutasetilanteen takia. Elokuussa 1995 komissio maksoi 25 miljoonan ecun suuruisen toisen erän Liettualle myönnetystä yhteisölainasta maan hyvän uudistuskehityksen pe rusteella. Uusien itsenäisten valtioiden (entisen Neuvostoliiton) osalta komissio saattoi maksaa 20 miljoonan ecun suuruisen toisen erän vuonna 1994 Moldovalle myönnetystä 45 miljoonan ecun lainasta elokuussa 1995 Moldovan kyettyä täyttämään tämän erän maksamiseen liittyvät sovitut edellytykset. Jotta Moldovan hyväksyttävä maksutasetilanne voitaisiin turvata myös vuosina 1995 - 1996, kansainvälinen rahoittajayhteisö katsoi alkuvuonna 1995 tarpeelliseksi tarjota maalle makrotaloudellista lisärahoitusapua. Sen seurauksena neuvosto päätti alkuvuonna 1996 tarjota Moldovalle enintään 15 miljoonan ecun taloudellisissa lisälainan. Valko-Venäjä, uudistuksissa, 1995 valmiusjärjestelystä. Näin ollen neuvosto tehtyään arvion maan taloudellisesta ja rahoituksellisesta tilanteesta päätti huhtikuussa tukea Valko-Venäjää enintään 75 miljoonan ecun makrotaloudellisella lainalla. Lokakuussa komissio tarkisti summan 55 miljoonaksi ecuksi maan muuttuneen rahoitustarpeen perusteella. Ensimmäinen erä tästä lainasta (30 miljoonaa ecua) maksettiin joulukuussa 1995. Ukrainan osalta komissio saattoi huomattavien Ukrainan viranomaisten aiheuttamien viivästysten jälkeen maksaa 85 miljoonan ecun makrotaloudellisen lainan joulukuussa 1995. Maan jatkuvien ta loudellisten vaikeuksien ja Ukrainan hallituksen uusien, vaikeuksien voittamiseen lokakuussa 1995 myöntää tähtäävien pyrkimysten perusteella neuvosto päätti joka on edennyt suhteellisen hitaasti valuuttarahaston sopi Kansainvälisen vuonna kanssa makrotaloudellista lisärahoitusapua Ukrainalle enintään 200 miljoonaa ecua. Tämän lainan ensimmäisten erien maksamisen odotetaan kuitenkin tapahtuvan vuoden 1996 jälkipuolis kolla. Välimeren alueen osalta neuvosto päätti joulukuussa 1994 toisesta makrotaloudellisesta 200 miljoonan ecun lainasta Algerialle, ja sen ensimmäinen 100 miljoonan ecun erä mak settiin marraskuussa 1995. rahoitusapu on Jokainen yhteisön toimenpide on noudattanut yhä tämänkaltaiselle avulle määriteltyjä periaatteita. Yhteisön makrotaloudellinen tukenut vastaanottajamaiden pyrkimyksiä taloudellisten uudistusten ja rakenteellisten muutosten aikaansaamiseksi. Läheisessä yhteistyössä Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin kanssa se on edistänyt kunkin maan kansalliset erityistarpeet huomioon ottavia politiikkoja, joiden tavoitteena on ollut taloudellisen tilanteen vakauttaminen ja kehityksestä (talouskehityksestä markkinatalouden avunsaajamaissa on laadittu yhteenveto taulukoissa 4 ja 5, ne käsitellään maittain seu raavissa luvuissa). uudistusten erityisesti luominen ja 3. Makrotaloudellisen rahoitusavun suuntaukset ja pyrkimykset Kuten edellä mainittiin, jo vuonna 1994 nähtävissä ollut suuntaus yhteisön makrotaloudellisen rahoitusavun maantieteellisessä painottumisessa vahvistui edelleen vuonna 1995 tapahtuneen kehityksen myötä. Samalla yhä lisääntyvät erot eri avunsaajamaiden taloudellisissa tilanteissa merkitsivät yhä erilaisempia tarpeita, jotka puolestaan ovat edistäneet itse makrotaloudellisen välineen kehittymistä. Tärkeä tule vaisuutta koskeva kysymys on se, missä määrin olemassa oleva väline (välineet) voidaan sopeuttaa jatkossa vastaamaan unionin päämääriä ja toisaalta ottamaan huomioon edunsaajamaiden muuttuvat tarpeet. Keski-ja Itä-Euroopan maiden osalta makrotaloudellinen rahoitusapu on ollut osa unionin laajempaa pyrkimystä läheisempien suhteiden luomiseksi. Lähes kaikkien näiden maiden kanssa on tehty assosiointisopimus. Hyväksyessään Kööpenhaminassa kesäkuussa 1993 maita koskevan tavoitteen unionin jäsenyydestä Eurooppa-neuvosto käynnisti tätä tavoitetta tukevia poliittisia ja taloudellisia toimia, ja makrotaloudellinen rahoitusapu mainittiin erityisesti yhtenä keinona. Siitä lähtien kehitys Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden valmistamiseksi jäsenyyttä varten on voimistunut. Tämän kehityksen aikana kansantalouden vakauttamisen ja rakenteellisen sopeuttamisen väliset suhteet ovat tulleet yhä selvemmiksi. Kansainvälisen valuuttarahaston osalta tämä on merkinnyt tällaisten näkökohtien parempaa huomioon ottamista näiden maiden kanssa neuvotelluissa ohjelmissa, kun taas Maailmanpankki on tukenut paikallisia viranomaisia politiikkaperusteisen lainanannon tukemien tärkeimpiin rakenteellisiin uudistuksiin keskittyvien erityisohjelmien laatimisessa. Tämä on vaikuttanut myös unionin ohjelmien ajoitukseen ja sisältöön. Yhteisön lainananto on tullut entistä politiikkaperusteisemmaksi ja se on samalla saavuttanut suuremman yhteisvaikutuksen avustusluonteisten välineiden (etenkin PHARE-ohjelman) kanssa. Itä-Euroopan maat ovat hyvin erilaisissa Keski- ja taloudellisen muutoksen kehitysvaiheissa ja jotkut niistä ovat selvästi siirtyneet talousuudistuksessaan vaiheeseen, jossa maksutaseapu ei ehkä enää ole tarpeen. Yhteisön makrotaloudellinen rahoitusapu alkuperäisessä talouden vakauttamista ja maksutasetta tukevassa muodossaan on yhä selvästi tarpeen joidenkin maiden auttamisessa. Useissa muissa maissa makrotaloudellinen rahoitusapu keskittyy nyt enemmänkin hallitusten rakenteellisten uudistusohjelmien tukemiseen yhdessä PHARE-ohjelman kanssa, jolla mahdollisuuksien mukaan voidaan tukea kansallisia toimielimiä tällaisessa uudistuksessa. Yleisesti ottaen tällainen kehitys on myös lisääntynyt komission ja Bretton Woods -laitosten välistä yhteistyötä. Samalla näiden maiden eri viranomaisten välinen vuorovaikutus on lisääntynyt huomattavasti. Vaikka myönnettyjen makrotaloudellista itäisemmän ja eteläisemmän Euroopan assosioituneille maille. yhteisön rahoitusapua on siis pyritty maantieteellisesti kohdentamaan kokonaismäärät ovat pienentyneet, varojen Suuntaus unionin ulkorajojen välittömässä läheisyydessä olevia maita kaukaisempien maiden tukemiseen on vahvistunut myös, kun otetaan huomioon ne kolme Euroopan uutta itsenäistä valtiota, jotka ovat saaneet yhteisön makrotaloudellista rahoitusapua: Ukraina, Valko-Venäjä ja Moldova. Tässäkin painopiste on vähitellen siirtynyt kohti rakenteellisia uudistuksia. Kuten KIE-maiden yhteydessä, avustusluonteisia välineitä (lähinnä TACIS) on käytetty samanaikaisesti näiden maiden tukemiseen. Ukrainan ja Valko-Venäjän sekä KIE-maista Bulgarian ja Romanian esimerkit valaisevat toista suuntausta; nimittäin sitä, että ne maat, jotka ovat aloittaneet taloudelliset uudistukset myöhään, kuten Valko-Venäjä, tai ovat edistyneet hitaasti, kuten Romania, tai ovat hukanneet aikaa epäröintiin tai jopa uudistusten osittaiseen peruuttamiseen, kuten Ukraina tai Bulgaria, ovat kaikki joutuneet suhteellisen vaikeaan tilanteeseen. Tässä mielessä yhteisön makrotaloudellinen rahoitusapu on selvästikin täyttänyt tehtävänsä tukemalla muutospyrkimyksiä niissä maissa, jotka ovat käynnistäneet kunnianhimoisia uudistusohjelmia. 4. Avustustaakan jakaminen kohti kehittyessä rahoitusavun Yhteisön makrotaloudellisen po- litiikkaperusteisempaa lähestymistapaa unionin myöntämät varat ovat vähentyneet merkittävästi (taulukot 3 ja 3. 1). Alunperin yksi EU:n avun tärkeistä ominaisuuksista oli, että huomattavan suuria rahasummia käytettiin Bretton Woods -laitosten ohjelmien tukemiseen. Yhteisöllä oli keskeinen merkitys sekä suurimpana yksittäisenä avustajana (se maksoi 54 prosenttia kaikesta Unkarille vuonna 1990 myönnetystä maksutasetuesta) että kahdenvälisen avun yhteensovittajana (G 24 -hanke Keski- ja Itä-Euroopan maiden hyväksi vuodesta 1991 alkaen), minkä ansiosta toimintaan osallistui laaja joukko rahoittajia. entistä järjestivät lopulta enemmän varoja. Lisäksi Kansainväliset rahoituslaitokset (joiden osuus maksutasetuesta kasvoi 21 prosentista - lukuun ottamatta velkojen uudelleenjärjestelyjä - vuonna 1991 noin 80 prosenttiin vuonna 1995) lainamuoto, järjestelmänmuutostuki (STF), joka yhdessäavunsaantirajan nostamisen kanssa mahdollisti Kansainvälisen valuuttarahaston avun lisäämisen Keski- ja Itä-Euroopan maille ja entiseen Neuvostoliittoon kuuluneille maille. Maailmanpankki puolestaan kehitti peräkkäisiä poli- tiikkaperusteisia maksutasetoimia (lainat rakenteellista sopeuttamista varten eli SAL ja sen jälkeen yritys- ja rahoitusalan sopeuttamislainat eli EFSAL ). luotiin uusi Useimpia edunsaajamaiden kanssa neuvoteltuja EFSAL-toimenpiteitä ei pystytty suorittamaan Vastaavasti ulkomaisten velkojien sekä yleinen että yksityinen apu toteutui velkojen uudelleenjärjestelyjen ja velkojen alentamistoimien yhteydessä (Algeria, Bulgaria, Uk raina). Tämä tuki muodosti merkittävän osan maksutasetuesta vuosina 1991 ja 1994. Euroopan unionin ja muiden kahdenvälisten rahoittajien suhteelliset osuudet4 avusta (lukuun ottamatta velkojen uudelleenjärjestely toimenpiteitä) pienenivät voimakkaasti 54 prosentista (EU) ja 25 prosentista (muut kahdenväliset) vuonna 1990 14 prosenttiin ja 6 prosenttiin vuonna 1995 (eli 6 ja 3 prosenttiin kaikista sitoumuksista velkojen uudelleenjärjestelyt mukaan lukien). loppuun vuoden 1995 loppuun mennessä. Siksi niitä ei ole sisällytetty taulukoissa 3 ja 3. 1 merkittyihin sitoumuksiin. Kun näin tapahtuu, Maailmanpankin osuus nousee vastaavasti. Vain ne maat, joille on järjestetty EU:n makrotaloudellista rahoitusapua, on laskettu mukaan näihin tilastoihin. YHTEISÖN KOLMANSILLE MAILLE ULOTTAMA MAKROTALOUDELLINEN RAHOITUSAPU VUODEN 1995 LOPPUUN Tilanne maksettujen lainaerien suhteen huhtikuussa 1996 (miljoonaa ecua) Maa Mvönncttv Neuvosto Maksettu Maksuerin mlärflja Maksamatta enimmäismääri pJMkssn päivämäärä maksukuukausi A. Makrotaloudellinen rahoitusapu KIE-maiHe Unkari I (laina rakenteelliseen sopeuttamiseen) Tsekkoslovakian liittotasavalta (BOP-laina) Unkari II (BOP-laina) Bulgaria I (HOIMaina) Romania I (BOP-laina) Albania I (BOP-laina) Baltian maat (BOP-lainoja) joista: Viro Latvia Liettua Romania 11 (BOP-laina) Bulgaria II (BOP-laina) Romania III (BOP-laina) Albania II (BOP-laina) Slovakia (BOP-laina) 260 870 375 22. 02. 90 610 25. 02. 91 375 180 24. 06. 91 180 290 24. 06. 91 290 375 22. 07. 91 375 70 28. 09. 92 70 350 - 04/90 260 - 02/91 185-03/91 190-03/92 100-08/91 80-01/93 150-08/91 140-/0392 190-01/92 185 - 04/92 35 -12/92 35 - 08/93 220 23. 11. 92 135 85 40 80 100 80 27. 11. 92 80 110 19. 10. 92 70 125 20. 06. 94 55 35 28. 11. 94 15 130 22. 12. 94 YHTEENSÄ A 2860 2255 B, Makrotaloudellinen rahjtusapu nutille kolmansille maille Israel (1) (tuettu laina rakenteelliseen sopeuttamiseen) 187. 5 22. 07. 91 187. 5 Algeria 1 (BOP-laina) Moldavia (BOP-laina) Algeria II (BOP-laina) Ukraina I (BOP-laina) VVit-Rusland (BOP-laina) Ukraina II (BOP-laina) 400 23. 09. 91 400 45 13. 06. 94 45 200 22. 12. 94 100 100 85 55 22. 12. 94 85 10. 04. 95 30 200 23. 10. 95 YHTEENSÄ B YHTEENSÄ A+B 1172. 5 4032. 5 847. 5 3102. 5 ( 1 ) Israelille myönnetty rahoitusapu sisältää 160 miljoonan ecun lainan ja 27,5 miljoonaa ecua avustuksia korkotukina. 40 70 20 130 605 25 200 325 930 Taulukko 2: KU/d' 24-maiden makiolHloudellinen rahoitusapu Keski-ja IlA-Kuroopun maille viiodentH 1991 (kumulatiiviset niSUrttl) (Tilanne joulukuussa 1995) Maa (Todettu rahoitustarve) EY EFTA* USA Japani Muut ALBANIA (237 milj. USD) BALTIAN MAAT (600 milj. USD) BULGARIA (1 BOmilj. USD) Sitoumukset % tarp. Milj. USD % sit. Maks. Milj. USD % maks. Milj. USD Sitoumukset % tarp. % sit. Maks. Milj. USD % maks. Sitoumukset % tarp. Milj. USD % sit. Maks. Milj. USD % maks. 123. 5 14. 2 52. 1 6. 0 71. 0 8. 2 100. 1 4. 2 88. 7 3. 7 300. 0 123. 1 50. 0 20. 5 57. 4 23. 5 184. 0 67. 9 54. 0 19. 9 36. 3 15. 3 20. 9 8. 5 7. 5 100. 0 16. 7 19. 1 88. 9 26. 1 533. 3 126. 0 10. 0 228. 1 8. 7 47. 2 11. 2 0. 9 20. 2 0. 8 487. 7 95. 0 10. 0 100. 0 58. 9 13. 9 1. 1 25. 2 1. 0 70. 4 13. 7 1. 4 14. 4 Yhteensä 174. 0 73. 4 100. 0 112. 8 100. 0 523. 1 87. 2 100. 0 340. 8 100. 0 906. 1 80. 2 100. 0 692. 7 100. 0 * josta A, S. SF | 11. 7 | 4. 9 | 6. 7 1 4. 2 | 3. 71 811 13. 5 1 15. 5 | 67. 9| 19. 9 | 69. 0 \ 6. 1 | 7. 6 | 50. 0 | 7. 2 | Maa (Todettu rahoitustarve) TSEKKOSLOVAKIA (1000 milj. USD) UNKARI (500 milj. USD) ROMANIA (1 455 milj. USD) Sitoumukset % tarp. % sit. Milj. USD Maks. Milj. USD % maks. Milj. USD Sitoumukset % tarp. % sit. Maks. Milj. USD % maks. Sitoumukset % tarp. Milj. USD % sit. Maks. Milj. USD % maks. EY EFTA * USA Japani Muut 500. 0 146. 0 15. 0 200. 0 26. 0 50. 0 14. 6 1. 5 20. 0 2. 6 56. 4 16. 5 1. 7 22. 5 2. 9 500. 0 146. 0 15. 0 200. 0 1. 0 58. 0 16. 9 1. 7 23. 2 0. 1 250. 0 95. 0 10. 0 150. 0 12. 8 50. 0 19. 0 2. 0 30. 0 2. 6 48. 3 18. 3 1. 9 29. 0 2. 5 250. 0 95. 0 10. 0 125. 0 12. 8 50. 7 19. 3 2. 0 25. 4 2. 6 740. 6 162. 2 150. 0 22. 0 50. 9 11. 1 10. 3 1. 5 68. 9 15. 1 660. 7 143. 3 14. 0 2. 0 100. 0 22. 0 71. 3 15. 5 10. 8 2. 4 Yhteensä 887. 0 88. 7 100. 0 862. 0 100. 0 517. 8 103. 6 100. 0 492. 8 100. 0 1074. 8 73. 9 100. 0 926. 0 100. 0 •josta A, S, SF | 900 | 9. 0 | 10. 1 | 90. 0 | 10. 4 |" 50 10. 0 9. 7 | 501 101 I 87. 3 | 6. 0 | 8. 1 | 78. 4 | 8. 5 | Man (Todettu rahoitustarve) SLOVAKIA (300 milj. USD) YHTEENSÄ (5 222 milj. USD) Sitoumukset % tarp. % sit. Milj. USD Maks. Milj. USD % maks. Milj. USD Sitoumukset % tarp. % sit. Maks. Milj. USD % maks. EY EFTA* USA Japani Muut 156. 0 27. 4 52. 0 9. 1 64. 1 11. 2 60. 0 20. 0 24. 7 60. 0 100. 0 2603. 5 693. 8 35. 0 924. 4 69. 5 49. 9 13. 3 0. 7 17. 7 1. 3 60. 2 16. 0 0. 8 21. 4 1. 6 2182. 5 551. 4 35. 0 682. 4 35. 8 62. 6 15. 8 1. 0 19. 6 1. 0 Yhteensä 243. 4 81. 1 100. 0 60. 0 100. 0 4326. 2 82. 8 100. 0 3487. 1 100. 0 •jostaA,S,SF | 16. 4 | 5. 5 | 6. 7 | 405. 3 7. 8 9. 4 340. 5 m ( I ) Vuonna 1990 Yhteisö myönsi Unkarille 870 miljoonan ecun lisälainan, jota ei ole otettu huomioon tässä taulukossa, koska se tapahtui G 24-kehityksen ulkopuolella. Lähde: Euroopan komissio 8 Taulukko 3: EU:n makrotaloudellisen rahoitusavun vastaanottajamaiden saama maksutasetuki myöntäjien mukaan, 1990 -1995 (1) (prosenttia kaikista sitoumuksista) Velkojen uudelleenjärjestely mukaan lukien Kv. rahoituslaitokset IMF Maailmanpankki Kahdenväliset EU (2) Muut (3) josta USA Japani Velkojen uudelleenjärjestely Pariisin klubi Lontoon klubi Muut (4) Ilman velkojen uudelleenjärjestelyä Kv. rahoituslaitokset IMF Maailmanpankki Muut EU (2) Muut (3) josta USA Japani I Î 9 9 Ô Ï 9 9 Ï Ï 9 92 Ï994 Ï995 2Ï 11 10 79 54 25 0 10 0 69 40 29 31 19 13 0 5 0 50 37 13 50 20 13 0 8 18 5 13 27 21 6 73 6 5 2 63 32 28 2 33~ 26 7 67 6 3 3 59 0 0 59 10 1990 1991 1992 1994 1995 2Ï 11 10 79 54 25 0 10 6Ï 45 16 39 24 15 0 9 69 40 29 31 19 13 0 5 71 56 15 29 17 12 2 6 8Ö~ 63 17 20 14 6 0 6 ( 1 ) (2) (3) (4) Perustuu neuvoston päätöksiin EU:n toimenpieistä. Vuonna 1993 ei päätetty toimenpiteistä. EU:n makrotaloudellinen rahoitusapu. EU:n jäsenvaltiot mukaan lukien. Liikepankkien sydikoitu laina Algerialle vuonna 1991, Venäjän ja Turkmenistanin Ukrainalle myöntäm velkojen uudelleenjärjestely vuosina 1994 ja 1995. 9 Taulukko 3. 1. EU:n makrotaloudellisen rahoitusavun vastaanottajamaiden saama maksutasetuki mySntiljien mukaan 1990-1995 (miljoonina Yhdysvaltain dollareina ja prosentteina kaikista sitoumuksista ja maksuista Maksutasetuki 1990 Yhteensä Unkari I Sitowwksci % milj. USD Maksuerä! milj. USD % Sitoumukset Maksuerä! milj. USD % milj. USD % Kv. rahoituslaitokset IMF Maailmanpankki (politiikkaperusteiset) Kahdenväliset EU USA Japani Saksa Muut 419 219 200 1618 1108 0 200 311 375 175 200 1288 777 0 200 311 21 11 10 79 54 0 10 15 0 23 11 12 77 47 0 12 19 0 419 219 200 1618 1108 0 200 311 0 21 11 10 79 54 0 10 15 0 375 175 200 1288 777 0 200 311 0 23 11 12 77 47 0 12 19 0 Yhteensä 2037 100 1663 100 2037 100 1663 100 Maksutasetuki 1991 Yhteensä Algeria I Bulgaria 11 Silounuikscl Maksuerät Maksuerät Maksuerät milj. USD % milj. USD % milj. USD milj. USD % milj. USD milj. USD % Kv. rahoituslaitokset IMF Maailmanpankki (politiikkaperusteiset) Kahdenväliset EU USA Japani Muut 5607 4177 1430 5600 2190 35 850 521 Velkojen uudellcenjärjestel 2004 Pariisin klubi Syndikoidut lainat 554 1450 3930 2825 1105 5147 1988 35 633 487 2004 554 1450 50 20 0 8 5 18 5 13 690 390 300 2290 540 0 300 0 1450 443 293 150 1938 338 0 150 0 1450 77 18 0 10 0 49 57 22 0 7 5 22 6 16 1450 49 1450 640 390 250 1168 400 10 100 104 554 554 540 390 150 1117 400 10 58 95 554 554 33 24 9 67 24 1 4 6 33 33 Yhteensä 11207 100 9077 100 2980 100 2381 100 1808 100 1657 100 Tsekkoslovakia Unkari Romania I Sitoumukset Maksuerät milj. USD % milj. USD % Sitoumukset milj. USD % milj. USD Sitoumukset milj. USD % Maksuerät milj. USD % Kv. rahoituslaitokset IMF Maailmanpankki (politiikkaperusteiset) Kahdenväliset EU USA Japani Muut Velkojen uudelleenjärjestely Pariisin klubi Syndikoidut lainat 1302 852 450 887 500 15 200 172 1302 852 450 862 500 15 200 147 2262 2012 250 518 250 10 150 108 1020 845 175 493 250 10 125 108 713 533 180 737 500 100 137 46 33 13 54 37 625 445 180 737 500 100 137 Yhteensä 2189 100 2164 100 2780 100 1513 100 1450 100 1362 100 10 Taulukko 3. 1. (jatkoa) Maksutasetuki 1992 Yhteensä Albania 1 Viro Sitoumukset Maksuerät Sitoumukset Maksuerät Sitoumukset Maksuerät milj. USD % milj. USD % milj. USD % milj. USD */. milj USD % milj. USD % Kv. rahoituslaitokset IMI1 Maailmanpankki (politiikkaperusteiset) Kahdenväliset EU USA Japani Muut 1564 909 655 708 423 0 120 165 69 40 29 31 19 0 5 7 1193 768 426 476 298 0 79 100 71 46 26 29 18 0 5 6 48 28 20 115 83 0 20 12 29 17 12 71 SI 0 12 8 28 18 10 95 83 0 9 4 23 15 8 77 67 0 7 3 116 86 30 87 46 0 20 22 57 42 IS 43 22 0 10 II 109 83 26 48 23 0 13 13 69 53 17 31 14 0 8 8 VIiIrriMä 2272 100 1671) IIN) 162 100 123 IU0 204 100 158 100 UlYlil Luaum Romania 1 Sitoumukset Maksuerät Sitoumukset Maksuerät Sitoumukset Maksuerät milj USD % milj USD % milj. USD % milj. USD % milj. USD % milj. USD % Kv. rahoituslaitokset IMF Maailmanpankki (politiikkaperusteiset) Kahdenväliset liU USA Japani Muut 215 170 45 169 91 0 35 43 56 44 12 44 24 0 9 11 196 151 45 94 46 0 23 25 68 52 16 32 16 0 8 9 245 185 60 217 114 0 45 58 53 40 13 47 25 0 10 13 194 149 45 120 57 0 34 29 62 48 14 38 18 0 H 9 940 440 500 119 90 29 89 42 47 11 8 0 0 3 666 366 300 119 90 29 85 47 38 15 11 0 0 4 Yhteensä 384 100 290 100 462 100 314 100 1059 100 785 100 Maksutasetuki 1994 Yhlçensê Albania Algeria II Bulgaria II Sitoumukset Maksuerät Sitoumukset Maksuerät Sitoumukset Maksuerät Sitoumukset Maksuerät milj USD % milj USD % milj USD % milj USD % milj USD •/. milj USD % milj USD % milj USD V. kv. i HluiilllillHililkirl IMI' Maailnuuipiutkki ( |H>1 i Itik kupoi UKtcisut ) 4086 1206 880 27 21 (> 2772 2072 700 21 16 5 k Kahdenväliset 11299 73 10357 79 Ml USA Japani Muut Velkojen uudelleenjärjestely Lontoon klubi Panisin klubi Muut 952 100 350 252 9645 4920 4380 345 336 90 185 101 9645 4920 4380 6 1 2 2 63 32 28 2 3 1 1 1 73 37 33 75 60 15 45 41 0 0 4 63 50 13 37 34 0 0 3 42 34 8 18 18 0 0 0 70 58 13 30 30 0 0 0 1397 1097 300 5920 335 0 150 I3S 5300 1120 4180 19 15 4 81 5 0 2 2 72 IS 57 1182 8K2 300 5666 201 0 95 70 5300 1120 4180 17 II. 4 646 521 125 13 II 3 195 195 5 5 0 83 4214 87 4088 95 3 0 1 1 77 16 61 125 0 SO 39 4000 3800 200 3 0 1 1 82 78 4 88 0 0 0 4000 3800 200 2 0 0 0 93 89 5 Yhteensä 15385 100 13129 100 120 100 59 100 7317 100 6848 100 4860 100 4283 100 Moldova 1 Romania 111 Slovakia Ukraina Sitoumukset Maksuerät Sitoumukset Maksuerät Sitoumukset M^lSllCTät Sitoumukset Maksuerät milj. USD % milj. USD % milj. USD % milj. USD % milj. USD % milj. USD % milj. USD % milj. USD V. IKI» I M I' WI1 (policy bawd) l i i l a l r i a li Hl USA Japan Other bilaterals Debt relief 1-ondonClub Paris Club Other 164 104 60 IMI 54 30 40 6 56 35 20 44 18 10 14 2 133 121 12 106 30 20 30 26 56 51 5 44 12 8 13 II 913 713 200 218 143 0 50 26 81 63 18 19 13 0 4 2 447 247 200 100 55 45 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 426 346 80 242 155 60 27 64 52 12 36 23 0 9 4 308 228 80 60 0 0 60 0 84 62 22 16 0 0 16 0 465 365 100 530 KK) 70 0 15 47 37 10 5. 1 10 7 0 2 465 365 100 53 41 11 420 47 0 70 0 5 0 8 0 1 345 35 345 39 345 35 345 39 Total 294 100 239 100 1131 100 447 100 668 100 368 100 995 100 885 100 11 Taulukko 3. 1 (jatkoa) Maksutasetuki I99S Yhteensä Valko-Venaia Ukraina II Sitoumukset milj. USD % Maksuerät milj. USD % Sitoumukset milj. USD % Maksuerät milj. USD % Sitoumukset milj. USD % Maksuerät milj. USD % 1770 1370 400 270 270 163 163 1607 1207 400 1607 1207 400 67 3443 66 6 0 3 0 38 0 0 0 1 0 0 0 3405 59 3405 65 0 0 3405 0 0 59 0 0 0 0 0 70 70 0 0 0 0 21 21 0 0 0 0 0 0 0 38 38 19 19 3815 260 150 70 3405 5 0 3 0 3405 63 3405 0 0 3405 63 3405 0 0 0 0 0 0 0 32 24 68 0 0 0 o 68 0 0 68 1877 1477 400 3885 330 0 150 0 Kv. rahoituslaitokset IMF Maailmanpankki (politiikkaperusteiset) Kahdenväliset KU VS Japani Muut Velkojen uudeileenjärjestel Lontoon klubi Pariisin klubi Muut Yhteensä 5762 100 5213 100 340 100 201 100 5422 100 5012 100 12 Taulukko 4: Valikoidut taloudelliset indikaattorit 1992 1993 1994 Ohjelma 1995 (1) Arvio BKT, kiinteät hinnat (prosentuaalinen muutos) Albania Algeria Valko-Venäjä Bulgaria Viro Latvia Liettua Moldova Romania Slovakia Ukraina -9. 7 2. 2 -7. 3 -19. 3 -35. 0 -37. 7 -29. 1 -13. 6 -7. 0 -17. 0 9. 6 -1. 8 •11. 6 -2. 4 -3. 5 •15. 0 •16. 2 -8. 7 1. 3 -4. 1 •17. 1 9. 4 1. 1 -20. 0 1. 8 4. 0 2. 0 1. 5 -31. 0 3. 9 4. 8 -23. 0 Kuluttajahinnat (vuoden loppu) (prosentuaalinen muutos) Albania Algeria Valko-Venäjä Bulgaria Viro Latvia Liettua Moldova Romania Slovakia Ukraina 236. 6 31. 7 79. 4 942. 0 958. 0 246. 0 2198. 0 198. 5 9. 1 2000. 0 30. 9 20. 5 1990. 0 63. 8 36. 0 35. 0 163. 0 837. 0 295. 0 25. 0 10155. 0 15. 8 28. 0 2220. 0 122. 0 42. 0 26. 0 45. 0 116. 0 62. 0 11. 7 401. 0 Julkisen talouden tase (prosenttia BKT:sta) Albania Algeria Valko-Venäjä Bulgaria Viro Latvia Liettua Moldova Romania Slovakia Ukraina -21. 3 -1. 3 -15. 0 0. 2 -0. 8 0. 5 -23. 4 -4. 6 -12. 8 -30. 4 •15. 9 -9. 2 -8. 3 •15. 7 -0. 7 0. 6 -5. 1 -6. 8 -0. 1 -7. 6 -10. 1 -13. 6 -4. 4 -1. 7 -6. 6 0. 0 -4. 1 -4. 2 -9. 0 -1. 0 -1. 4 -8. 2 6. 0 2. 0 10. 0 10. 0 10. 0 8. 0 138. 0 -14. 0 -3. 5 -3. 0 -4. 6 9. 0 3. 5 -7. 0 2. 6 4. 0 0. 0 3. 0 -3. 0 6. 9 7. 4 •12. 0 6. 0 22. 0 290. 0 32. 9 28. 0 23. 0 35. 0 24. 0 33. 3 7. 2 182. 0 -8. 4 -2. 8 -3. 2 -6. 7 0. 3 -4. 4 -33. 4 -5. 5 -2. 8 0. 5 -5. 0 13 Taulukko 4: Valikoidut taloudelliset indikaattorit (jatkoa) 1992 1993 1994 Ohjelma 1995 (1) Arvio Vaihtotase (prosenttia BKT:sta) Albania Algeria Valko-Venäjä Bulgaria Viro Latvia Liettua Moldova Romania Slovakia Ukraina -65. 7 2. 9 -9. 3 7. 6 2. 3 3. 4 -3. 0 -8. 6 0. 4(2) -3. 5 -33. 4 2. 1 -8. 7 -7. 9 -5. 7 6. 7 -6. 2 -9. 3 -5. 5 -5. 4 -5. 9 Viralliset ulkomaisen valuutan varannot (vuoden lopussa) (tuonti kuukausia) Albania Algeria Valko-Venäjä Bulgaria Viro Latvia Liettua Moldova Romania Slovakia Ukraina 0. 7 2. 2 3. 5 4. 5 2. 0 2. 6 0. 0 0. 2 1. 1 2. 2 2. 3 0. 3 2. 4 4. 0 5. 6 2. 4 1. 5 0. 1 1. 2 0. 2 -13. 5 -4. 3 -11. 4 -0. 3 -9. 0 -4. 6 -4. 3 -9. 2 -1. 4 5. 7 -6. 0 3. 3 2. 6 0. 3 3. 2 3. 2 5. 5 2. 7 3. 1 4. 0 1. 4 2. 3 11. 1 -2. 3 3. 3 3. 0 2. 4 4. 3 9. 7 -7. 2 -4. 1 2. 3 •10. 6 -4. 0 -3. 4 -6. 0 -4. 4 4. 3 -4. 4 3. 8 1. 8 1. 5 3. 3 2. 8 4. 8 3. 5 4. 0 1. 9 3. 8 3. 7 ( I ) Ohjelmatavoitteet asetettu: Albanialla heinäkuu 1993 (ja tarkistettu elokuussa 1994), Algerialla toukokuu 1994, Moldovalla maaliskuu 1995, Romanialla toukokuu 1994, Slovakialla heinäkuu 1994, Ukrainalla huhtikuu 1995. (2) Tsekinmaalta tehtyjen veronsiirtojen jälkeen, arviolta noin 7 prosenttia Slovakian BKT:sta. Lähteet: Kansalliset viranomaiset ja IMF. 14 TAULUKKO 5 TALOUDELLISEN UUDISTUKSEN TILA 5. 1 ALBANIA Hintojen vapauttaminen Suurin osa hintasäännöstelystä ja valtiontuista poistettu lukuun ot tamatta leipää ja jauhoja. Sääntely e Iin määrää piakkoin sähkölle kiinteän hinnan. Kaupan vapauttaminen Ei määrällisiä tuontirajoituksia. Vientirajoituksia ainoastaan romu- metalleille ja puulle. Valuuttajärjestelmä Ulkomaiset suorat sijoitukset Rahapolitiikka Julkinen talous Vapaa kellunta heinäkuusta 1992 alkaen yhtenäistetyillä valuutta markkinoilla. Varhainen lisenssien myöntäminen ulkomaanvaluutan kauppiaille ja valuutanvaihtotoimistoille. Valuutan vaihdettavuus Suuria ulkomaisia velkarästejä koskeva sopimus liikepankkien kanssa neuvoteltu elokuussa 1995. Vapaamielinen vapautettu. Vapaatalousalueiden luominen. lainsäädäntö. Maan myyminen ulkomaalaisille Tiukka rahapolitiikka. Pankkikohtaisten luottokattojen käyttö. Korko jen pysyminen reaalisesti positiivisina taattu hallinnollisin keinoin Valtion (3, 6, 12 kuukauden) velkasitoumusten huutokauppoja. Tiukka finanssipolitiikka lokakuuhun 1995 asti. Arvonlisäveron käyt töönotto lykätty heinäkuuhun 1996. Tullivapauksien poistaminen uusi luokitus, uudet tullimaksut hyväksytty toukokuussa 1995 Verotulot: 24,6 prosenttia BKT:sta vuonna 1995. Yksityistäminen ja yritysten uudelleenjärjestely 96 prosenttia kaikesta viljelykelpoisesta maasta yksityistetty. Maan määräaikaisten omistusoikeuksien jakaminen suoritettu lähes loppuun maaliskuussa 1996. Tonttimarkkinoita, kiinnelainoja, takauksia, vuokraamista ja jälleenvuokraamista sekä konkursseja koskevia lake ja. Kaupan ja palvelujen pienten yritysten yksityistäminen suoritettu ja keskisuurten yritysten loppuun. Teollisuusyritykset: pienten yksityistäminen loppuun; edistystä suurimpien valtion omistamien yritysten suhteen. Joukkoyksityistä misohjelma. Strategisia yrityksiä ja laitoksia tarjottu ulkomaisille si joittajille. Arvopaperipörssi. suureksi osaksi suoritettu Rahoitusalan uudistus Kaksitasoinen pankkilaitos. Valtion omistamat pankit yksityistetään vuosien 1996 ja 1997 aikana ja enemmistö osakkeista tarjotaan ulko maisille sijoittajille. Tilintarkastukset suoritetaan loppuun vuonna 1996. Uusi Albanian valtionpankin tehtävää ja vastuuta koskeva laki. Uusien yksityisten pankkien markkinoille pääsyä helpottava toimilupakäytäntöjä koskeva laki. Useita markkinoille pyrkijöitä Huomattava epävirallinen pankkijärjestelmä. Valtion monopoli va kuutusalalla lakkautettu. 15 5. 2 ALGERIA Hintojen vapauttaminen Huomattava hintojen vapauttaminen ja valtionapujen lakkauttaminen vuonna 1994. "Herkempien" tuotteiden (julkiset palvelut, peruselin tarvikkeet jne. ) täydellinen vapauttaminen edistyi vuonna 1995. Tam mikuussa 1995 säädetty kilpailulaki, joka on turvana monopolistisia toimia vastaan, virallisti vapaan hinnoittelun periaatteen. Kaupan vapauttaminen Vuonna 1994 aloitettuja uudistuksia vahvistettu. Määrälliset tuontirajoitukset poistettu eräitä uskonnollisuuteen liittyviä tuotteita lukuun ottamatta. Kymmenen perushyödykkeen tuontirajoitukset poistettu toukokuussa 1995. Valuuttajärjestelmä Ulkomaiset suorat sijoitukset Rahapolitiikka Julkinen talous Yksityistäminen ja yritysten uudelleenjärjestely Kahden vuonna 1994 tehdyn devalvaation jälkeen ulkomaanvaluutan jakamisjärjestelmää on merkittävästi vapautettu. Dinaari siirrettiin vuonna 1994 kiinteistä valuuttakursseista hallitusti kelluviin v a l u u t t a k u r s s e i h i n. T ä y d e l l i s et ulkomaanvaluuttamarkkinat perustettiin vuoden 1995 joulukuun lopussa. Kurssiero rinnakkaismarkkinoihin verrattuna on pudonnut merkittävästi, mutta pysyi yhä vakaasti 20 prosentissa vuoden 1995 lopussa. Dinaarin täydellinen vaihdettavuus odotettavissa lähiaikoina pankkien v ä l i s et Pankkialan investointien sisältävä vapaamielinen ulkomaisten järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1993. Lukuun ottamatta öljyalaa ei merkittäviä ulkomaisia tehty turvallisuustilanteen takia. sijoituksia ole kuitenkaan liikepankkien anto- Korot on vapautettu ja ja väliaikainen ottolainauskurssien välisen eron yläraja poistettiin joulukuussa 1995. Reaalikorot pysyivät kuitenkin negatiivisina vuonna 1995 Epäsuorien lisättiin. Ta- välineiden virallinen kaisinostohuutokauppoja huutokauppajärjestelmä velkasitoumusten myymiseksi diskontattavien rahamarkkinoilla luotiin vuonna 1995. ja valtion rahatalouden käyttöä Julkisen talouden alijäämä laski vuonna 1995 1,4 prosenttiin BKT:sta, pääosin menojen leikkaamisen (tiukka palkkapolitiikka ja valtionavun vähennykset) ansiosta, mutta myös vaihtokurssin heikkeneminen paransi budjettitilannetta. 23:ea suurinta tappiollista yritystä koskevien budjettirajoituksien tiukentuminen, niiden rahoituksen uudelleenjärjestelyjä niiden johtoa koskevien sopimusten solmiminen. Valtio keskeyttänyt kaiken lai nanannon itsenäisille julkisille yrityksille. Kaikkia julkisia raken nusalan uudelleenjärjestelyohjelman käynnistäminen. 103:ea pientä ja keskisuurta yritystä koskevan purkamisohjelman aloittaminen Maailmanpankin tuella. Uusi yksi- tyistämislaki säädetty. koskevan yrityksiä Rahoitusalan uudistus lähes yksinomaan valtion omistamia. Neljää Liikepankit ovat (kaikkiaan viidestä) julkista pankkia koskevien tulossopimusten tekeminen ja niiden uudelleenjärjestely vuonna 1995. Vakava- raisuussääntöjä tiukennettu vähitellen. 16 5. 3 VALKO-VENÄJÄ Hintojen vapauttaminen Ensimmäinen hintojen vapauttaminen vuonna 1993. Suurin osa hinnoista (lukuun ottamatta valtion monopoleja) vapautettu vuoden 1994 loppuun ja vuoden 1995 alkuun mennessä. Julkisten palvelujen hintojen prosenttiin vähitellen kustannusvastaavuudesta vuoden 1995 loppuun mennessä. nostaminen aina 80 Kaupan vapauttaminen Useimpien tuontilisenssien viejien ulkomaanvaluutan luovutusvelvollisuuden poistaminen vuonna 1994. (Luovutusvelvollisuudet otettiin kuitenkin uudelleen käyttöön vuoden 1996 alkupuolella). vientimaksujen sekä ja Valuuttajärjestelmä Ulkomaiset suorat sijoitukset Rahapolitiikka Julkinen talous Yksityistäminen ja yritysten uudelleenjärjestely Tulliliitto Venäjän kanssa perustettu vuoden 1995 alkupuolella. Sen seurauksena tuontimaksuja nostettiin Venäjän ulkoisten tullimaksujen mukaisiksi. Kumppanuus- ja yhteistyösopimus Euroopan unionin kanssa (ratifioimatta). Irtoaminen Venäjän ruplavyöhykkeestä vuonna 1994. Vain osittainen vaihdettavuus. Rajoituksia pankkien välisille valuuttatoimenpiteille Hallittu valuuttakurssi (epävirallisesti sidottu), kurssina 11. 500 ruplaa yhtä dollaria vastaan vuonna 1995. pääoman Vapaa epävarmuustekijöiden sijoituksia. ja voittojen kotiuttaminen. takia vain vähäisiä ulkomaisia Poliittisten suoria jossa pankkilaitos, keskuspankki johtaa Kaksitasoinen rahapolitiikkaa. Rahapolitiikkaa 1995 Viikoittaisia suurta osaa luotoista (60 prosenttia) koskevia huuto rahapolitiikka ja positiiviset kauppoja pankkialalla. Rajoittava reaalikorot osoittautuivat laskemisessa tehokkaiksi hyperinflatorisista lukemista alle 5 prosentin kuukausi-inflaatioon vuoden 1995 jälkipuoliskolla. tiukennettiin inflaation vuonna käyttöönotto Arvonlisäveron 1993. Hallituksen kokonaisbudjetin alijäämäinen vuosina 1994 (2 prosenttia) ja 1995 (2,3 prosenttia). Valtion kokonaistulot 48,9 prosenttia BKT:sta (1995). vuonna Hidas ja viivästynyt yksityistämiskehitys. Vain 6 prosenttia valtion omaisuudesta ja 12 prosenttia pienistä yrityksistä yksityistetty vuoden 1995 loppuun mennessä. Kuponkien vapaata jakamista kansalaisille ei vielä viety loppuun. Rahoitusalan uudistus Suuri osa pankkialasta yksityisomistuksessa. Vakavaraisuussääntöjä tiukennettu nostettu lainat kuormittavat hiljattain 2 miljoonaan ecuun. Tappiolliset pankkeja yhä ja heikentävät niiden taloudellista tilannetta. vähitellen, vähimmäispääomavaatimuksia 17 5. 4 BULGARIA Hintojen vapauttaminen Tällä hetkellä noin 50 prosenttia tavaroista on hintatarkkailun tai säännöstelyn alaisia. Hintasäännösteiy koskee yhä eräitä julkisia palveluja (energia, televiestintä, vesihuoltoja liikenne). Kaupan vapauttaminen Vientikiellot poistettu. Keskimääräinen tuontitulli teollisuustuotteille on 22 prosenttia. Joitain tuonnin suojatoimia yhä jäljellä. Valuuttajärjestelmä Ulkomaiset suorat sijoitukset Rahapolitiikka Julkinen talous Yksityistäminen ja yritysten uudelleenjärjestely Rahoitusalan uudistus Vuodesta 1991 alkaen yhtenäistettyjen ja näennäisen vapaasti kelluvien valuuttakurssien järjestelmä. Sisäinen valuutan vaihdet tavuus toteutettu (vain joitakin rajoituksia). Vähäisiä Bulgarian valtionpankin toimenpiteitä levin tukemiseksi. Virallinen (Pariisin klubin) velkojen uudelleenjärjestely huhtikuussa 1994. Tätä seurasi heinäkuussa DDSR-sopimus kaupallisten velkojien (Lontoon klubi) kanssa. Vapaamielinen ulkomaisia sijoituksia koskeva lainsäädäntö otettu käyttöön alkuvuonna 1992. Ulkomaisten sijoitusten määrä tähän mennessä politiikasta poikkeamisten sekä poliittisen epävarmuuden takia. velkaongelmien, ulkoisten vähäinen luottokatot Pankkien lakkautettiin vuoden 1994 keskivaiheilla. Vuonna 1994 raha-ja luottotunnuslukuja käytettiin nimellisenä ank kurina. Vähäisiä avomarkkinatoimia. verohallinnosta Uudet määräykset 1994 Arvonlisävero tuli voimaan saman vuoden huhtikuussa. Valtion tulojen suhde BKT. een vuonna 1995 38 prosenttia; valtion talouden alijäämän suhde BKT:een 6,7. annettu vuonna Omaisuuden palauttamisohjelma edistynyt hyvin. Taloudellinen pelastussuunnitelma yrityksille käynnistettiin vuonna 1994, mutta ratkaisematta. Yksityistäminen on tärkeitä ongelmia on yhä viivästynyt, mutta etenee nyt nopeammin. Pankkien valvonta edelleen heikkoa. Vaikka pankkien konsolidointia yritettiin aikaisessa vaiheessa, huomattavia hoitamattomia lainoja on päässyt kertymään, mikä heikentää pankkijärjestelmän uskottavuutta ja vaatii tiukkoja rakenteellisia toimia. 5. 5 VIRO Hintojen vapauttaminen Laaja hintojen vapauttaminen vuonna 1991. Loppuvuodesta 1992 alkaen hinnat käytännöllisesti katsoen kokonaan vapautettuja sääntelystä, energia- ala mukaan lukien. Kaupan vapauttaminen tuontitullien Alkuvuonna 1992 useimpien (lukuun ottamatta eräitä ylellisyystavaroita) sekä useimpien jäljelle jääneiden kiintiöiden ja lisen- sointivaatimusten poistaminen, paitsi öljyliuskeen, saven ja kvartsin osalta. Tuonnista peritään 0,5 prosentin hallinnollinen maksu sekä 18 prosentin arvonlisävero. Joitain harvoja vientitulleja. Vapaakauppasopimus muiden Baltian maiden ja Pohjoismaiden sekä Euroopan unionin (1. 1. 1995 alkaen) kanssa. Valuuttajärjestelmä Valuutan vaihdettavuus. Irtoaminen ruplavyöhykkeestä vuonna 1992. Vuodesta 1992 alkaen Viron kruunu sidottu valuuttakomiteajärjestelmässä Saksan markkaan, kurssiin kahdeksan kruunua yhtä Saksan markkaa vastaan. Ulkomaiset suorat sijoitukset Rahapolitiikka Julkinen talous Yksityistäminen ja yritysten uudelleenjärjestely Rahoitusalan uudistus Ulkomaalaisten sijoituksistaan saamien voittojen ja myyntituottojen vapaa kotiuttaminen. Keskuspankki vastaa valuuttakomiteatoiminnasta (Rahavälineosasto) ja poikkeustapauksissa hätälainanannosta pankkijärjestelmälle (Pankkiosasto vastuussa niiden varantojen hallinnasta, jotka ylittävät valuuttakomitean vakuusrajat). Rajoittava rahapolitiikka osoittautunut tehokkaaksi laskemaan inflaation hyperinflatorisista lukuihin (29 prosenttia vuoden 1994 lopussa). Keskuspankki ei puutu liikepankkien korkokurssien asettamiseen. lukemista kaksinumeroisiin liikevaihtovero Henkilökohtainen tulovero ja arvonlisävero otettiin käyttöön jo vuonna 1991, sosiaaliturva-, luonnonvara- ja erityisiä valmisteveroja. Valtion kokonaistalousarvio tasapainossa vuonna 1995. Hallinnon kokonaismenot 40 prosenttia BKT:sta vuonna 1995. yhtiötuloverolla; korvattiin Pienten ja keskisuurten yritysten yksityistäminen käytännössä suoritettu loppuun (noin 1. 000 PK-yritystä yksityistetty). Kuponkien laaja jakelu, suurten yrityksien yksityistäminen edennyt hyvin vuonna 1995 (400 yritystä kaikkiaan 500:sta yksityistetty vuoden loppuun mennessä). Kaksitasoinen pankkijärjestelmä. Valtion yritysten uudelleenjärjestelytarve lisääntynyt tiukkojen budjettirajoitusten ja konkurssilain valikoivan so veltamisen vuoksi. Liikepankkien määrää vähennetty 40:stä 24:ään korottamalla vaadittavan vähimmäispääoman määrää säännöllisesti talven 1992 jälkeen. Arvopaperipörssi perustettu. Luottolaitoslaki vahvisti keskuspankin valtaa valvonnan ja vakava- raisuussääntöjen osalta. - 1993 pankkikriisin 19 5. 6 LATVIA Hintojen vapauttaminen Laaja hintojen vapauttaminen vuosina 1991 ja 1992, mukaan lukien tuotteet. Loppuvuodesta 1992 alkaen hintojen va lukuun energia-alan pauttaminen ollut keskeisiltä osilta suoritettu ottamatta julkisten palvelujen hintoja ja vuokria. loppuun Kaupan vapauttaminen kaupan Kaikki poistettu paakauppasopimukset Baltian maiden Euroopan unionin (1. 1. 1995 alkaen) kanssa. rajoitteet vuonna ja Pohjoismaiden 1992. Va sekä Valuuttajärjestelmä Irtoaminen ruplavyöhykkeestä vuonna 1992. Valuutan vaihdettavuus Latin valuuttakurssi vakautettu hallitun kellunnan järjestelmässä ja sidottu epävirallisesti erityisnosto-oikeuksiin (SDR). Ulkomaiset suorat sijoitukset Rahapolitiikka Julkinen talous Yksityistäminen ja yritysten uudelleenjärjestely Ulkomaalaisten sijoituksistaan saamien voittojen ja myyntituottojen vapaa kotiuttaminen. Huomattavia ulkomaisia suoria sijoituksia (165 miljoonaa dollaria vuonna 1995). Itsenäinen keskuspankki. Tiukan rahapolitiikan ansiosta Baltian maiden toteutettua luottopolitiikkaa. Keskuspankin poikkeuksellinen 6 kuukauden luottoraja valtiolle vuonna 1995. inflaatio. Välillisin alhaisin keinoin Arvonlisävero otettu käyttöön helmikuussa 1992. Vuonna 1993 otettu käyttöön kiinteä tulovero (25 prosenttia) sekä 10 prosentin lisämaksu vuosituloista. Hallinnon kokonaismenot 38 prosenttia BKT:sta ja valtion talouden alijäämä vuonna 1995 3,3 prosenttia BKT:sta. perustettu Pienten ja keskisuurten yritysten yksityistäminen edistynyt hyvin. Yksityistämisvirasto 1994. Suuryritysten huutokaupat aloitettiin marraskuussa 1994. Julkiset yritykset, jotka eivät vielä ole valmiita välittömästi tapahtuvaan yksityistämiseen, on muutettu osakeyhtiöiksi, joita vuonna 1994 perustettu valtion omaisuusrahasto (State Property Fund) johtaa. vuonna Rahoitusalan uudistus 49 Latvian pankin Kaksitasoinen pankkijärjestelmä. entistä sivukonttoria joko sulautettu yhdeksi pankiksi (21 niistä muodostaa nyt Universal Bankin, joka on tarkoitus järjestää uudelleen ja yksityistää myöhemmin) tai yksityistetty lukuun ottamatta yhtä, joka likvidoitiin. Vakaavaraisuusaste nousi tammikuussa 1994. Universal Bank of Latvian ja Latvian Savings Bankin taseet vahvistuneet viime 1994. aikoina. Yhdeksän pankkitoimilupaa peruttu vuonna Arvopaperipörssi perustettu. 20 5. 7 LIETTUA Hintojen vapauttaminen Hintojen vapauttaminen vuosina 1991, 1992 ja 1993, mukaan lukien useimmat energia-alan tuotteet. Valtionapua vähennetty talouksien lokakuussa 1994), lämmityksen (hintoja nostettu 50 prosenttia sähkön (hintoja nostettu 33 prosenttia lokakuussa 1994) sekä kuljetusten osalta. Kaupan vapauttaminen Vientikiintiöt ja lisensointi poistettu osittain vuoden 1992 aikana ja kokonaan kesäkuussa 1993. Kaikki tuontirajoitukset ja -lisenssit poistettu. Toukokuusta 1994 alkaen tuontitullit poistettu useilta tavaroilta, jotka muodostivat yhteensä kaksi kolmasosaa tuonnista. Vuoden 1994 heinäkuussa useiden maataloustuotteiden tuontitulleja korotettiin keskimäärin 40 prosenttiin ja laskettiin keskimäärin 30 prosenttiin tuli voimaan 1. tammikuuta 1995. lokakuussa. Vapaakauppasopimus EU:n kanssa Valuuttajärjestelmä Valuutan vaihdettavuus. Liettua irtosi ruplavyöhykkeestä keväällä 1992. Huhtikuusta 1994 alkaen liti sidottu USA:n dollariin kiinteään kurssiin neljä litiä yhtä dollaria vastaan. Ulkomaiset suorat sijoitukset Rahapolitiikka Julkinen talous Yksityistäminen ja yritysten uudelleenjärjestely Rahoitusalan uudistus Ulkomaalaisten sijoituksistaan saamien voittojen ja myyntituottojen vapaa kotiuttaminen. Itsenäinen keskuspankki (uusi keskuspankkilaki säädetty joulukuussa 1994). Huhtikuusta 1994 alkaen valuuttakomiteajärjestely, jonka mukaisesti liikkeellä oleva raha on rajoitettu keskuspankin hallussa olevan ulkomaanvaluutan määrään. Rahamäärien kasvu kohtuullista vuonna 1994 (vuoden keskimääräinen kasvu 45 prosenttia). Verojärstelmä on uudistettu, ja siihen sisältyy nyt henkilökohtainen tulovero sekä henkilökohtainen voittovero, varallisuusvero, luonnonvaroihin kohdistuva vero, yksilöityjä valmisteveroja sekä yleinen liikevaihtovero. UUsi arvonlisävero korvaa aiemman yleisen valmisteveron. Valtiontalous alijäämäinen vuonna 1995 (3. 4% BKT. sta). Merkittävää edistystä pienten ja keskisuurten yritysten sekä suuryritysten yksityistämisessä huutokauppojen, valtion osakkeiden merkinnän ja kuponkijärjestelmän avulla. Tammikuuhun 1995 mennessä 76 prosenttia kaikista yksityistämiskelpoisista yrityksistä edistystä (1/3 valtion omaisuudesta) yksityistetty. Vähäistä maaomistuksen itsenäinen toiminta edistää tehokkuutta. yksityistämisessä. Valtionyritysten vuonna perustettu pankkijärjestelmä Kaksitasoinen 1992. Vakavaraisuussääntöjä kiristävä keskuspankki- ja liikepankkiasetus annettiin alkuvuonna 1995. Pankkien kansainvälinen tarkastaminen nykyisin pakollista. Arvopaperipörssi perustettu. Kesäkuussa 1996 uusi laki vararikossa olevan Innovation Bankin kansallistamisesta ja tappiollisten luottojen viraston perustamisesta. Ulkomaisten pankkien konttorit päästetty markkinoille 4. kesäkuuta 1996 alkaen. 21 5. 8 MOLDOVA Hintojen vapauttaminen Tavaroiden ja palvelujen hintojen täydellinen vapauttaminen muutamin poikkeuksin (lähinnä energiatuotteet). Kaupan vapauttaminen Valuuttajärjestelmä Ulkomaiset suorat sijoitukset Rahapolitiikka Julkinen talous Yksityistäminen ja yritysten uudelleenjärjestely Rahoitusalan uudistus Kaikki vientikiintiöt poistettu mukaan lukien viljaa ja viljatuotteita koskevat 1. joulukuuta 1995. Tuontitullin enimmäismäärä alennettiin vuoden 1995 marraskuun loppuun mennessä 20 prosenttiin, eräin poikkeuksin. IVY-maiden ulkopuolelle vietäviä tavaroita koskevat valmisteverot otettu käyttöön vuoden 1995 lopulla, mutta ne on tar koitus poistaa ennen uuden IMF:n ohjelman hyväksymistä. Uusi valuutta otettiin käyttöön marraskuussa 1993. Vapaasti kelluva ja suhteellisen vakaa suhteessa USA:n dollariin vuonna 1995 Päivittäiset Chisinaun ulkomaanvaluuttahuutokaupat pankkienvälisessä valuutanvaihtotoimistossa. Valuutan vaihdettavuus IMF:n artiklan VIII hyväksyminen kesäkuussa 1996. Liberaalijärjestelmä: sijoituksista saatujen voittojen ja myyntituotto jen vapaa kotiuttaminen kolmen kuukauden kuluessa kaupan tekemisestä. Ulkomaisen sijoitustoiminnan edistämisvirasto perustettu tammikuussa 1995. Kumppanuus- ja yhteistyösopimus EU. n kanssa tehty marraskuussa 1994. Ulkomaisia sijoituksia Moldovassa kä syyskuussa 1995 sittelevä konferenssi pidettiin Chisinaussa ulkomaisten sijoittajien houkuttelemiseksi. luottokattoihin. Tukeutuminen nopea Päätavoite: joka perustuu uuden valuutan käyttöönottoon alentaminen, taloudellisen kurin tiukentamiseen ja keskuspankin lisääntyneeseen itsenäisyyteen. inflaation Arvonlisävero otettu käyttöön vuonna 1992. Verohallintoa kehitetty Suuret alv-kertymät, mukaan lukien verorästit. Yksityistämisen tulot paljon odotuksia pienempiä kotimaisen pääoman puutteen takia Menopuolella ylityksiä sosiaalialan suunniteltua suurempien menojen lainojen ja hallituksen maksuvaikeuksissa olevien yritysten takaamisesta aiheutuvan nettomääräisen luotonoton takia. Uusi vuosia 1995 ja 1996 koskeva ohjelma hyväksytty maaliskuussa 1995. 2200 yritystä eli noin 70 prosenttia taloudesta yksityistetty marraskuussa 1995 loppuun suoritetun kuponkiohjelman avulla. Käteisyksityistäminen ei ole ollut menestyksekästä kotimaisen pääoman puutteen takia. 20:ta valtionyritystä koskevat likvidaa- tiomenettelyt aloitettu. jossa vastaa pankkijärjestelmä, Kaksitasoinen tappiollisista ja pankkivalvonnasta. Määräykset rahapolitiikasta lainoista hyväksytty vuonna 1995. Tammikuun 1. päivästä 1996 alkaen kaikkien pankkien, jotka eivät kykene pitämään yllä vähintään 4 miljoonan Moldovan leun (noin 900. 000 dollaria) arvoista varantoa täytyy joko lopettaa toimintansa tai sulautua suurempaan pankkiin. valtionpankki Hintojen vapauttaminen Kaupan vapauttaminen Valuuttajärjestelmä 22 5. 9 ROMANIA Hintojen vapauttamiskehitys alkoi marraskuussa 1990. Vuoden 1995 keskivaiheilla enää 3 prosenttia kaikista kuluttajahyödykkeiden ja palvelujen hinnoista oli säännösteltyjä tai sai tukia (vuoden 1989 90 prosenttiin verrattuna). Teollisuuden ja raaka aineiden hankintahintojen osalta säännösteltyjen tai tuettujen hintojen osuus oli vastaavasti 7 ja 27 prosenttia. tuottajahintojen Täysin vapautettu lukuun ottamatta pientä määrää terveyssyistä tai valtion tukemien hyödykkeiden takia yhä voimassa olevia tuonti- tai -kieltoja. Eurooppa-sopimus EU:n kanssa vientikiintiöitä voimassa 1. päivästä tammikuuta 1995. Suosituimmuusasema Yhdysvalloissa. tai valuutan saatavissa Rajoitettu vaihdettavuus. Markkinaehtoinen valuuttakurssijärjestelmä luotiin huhtikuussa 1994, mutta rinnakkaisia esiintyy yhä. Ulkomaanvaluuttaa yksityisten valuuttakursseja henkilöiden valuutanvaihtotoimistoista. taipumuksia peruuttaa valuutta Viranomaisilla on kuitenkin markkinoiden huomattavasti vapauttamisloimiaan. Pudottuaan vuoden keskivaiheilla valuutanvaihtomarkkinoiden kurssien välinen ero on noussut jälleen yli 20 prosentin vuoden 1995 loppuun mennessä. yksityisistä Ulkomaiset suorat sijoitukset Rahapolitiikka 6. Julkinen talous Yksityistäminen ja yritysten uudelleenjärjestely 8. Rahoitusalan uudistus ja Vapaa oikeudellinen ympäristö osakkeiden merkinnälle ulkomaalaisten voittojen kotiuttamiselle. Yksityistämisen edistymisen hitaus on rajoittanut maahan virtaavien sijoitusten määrää. Keskuspankki käyttää sekä suoria että välillisiä keinoja rahapolitiikan hallinnassa. Keskuspankki lopettanut julkisen talouden alijäämien rahoittamisen lähes kokonaan. Heikko talouskuri julkisissa yrityk sissä. ja uusien verojärjestelmien Verouudistusten hyvä edistyminen ottaminen käyttöön, muun muassa arvonlisävero. Tuloverojärjes telmän muutos odotettavissa ennen vuoden 1996 loppua. Julkisen talouden alijäämä on suhteellisen pieni ja hallinnassa. Vähäistä edistymistä valtion omaisuusrahaston (State Ownership Fundin) kautta suoritetussa keskisuurten ja suurten yritysten yksi tyistämisessä. Lunastuksien avulla jonkin verran edistystä pienten yritysten yksityistämisessä. Suuret yritysten väliset maksurästit vaikeuttavat tappiollisten yritysten talouden uudelleenjärjestelyä ja aiheuttavat huomattavaa epäsuoraa painetta valtion taloudelle. Uusi yritys uudelleenjärjestelemiseksi yritysten käynnistettiin vuoden 1995 lopulla Maailmanpankin tuella. ongelmallisimpien Vuonna 1995 sovittiin pankkijärjestelmän uudistusohjelmasta Maailmanpankin kanssa, annettiin sarja vakavaraisuussääntöjä ja uudistettiin pankkien välinen selvitysjärjestelmä. Valtion omistamien pankkien yksityistäminen edistyi yhä erittäin hitaasti ja vain yksi pankki on luopumassa toiminnastaan. Marraskuussa 1995 alkoi kauppa Bukarestin arvopaperipörssissä. 23 5. 10 SLOVAKIA Hintojen vapauttaminen Kokonaisliikevaihdosta 95 prosenttia perustuu vapaasti määräytyviin hintoihin. Sääntely koskee yhä energia-alaa, julkista liikennettä, vuokria, puhelin- ja lennätinalaa sekä lääkealan tuotteita. Kaupan vapauttaminen Valuuttajärjestelmä Ulkomaiset suorat sijoitukset Rahapolitiikka Julkinen talous Yksityistäminen ja yritysten uudelleenjärjestely Rahoitusalan uudistus Tuontitavarat vapautettu lukuun ottamatta eräitä herkkiä tuontilupien alaisia tuotteita. Vientilisensointi voimassa yhä muutamille tuotteille. Vapaakauppasopimukset EY:n, EFTA-maiden ja Visegrad-maiden kanssa. Tulliliitto Tsekin tasavallan kanssa Tsekkoslovakian liitto tasavallan hajoamisesta alkaen. Kymmenen prosentin tuontilisämaksu kulutustavaroille otettiin käyttöön maaliskuussa 1994, ja maksua alennettiin vuoden 1996 puolivälissä 7,5 prosenttiin. Jäljellä olevat valuutan täyden vaihdettavuuden rajoitukset poistetaan lakkautetaan ja clearing-järjestelmä Tsekin lokakuussa 1996. Valuuttakurssi sidottu länsieurooppalaisista valuu toista koostuvaan valuuttakoriin helmikuusta 1993 alkaen. tasavallan kanssa Ei rajoituksia ulkomaalaisten tekemälle osakkeiden merkinnälle, liittyvillä aloilla paitsi muutamilla herkillä Sijoituksista vapaa kotiuttaminen. ja myyntituottojen tai puolustukseen voittojen saatujen toimii Tammikuussa 1993 perustettu Slovakian valtionpankki hallituksesta itsenäisenä. Slovakian kruunu otettu käyttöön helmikuussa 1993. Lisääntynyt nojautuminen välillisiin rahata jääneet pankkikohtaiset jäljelle loudellisiin valvontavälineisiin: luottokatot poistettu tammikuussa 1996. uudistettu, ja Arvonlisäveroa tammikuussa 1993 henkilökohtainen Valtion kokonaistulojen arvioitu olevan 51 prosenttia BKT:sta vuonna 1995. tulovero otettu käyttöön valmisteverojärjestelmä Ensimmäinen suuryritysten yksityistämisaalto suoritettiin loppuun kevääseen 1993 mennessä. Toinen kuponkeihin perustuva yksi- tyistämisjärjestely käynnistetty vuonna 1994 ja peruutettu vuoden 1995 keskivaiheilla. Tämän hetkinen yksityistämisstrategia painottuu perinteisiin menetelmiin (etenkin suoraan myyntiin yritysten johdolle ja henkilöstölle). Konkurssilaki tuli voimaan kesäkuussa 1993, mutta ainoastaan harvat yritykset ovat jättäneet konkurssihakemuksen. Kaksitasoinen pankkijärjestelmä perustettu tammikuussa 1990. Tärkeimmät rahalaitokset yksityistetty osittain ensimmäisen suur yritysten yksityistämisaallon yhteydessä. Valtion osuudet valtion säästöpankissa, kahdessa suurimmassa liikepankissa ja suurimmassa vakuutusyhtiössä myydään vuoden 1996 aikana. Vuodesta 1991 alkaen toteutettu useita toimia pankkien taseiden vahvistamiseksi. Tiukemmat säännöt järjestelemättömien luokittelusta ja niiden kattamisesta otettu käyttöön vuoden 1995 keskivaiheilla. 1993, mutta Bratislavan rahoitusmarkkinat ovat yhä alikehittyneet. toiminnassa vuodesta osakepörssi lainojen 24 5. 11 UKRAINA Hintojen vapauttaminen Voittomarginaalien rajat poistettu. Sellaisten joiden hinnanmuutokset tulee hyväksyttää etukäteen, määrä pienentynyt Kotitalouksien maksamat hiilen, sähkön, kaasun, kuljetusten ja asumisen hinnat pyritään saattamaan kustannuksia vastaavalle hintatasolle vuoden 1996 aikana. tavaroiden, Kaupan vapauttaminen Valtion tilausten ohjaama järjestelmä poistettu. Kaikki kotimaisen kaupan rajoitukset poistettu. Vuoden 1995 talousarviovarojen kohdentaminen valtion maataloustuotteiden hankintaan on rajoitettu talousarvion alaisten organisaatioiden tarpeisiin ja se tehdään markkinahinnoin. Tuontijärjestelmässä ei määrällisiä rajoituksia, vain harvoja, pääasiassa terveys-ja turvallisuussyistä johtuvia, poikkeuksia. Tuontitullin enimmäis määrä alennettu 30 prosenttiin. Kaikkien vientikiintiöiden ja -lisenssien poistaminen, poikkeuksena vapaaehtoisten viennin rajoitteiden alaiset vientituotteet. Valuuttajärjestelmä Ulkomaiset suorat sijoitukset Rahapolitiikka Julkinen talous Yksityistäminen ja yritysten uudelleenjärjestely Rahoitusalan uudistus valuuttakurssin Virallisen valuuttakurssin yhtenäistäminen, valuuttakurssi määräytyy pankkienvälisillä huuto kauppamarkkinoilla. Valuutan korkea vaihdettavuusaste palautettu. lakkauttaminen ja Toukokuussa 1993 annettu asetus myöntää verohelpotuksia (vapautus tulo ja voittoverosta viideksi vuodeksi) tietyille investoinneille, jotka ovat vähintään 20 prosenttia yhtiöjärjestyksen merkitystä yhtiön pääomasta. Keskuspankin luottojen kohdentaminen liikepankeille huutokaupan avulla Suunnattuja liikkeelle. Keskuspankin jälleenrahoituskorkoa on muutettu sen säilyttämiseksi reaalisesti posi tiivisena. luottoja lasketa enää ei Vuodesta 1992 asteittaista budjetin tiukentamista ja järkiperäistämistä; muun muassa arvonlisä-, yhtiö- ja tuloverojen uudistukset. Julkisten menojen alentaminen 72 prosentista BKT:sta vuonna 1992 noin 45 pro senttiin vuonna 1995. Valtion tulojen suhde BKT:een: 40 prosenttia vuonna 1995. Kupongeilla suoritettava joukkoyksityistämisohjelma aloitettu vuoden 1995 alussa. Noin 1 500 keskisuurta ja suurta yritystä yksityistetty. Ohjelmaa tehostetaan vuonna 1996. Pienyritysten yksityistämisessä edistystä. Päätös sulkea hiilikaivosta. Konkurssikäytäntöjä yksinkertaistettu vuonna 1995. tappiollista noin 15 ja sääntelyn Ehdotus keskuspankkilaista annettu parlamentille. Suunnitelmia pankkialan lainojen valvonnan kattaminen on käynnissä. Pankkien voitosta kannettava vero on alennettu 40 prosenttiin. Sijoitusvakuutusjärjestelmä otetaan käyttöön. tehostamiseksi. Tuottamattomien verovähennyskelpoiseksi. Tilintarkastuksia tulossa 25 II. ALBANIA 1. Johdanto Albanian makrotaloudellisia ja rakenteellisia sopeuttamisponnisteluja, jotka käynnistettiin vuonna 1992 ja jotka ovat suurelta osin onnistuneet, on tuettu Kansainvälisen valuuttarahaston valmiusjärjestelyllä(SBA) sekä EY:n5 (70 miljoonaa ecua) ja G 24-mai den antamalla kahdenvälisellä rahoitusavulla. Kansainvälisen va luuttarahaston päätettyä myöntää lisäapua kolmevuotisen (elokuu 1993 - heinäkuu 1996) tehostetun rakenteellisen sopeuttamistuen (ESAF) muodossa ministerineuvosto päätti 28. päivänä marraskuuta 1994 myöntää Albanialle uutta makrotaloudellista rahoitusapua enintään 35 miljoonan ecun arvosta tavoitteenaan samoin taata maalle hyväksyttävä maksutasetilanne ja vahvistaa sen valuuttavarantotilannetta. täydentävällä Albania oli siihen mennessä täyttänyt tämänhetkiseen Kansainvälisen valuuttarahaston ESAF-tukeen liittyvät poliittiset edellytykset, kunnes IMF ei budjettipoliittisen erimielisyyden takia syyskuussa 1995 enää voinut suorittaa loppuun tähän tukeen liittyvää toista tarkastusta. ESAF ei ole tällä hetkellä käytössä, mutta sillä ehdolla, että välittömästi toukokuussa 1996 terve rahataloudellinen ratkaisu, ESAF-tuesta käytävät neuvottelut voitaisiin aloittaa uudelleen suhteellisen nopeasti. järjestettävien vaalien jälkeen pannaan täytäntöön 2. Talouskehitys BKT:n kasvu ylsi 9 prosenttiin vuonna 1995. Maatalous, joka on sopeutunut hyvin hintauudistukseen ja yksityistämiseen, on vienyt elpymistä eteenpäin. Myyntiin menevät tuotanto-osuudet ovat kuitenkin vain pieni osa kokonaistuotannosta (12 - 20 prosenttia) ja markkinointikanavat kehittyvät hitaasti. Rakennusala, liikenne ja muut (yksityiset) palvelut ovat edistäneet kasvua voimakkaasti. Albanian teollisuustuotanto on alkanut elpyä. Kotimaisesti rahoitettavan valtion talouden alijäämän tavoitteeksi on asetettu 7 prosentin osuus BKT:sta vuonna 1995. Julkisen alan palkankorotukset vuoden jälkimmäisellä puo liskolla ovat kuitenkin tehneet tästä tavoitteesta saavuttamattoman ja alijäämä on itse asiassa kasvanut 8,1 prosenttiin BKT:sta. Vuodesta 1995 alkaen keskuspankin rahoi tusosuus alijäämästä on rajattu tiukasti 10 prosentin enimmäismäärään edellisen vuoden valtion kokonaistuloista (vuonna 1995: 4,6 miljardia lekiä tai 2,8 prosenttia BKT:sta). Täten hallitus ja keskuspankki ovat viime aikoina tehneet velkasitoumusmarkkinoiden kehittämistä tukevia toimenpiteitä. Kuuden kuukauden, ja äskettäin 12 kuukauden, valtionvelkasitoumukset on otettu käyttöön ja hallitus on aloittanut hoitamattoman velkansa muuttamisen osakkeiksi. Valtion talouden kokonaisalijäämä oli vuonna 1995 yhä suuri, 13 prosenttia BKTista. Kaikkia julkisten menojen luokkia on supistettu suhteessa BKT:een: julkiset menot vastasivat 33 prosenttia BKTrsta vuonna 1995, kun vuonna 1991 vastaava osuus oli yli 60 prosenttia. Menojen rakennetta on kehitetty siirtymällä valtionavuista ja sosiaa- lietuisuuksista kohti julkista sijoittamista. Budjettiin sisältyvien laitosten työvoimaa on Neuvoston päätös 28. 9. 1992 (92/482/ETY) Neuvoston päätös 28. 11. 1994 (94/773/ETY) 26 myös pienennetty voimakkaasti; yli neljänneksellä vuoden 1992 keskivaiheilta vuoden 1994 loppuun. Lisäsupistuksiaon tehty vuonna 1995, mutta ne eivät riittäneet vastaamaan julkisen alan 20 prosentin palkankorotuksien aiheuttamaan menojen kasvuun. Veropohjaa on laajennettu ottamalla käyttöön henkilökohtainen tulovero sekä maa- ja omaisuusverot. 12,5 prosentin suuruisen arvonlisäveron käyttöön ottamista lykättiin heinäkuuhun 1996. Tiukan vero- ja rahapolitiikan ansiosta vuosi-inflaatio oli laskenut huomattavasti, loppuvuoden 1992 300 prosentista kevään 1995 noin 15 prosenttiin ja joulukuun 1995 6 prosenttiin. Julkisen alan palkankorotuspaineet pysäyttivät kuitenkin tämän alenevan suuntauksen vuoden 1996 ensimmäisten kuukausien aikana. Myös työttömyyden ilmoite taan laskeneen 15 prosenttiin työvoimasta, mikä-on merkittävästi vähemmän kuin 36 prosentin huippuluku alkuvuonna 1993. Valuuttakurssi dollarin suhteen on pysynyt vakaana syksystä 1992 alkaen ja se on jopa parantunut jossain määrin loppuvuonna 1995 (94 lekiä vastasi yhtä dollaria joulukuussa 1995), mikä heijastaa puolestaan dollarin kansainvälistä heikkoutta. Alkuvuonna 1996 uudelleen kasvanut inflaatio aiheutti painetta lekille (104 lekiä vastasi yhtä dollaria huhtikuussa 1996), mutta korkoja nostettiin tämän suuntauksen kääntämiseksi. Kansainvälisiä juoksevia maksutapahtumia ei käytännössä juuri rajoiteta. Vienti kasvoi nopeasti vuosina 1993 ja 1994, tosin erittäin alhaisiin lähtökohtiin verrattuna: vuonna 1995 vienti (200 miljoonaa dollaria) vastasi noin kolmasosaa tuonnin arvosta. Syntynyt alijäämä rahoitettiin ulkomaisella tuella ja siirtolaisten rahalähetyksillä, joista jälkimmäisten arvo on viime vuosina tavallisesti ollut kaksinkertainen viennin arvoon verrattuna. Vaihtotaseen alijäämä laski vuonna 1995 huomattavasti, 21 miljoonaan dollariin. Tähän vaikutti kuitenkin lähinnä saatujen rahalähetysten määrä, jonka pysyvyys on kyseenalaista. Valuuttavaranto kasvoi (vuoden lopussa 240 miljoonaa dollaria mikä vastaa hoitanut ulkomaanvelkasopimuksen erääntyneet maksut (96,4 miljoonaa dollaria). valtionpankki kuukauden tuontia), vaikka onkin 3,8 3. Rakenteelliset uudistukset Vaikka suurin osa hinnoista on vapautettu, hintasääntely koskee yhä pientä määrää tavaroita ja palveluja. Näin on jauhojen ja leivän osalta, joista ensimmäinen on valtion avun piirissä ja jälkimmäinen hintakattojen alainen. Lisätoimet ovat tarpeen, mutta koska asia on vaaleja edeltävässä tilanteessa arka, lyhyellä tähtäimellä ei ole odotettavissa toimenpiteitä. Sähkön osalta hinnoittelupolitiikka arvioidaan uudelleen energia-alan uudistuksen laajemmassa perspektiivissä. Valtionapua ei ole enää kaavailtu sähkölle Albanian valtion vuodelle 1996 talousarviossa. Ulkomaisen velan osalta Albania saavutti tyydyttävän sopimuksen (kiinteähintaiset varmistusostot 20 prosentin tasolla ja mahdollisuus nimellisarvoisiin obligaatioihin) ulko maisten velkojiensa kanssa elokuun lopulla 1995. Tämän sopimuksen erääntyneet maksut on maksettu. Heinäkuun 1 päivänä tuli voimaan uusi tullitariffijärjestelmä, joka poistaa vapautukset investoinneiksi katsottavilta koneilta, välineiltä, maatalouskoneilta ja lääketarvikkeilta ja joka tuo mukanaan uuden luokittelujärjestelmän (kuusinumeroinen yhtenäistetty luokittelu) ja uudet tullimaksut (7/25/40 prosenttia). Näillä muutoksilla oli vain rajallista vaikutusta vuoden 1995 valtion tuloihin myöhäisen käyttöönottoajankohdan (heinäkuu) ja aiemmin vapautettujen tuotteiden tullin alhaisen tason (7 prosenttia) takia. Lisäksi lääkkeet sekä 27 jälleenviedyt maahan tuodut materiaalit on vapautettu tulleista. On havaittavissa takaperoista kehitystä: huonekaluja ja puuhiiltä lukuun ottamatta kaikkien puutuotteiden vienti on kielletty alkuvuodesta 1996 alkaen. Vuodesta 1992 Albania on noudattanut markkinaehtoista kelluvaa valuuttajärjestelmää. Käytännössä lekin vaihdettavuus on saavutettuja viranomaiset suunnittelevat poistavansa väliintulot pääomaliikkeiden valuuttamarkkinoille johtuvat pääasiassa sen tavoitteista nettomääräisten valuuttavaran tojen suhteen. progressiivisesti. Valtionpankin rajoituksia Vero- ja talousarviouudisluksen osalta arvonlisäveron (yleinen 12,5 prosentin alv) käyt töön ottaminen viivästyi sekä teknisten että poliittisten vaikeuksien vuoksi. Arvon lisäverolakia tarkistettiin kuitenkin maaliskuussa 1996 ja se on sovittu otettavan käyttöön 1. päivänä heinäkuuta 1996. Talousarvion alaisten laitosten henkilöstöä on vähennetty edelleen ja se on laskenut alle toivotun 160 000 hengen tason kesäkuun lopussa 1995, verrattuna elokuun 1994 174 000 henkeen. ja kuponkien Valtion omistamien yritysten suhteen hallitus päätti alkuvuonna 1995 ottaa käyttöön laajan keskisuuria ja suuria yrityksiä koskevan joukkoyksityistämisohjelman (MPP). Se on jo kolme käynnistetty huutokauppakierrosta, luoneet 15 000 jotka ovat koskeneet 69 yritystä osakkeenomistajaa. Lisäksi yli 3 000 pientä ja keskisuurta yritystä on jo yksityistetty tavanomaisten huutokauppojen avulla ja harvat jäljelle jääneet on siirretty MPP-ohjelman piiriin. jakaminen on aloitettu; on pidetty ja Yleishyödyllisten laitosten ja luonnonvaroihin perustuvien yritysten osalta hallitus on päättänyt antaa etusijan myynnille strategisille sijoittajille. Parlamentti on hyväksynyt sähköyhtiön (KESH) yksityistämisen mahdollistavan lainsäädännön. Lainsäädäntö luo myös kehykset sähkön hinnoittelupolitiikan muotoilusta vastaavalle sääntelevälle elimelle. Sähkönjakelujärjestelmän yksityistäminen on käynnistymässä ja kolme alueellista verkostoa on koeluontoisesti myyty. 30 prosenttia näistä jakeluyksiköistä on myyty jouk koyksityistämisohjelman yhteydessä, kun taas loppujen 70 prosentin suhteen hallitus valmistelee tarjousasiakirjoja, mikä mahdollistaa strategisten ulkomaisten sijoittajien osakeomistuksen niissä. Vastaavanlaista lainsäädäntöä on hyväksytty muillakin aloilla (kaivos- ja televiestintäalat) tai sitä valmistellaan (vesihuoltoala). Uusia sijoituksia näille aloille suunnitellaan kansainvälisten rahoittajien tuella. Yksityisiä sijoitusrahastoja koskeva laki, joka tarjoaa oikeudelliset puitteet niiden perustamiselle, lisensoimiselle, toiminnalle ja hallinnolle, hyväksyttiin heinäkuussa 1995. Parlamentti sääti osakkeiden myyntiä koskevan ja Albanian lokakuussa arvopaperipörssi aloitti toimintansa vuoden 1996 toukokuun alkupuolella. lain Ulkomaisten sijoittajien houkuttelemiseksi on hyväksytty vapaatalousvyöhykkeiden luominen ja ulkomaalaisille on annettu oikeus ostaa maata Albaniasta. Yritysten uudelleenjärjestelyviraston (Enterprise Restructuring Agencyn, ERA) alaisesta 32 ongelmayrityksestä viisi on yksityistetty joukkoyksityistämisen kautta. Kuusi on selvitystilassa ja muiden suhteen noudatetaan niiden jakamista pienempiin yksiköihin ennen yksityistämistä MPP-ohjelmassa. ERAn alaisten yritysten henkilöstö oli suunnilleen 10 000 loppuvuonna 1995, verrattuna muutaman vuoden takaiseen 49 000:een, suurimman osan yrityksistä lakkautettua toimintansa tai vähennettyä työvoimaansa voimakkaasti. 28 Tärkeällä maatalousalalla parlamentti hyväksyi elokuussa 1995 maamarkkinoita koskevan lain, joka sallii erityisesti maan myymisen ja ostamisen. Lisäksi vuoden 1995 aikana hyväksyttiin kiinnelainoja, takauksia, maan vuokrausta ja maariitojen ratkaisemista käsittelevää hallinnollista koneistoa koskevat lait. Entisten valtiontilojen maita koskien maan "käyttäjät" ovat saaneet täydet omistusoikeudet, kun taas entisten kollektiivitilojen maiden osalta niille, jotka ovat jo saaneet tilapäisen maanomistusoikeus- todistuksen, on annettu oikeus vuokrata, jälleenvuokrata ja kiinnelainoittaa maata. Näitä tilapäisiä todistuksia on jaettu niin, että ne koskevat noin 85 prosenttia maatalousmaasta. Niiden jakamista on jatkettu ja se suoritetaan piakkoin loppuun. PHAREn tukeman maamarkkinoita koskevan toimintasuunnitelman avulla viranomaiset ovat nopeuttaneet maarekisterin perustamista, mikä on pysyvien omistusoikeuksien jakamisen välttämätön edellytys. Maatalousteollisuuden alalla yksityistäminen on viety pitkälle: 2/3 pienistä ja keskisuurista sekä 50 prosenttia suurista valtion omistamista maatalousalan yrityksistä on jo yksityistetty. Loput 50 prosenttia suurista yrityksistä yksityistetään myöhemmin joukkoyksityistämisohjelman yhteydessä. Rahoitusalalla on otettu useita tärkeitä edistysaskelia: valtion omistamia pankkeja koskien parlamentti sääti 16. päivänä marraskuuta 1995 lain, joka muuntaa valtionpankit liikeyrityksiksi. Toimintasuunnitelmat on tehty valmiiksi, mutta ne ovat varsin kapea-alaisia. Kunnianhimoisempia tutkimus Rural Commercial Bankin (RCB) suoritettuja hankkeita olivat yksityistämismahdollisuuksistaja kahden muun valtion omistaman pankin ulkoiset, riippumattomat tilintarkastukset. Lisäksi Rural Commercial Bankille (RCB) on äskettäin nimitetty yksityistämisneuvojat ja National Commercial Bankille (NCB) nimitetään vastaavat kesäkuussa 1996. Pankkien jo suoritettujen ulkoisten tilintarkastusten perusteella näiden pankkien elinkelpoiset osat tarjotaan ulkomaisille strategisille sijoittajille ennen vuoden 1996 loppua. RCB:a koskevat neuvottelut ovat jo käynnissä. Savings Bankia (SB) tarjottaneen yksityisille sijoittajille heinäkuuhun 1997 mennessä. Tavoitteena on houkutella ulkomaisia sijoittajia ostamaan osake-enemmistö niistä, jolloin jäljelle jäävä valtion osuus myytäisiin kotimaisilla markkinoilla. 10 prosenttia pankkien pääomasta myydään yksityistämiskuponkien kautta; lainanannon kannalta. Samaan aikaan pankkialan sääntöjen ja lainsäädännön osalta valmistellaan kansainvälisten standardien mukaista selvitysjärjestelmää ja tilikarttaa, joilla on tarkoitus korvata nykyinen järjestelmä vuoden 1997 aikana. Helmikuussa 1996 parlamentti sääti lain, joka määrittelee valtionpankin tehtävän ja vastuualueen, mukaan lukien sen suhteen hallitukseen säädettiin pankkijärjestelmälaki, joka yksinkertaistaa lisensointikäytäntöjä ja pankkitoimen säännöksiä Albaniassa (etenkin osuuskuntapankkien ja muiden rahoituslaitosten kannalta). Tämän jälkeen useat ulkomaiset ja kaksi albanialaista yksityistä pankkia ovat pyytäneet saada avata sivukonttorin Albaniassa; kolme näistä on jo saanut toimiluvan. Parlamentti sääti lokakuussa 1995 nykyaikaisen konkurssikäytäntöjä koskevan lain, joka sisältää erityismääräyksiä pankki- ja vakuutuslaitoksille. Uusi vakuutusalaa koskeva laki, joka sallii yksityisten yritysten toiminnan, on lopettanut valtion monopolin tällä alalla. 4. Makrotaloudellinen rahoitusapu 29 24 teollisuusmaan ryhmän (G 24) aloitteesta, jonka tavoitteena on kaikkiaan 72 miljoonan dollarin rahasumma, ministerineuvosto päätti 28 päivänä marraskuuta 1994 myöntää Al banialle makrotaloudellista lisärahoitusapua avustuksen muodossa enintään 35 miljoonan ecun arvosta. Tämä avustus täydentää Kansainvälisen valuuttarahaston antamaa vuoden 1993 keskivaiheilla käynnistettyä kolmevuotista tehostettua rakenteellista sopeuttamistukea (ESAF) ja se tähtää maan hyväksyttävän maksutasetilanteen ja valuuttavarantotilanteen takaamiseen. Yhteisöavustus oli tarkoitus suorittaa kahdessa erässä. Ensimmäinen erä (15 miljoonaa ecua) maksettiin toukokuussa 1995 avustukseen liittyvät makrotaloudelliset ja rakenteel liset edellytykset määritelleen yhteisymmärryspöytäkirjan vahvistamisen jälkeen. Yleisten asiain neuvoston hyväksyttyä 10. - 11. huhtikuuta 1995 komission kertomuksen ihmisoikeustilanteesta Albaniassa komission yksiköt saattoivat edetä avustuksen toisen erän (20 miljoonaa ecua) täytäntöön panemisessa. Komissio totesi heinäkuussa 1995, että Albanian viranomaiset olivat saavuttaneet tyydyttävää edistymistä sopeuttamis- ja uudistuskehityksessä Albaniassa ja olivat siten täyttäneet avustukseen liitetyt edellytykset. Albanialaisten vaikeudet saavuttaa vuoden 1995 talousarviotavoitteet ja sopia uusista tavoitteista vaaleja edeltävässä tilanteessa vuonna 1996 aiheuttivat kuitenkin ESAF:n alaisen kolmannen vuosiohjelman viivästymisen, minkä seurauksena komissio päätti lykätä toisen erän suorittamista. Tämän jälkeen Albanian viranomaiset ovat lopullisesti sopineet arvonlisäveron täytäntöönpanon alkamisesta 1 päivänä heinäkuuta 1996. Lisäksi on saavutettu merkittävää edistymistä muilla uudistuksen aloilla, jotka ovat kärsineet viivästyksistä (valtion uudistus, maanomistusoikeustodistukset). Nämä myönteiset edistysaskeleet ja albanialaisten vakuutukset heikentyvää budjettitilannetta parantavien toimien täytäntöönpanosta ovat lisänneet mahdollisuukisia avustuksen suorittamiseen. yksityistäminen, omistamien pankkialan yritysten 30 III. ALGERIA 1. Johdanto Huolimatta politiikan täytäntöönpanossa saavutetusta menestyksestä ja joistakin talouden vakautumisen merkeistä haittasivat Algerian vauhtia rakenneuudistuksessa ja dynaamisen yksityisen alan kehittämisessä vuonna 1995 vakavasti jatkuva poliittinen epävarmuus ja turvallisuusongelmat, jotka vaikuttivat kielteisesti talouden kasvuun, työllisyyteen sekä niin kotimaisiin kuin ulkomaisiinkin investointeihin. Näin ollen on poliittisen vuoropuhelun kehittäminen opposition kanssa välttämätön talouden vakauttamisen ja päättäväisempien uudistustoimien edellytys. Vakavan yhteiskunnallis-taloudellisen tilanteen heikkenemisen valossa vuonna 1994 tapahtui tärkeä käänne. Algerian dinaari devalvoitiin noin 45 prosentilla ja kiinteä valuut tajärjestelmä korvattiin hallitulla kellunnalla, joka tähtäsi reaalisen voimassa olevan vaihtokurssin vakauttamiseen. Hintoja, tuontitavaroita ja ulkomaanvaluutan saantia va pautettiin huomattavasti. Kuluttajille suunnattua valtionapua vähennettiin asteittain ja luotiin tehokkaampi sosiaaliturvajärjestelmä. Valtion omistamien yritysten talouskuria on sittemmin tiukennettu ja ensimmäiset askeleet kohti yksityistämistä on otettu. Monipuolistamisyrityksistä huolimatta maan talous on yhä paljolti riippuvainen öljyalan tuotteista (20 prosenttia BKT:sta, 60 prosenttia valtion tuloista ja 95 prosenttia viennin arvosta). Tässä mielessä Algeria on avun vastaanottajamaa, sillä sen taloudelliset kehi tysnäkymät keskipitkällä öljyn maailmanmarkkinahinnan muutoksista, ja ne asettuivat vuonna 1995 alhaiselle tasolle (noin 15 dollaria barrelilta). aikavälillä ovat yhä riippuvaisia suuresti Marraskuun 1995 presidentinvaalien jälkimainingeissa luotu uusi hallitus vahvisti vuoden 1994 aikana käynnistetyn kunnianhimoisen poliittisen ohjelman. Kansainväliset rahoitus laitokset ja Euroopan yhteisö tukivat Algerian uusia uudistuspyrkimyksiä vuosina 1994 ja 1995. Toukokuussa 1994 IMF hyväksyi vuoden kestävän yhden miljardin dollarin valmiusjärjestelyn. Tätä seurasi toukokuussa 1995 kolmivuotinen laajennettu 1,8 miljardin dollarin rahoitustuki (EFF). Ensimmäinen rahastotarkistus tehtiin joulukuussa ja se suo ritettiin loppuun onnistuneesti, minkä seurauksena Algerialle myönnettiin lisää varoja vuonna 1996. Tammikuussa 1995 Maailmanpankki hyväksyi 150 miljoonan dollarin hätäapulainan tervehdyttämistä varten. Loppuvuonna 1995 Maailmanpankki valmisteli rahoitusalan yritysten rakenteellisen sopeuttamislainan (FESAL), jonka johtokunta hyväksyi sitten huhtikuussa 1996. Lainan kokonaismääräksi on kaavailtu 400 miljoonaa dollaria, mistä 300 miljoonaa suunnattaisiin sopeuttamisen tukemiseen ja loput maatalouden ja asuntotuotannon tukemiseen. Pariisin klubin kanssa neuvoteltiin ulkomaisen lainan uudelleenjärjestelysopimus vuonna 1994 ja Lontoon klubin kanssa vuonna 1995. Elokuussa 1994 yhteisö maksoi jäljelle jääneen toisen erän (150 miljoonaa ecua) ensimmäisestä Algerialle vuonna 1991 myöntämästään makrotaloudellisesta lainasta. Joulukuussa 1994 neuvosto hyväksyi Euroopan komission ehdotuksen kahdessa erässä maksettavasta yhteensä 200 miljoonan ecun makrotaloudellisesta lisärahoitustuesta. Ensimmäisen erän maksamiselle asetetut edellytykset (erityisesti tuontitavaroiden lisääntyvä vapauttaminen, rahoitusalan uudistukset ja kehitys kohti julkisten yritysten 31 uudelleenjärjestelyä ja yksityistämistä) on merkitty Algerian viranomaisten kanssa tammi kuussa 1995 neuvoteltuun yhteisymmärryspöytäkirjaan. Kun näiden edellytysten oli todettu täyttyneen, ensimmäinen erä (100 miljoonaa ecua) suoritettiin marraskuussa 1995. Algerian viranomaisten kanssa sovittiin, että toisen erän maksamisen ehdot neuvoteltaisiin myöhemmin ylimääräisen yhteisymmärryspöytäkirjan yhteydessä. Lisäksi on sovittu avustusten nopeasta erilaisten yhteistyöpöytäkirjaan maksatuksesta. Lisää kahdenvälistä apua on kaavailtu yhteisön vuosien 1996 - 1998 ME- DA-ohjelman yhteydessä. jo päätettyjen sisältyvien 2. Talouskehitys tuloksista alussa ja Huolimatta joistakin rohkaisevista tuen järjestämisestä Algerian taloudellinen kokonaistilanne oli vuonna 1995 yhä varsin hataralla pohjalla, mikä heijasti tiettyjä sisäisiä ja ulkoisia järkytyksiä, öljyalan ulkopuolisen tuotannon kapea-alaisuutta, vaatimattomia työllistämismahdollisuuksia, kasvavia turvallisuusongelmia, jälkeenjäänyttä rahoitusjärjestelmää sekä hallinnollista uudistusten vastaisuutta. laajan ulkomaisen vaikutti pääasiassa voimakas Vuonna 1995 BKT:n reaalikasvun on arvioitu olleen 4,3 prosenttia. Tämä tulos oli yli viiteen vuoteen ensimmäinen positiivinen muutos BKT:ssa asukasta kohden. BKT:n sekä reaalikasvuun maataloustuotannon elpyminen kahden vuoden kuivuuden jälkeen. Kasvu oli kuitenkin riittämätöntä, jotta sillä olisi ollut myönteistä vaikutusta korkeaan työttömyysasteeseen (25 prosenttia vuoden 1995 lopussa). Huolimatta lisääntyvästä (mutta yhä epätäydellisestä) hintojen vapauttamisesta, dinaarin devalvoinnista ja valtionapujen vähentämisestä hallitus onnistui pitämään vuosittaisen inflaation alle 30 prosentissa perushyödykkeitä (jotka muodostavat sen hyödykekorin ytimen, jonka hinnoista inflaatioprosentti lasketaan) koske van hallinnollisten hintasäännöstelymenetelmien yhdistelmän ja kohtuullisen tiukan raha-, vero- ja palkkapolitiikan avulla. öljyalantuotteiden vienti Valtion talouden alijäämä laski edelleen vuoden 1994 4,4 prosentista vuoden 1995 1,4 prosenttiin, mikä heijasteli eräiden rajoittavien toimenpiteiden toteuttamista, joilla pyrittiin julkisen alan palkkojen nousun hillitsemiseen, valtionapujen ja tulonsiirtojen vähentämi seen sekä vero- ja tullitulojen lisäämiseen. Valuuttakurssijärjestelmä perustuu tällä hetkellä eräänlaiseen hallittuun kelluntaan, johon liittyy keskuspankin vähäisiä dinaaria tukevia toimenpiteitä ja joka on riippuvainen ulkomaanvaluuttavarantojen suuruudesta. (Ne vastasivat vuoden 1995 lopussa 1,8 kuukauden tuontia, verrattuna 2,6 kuukauden tuontiin edellisen vuoden lopussa). Dinaarin merkittävä devalvointi vuonna 1994 yhdessä kelluvan valuuttakurssijärjestelmän kanssa kavensi voimakkaasti virallisen ja rinnakkaiskurssin välistä eroa. Alkuvuonna 1994 tämä ero oli 250 prosenttia, mutta se supistui noin 50 prosenttiin vuoden 1995 keskivaiheilla. Vaikka ero onkin pienentynyt, se pysyvyys heijastelee vuonna 1994 ilmoitetun valuutan vapaan vaihdettavuuden epätäydellistä täytäntöönpanemista sekä jatkuvaa sellaisten toimien käyttämistä, jotka rajoittavat kansalaisten mahdollisuuksia saada ulkomaanvaluuttaa erityisesti matkailua ja pienimuotoista rajakauppaa varten. Tämä ero ruokkii myös lisädevalvaatio-odotuksia, epävirallisia (ja siten mahdollisesti epävakautta aiheuttavia) ulkomaanvaluuttakauppoja sekä pääoman maastavirtaamista. 32 Reaalikorot ovat yhä negatiivisia, mikä vaikuttaa kielteisesti säästämiseen ja heikentää luottamusta dinaariin siirtymistä dinaarimääräisistä dollarimääräisiin tileihin ja omistusosuuksiin. rohkaisemalla kansalaisten Yleinen maksutasetilanne heikkeni vuonna 1995. Vuoden ensimmäisen puoliskon aikana huomattava ulkoinen järkytys (joka johtui epäsuotuisista valuuttakurssimuutoksista ja heikentyvästä vaihtosuhteesta) korvasi odotetun ulkoisen vapauttamisen aiheuttaman kielteisen lyhyen aikavälin vaikutuksen. Näiden haasteiden edessä viranomaiset päättivät ryhtyä oikaisutoimiin kiristämällä kysynnän hallintaa ja devalvoimalla Algerian dinaaria lisää hallitun kellunnan sisällä, ja siten he onnistuivat saavuttamaan itse asiassa pienen ylijäämän kauppataseeseen (0,06 mrd dollaria). Siltä vei kuitenkin pohjan 27,7 prosentin nousu korkomenoissa. Tämän seurauksena vaihtotase alkoi heiketä, ja sen alijäämä oli 5,6 prosenttia BKT:sta vuonna 1995, kun se edellisenä vuonna oli 4,3 prosenttia. Pääomavirtojen osalta osa ulkomaisista suorista sijoituksista meni Öljyalalle. Maalla ei käytännössä ole lainkaan pääsyä kansainvälisille pääomamarkkinoille ja huolimatta Lontoon ja Pariisin klubien kanssa tehdyistä velkajärjestelyistä, jotka ovat normalisoineet suhteita länsimaisiin velkojiin, ei Algerialle myönnetty vuonna 1995 käytännössä yhtään uutta pankkilainaa. Edellä mainittujen velkahelpotusjärj estelyjen seurauksena velanhoidon osuus vientituloista laski vuoden 1993 82 prosentista noin 49 prosenttiin vuonna 1995. Jäljellä olevan velan hoito on kuitenkin yhä raskas taakka Algerialle vähäisten öljytulojen, viljan maailmanmarkkinahintojen nousun, riittämättömän läntisen rahoitusavun sekä valuut tavarannon hupenemisen takia. 3. Rakenteelliset uudistukset Tiukka tuonnin hallinnollinen sääntely ja ulkomaisen valuutan kohdentamisjärjestelmä lakkautettiin huhtikuussa 1994 ja ne korvattiin vapaammalla järjestelmällä, johon sisältyy määräyksiä tuojille asetettavista ammatillisista edellytyksistä sekä lyhyt luettelo kielletyistä tuontituotteista. Jälkimmäistä luetteloa supistettiin vähitellen, ja se lakkautettiin vuoden 1994 lopussa lukuun ottamatta joitain uskonnollisista tai turvallisuussyistä kiellettyjä tuotteita. Myös tuotteita, joiden tuonnille on asetettu ammatillisia edellytyksiä vähennetään. Myös valtion monopolit tiettyjen tuontitavaroiden osalta on poistettu. Uuden lainsäädännön mukaisesti ulkomaisen valuutan saanti on täysin vapautettu julkisten ja yksityisten yritysten näkyviä juoksevia valuuttatoimia varten. Ainoastaan ulkomaisella luotolla rahoitettu tuonti on yhä luvanvaraista. Näiden vapauttamistoimien täytäntöönpano on kuitenkin puutteellista ja niiden tulokset ovat kaksinaisia ottaen huomioon erityisesti, että toimiluvattomien, epävirallisten kauppiaiden, jotka eivät saa pankkien ulkomaanvaluuttaa käyttöönsä, määrä on kasvussa. Näin ollen he lisäävät epävirallisten valuuttakauppojen määrää käyttämällä yksityisiä (suvaittuja) valuutanvaihtotoimistoja, mikä hajottaa markkinoita ja saa aikaan pysyvän eron virallisen ja rinnakkaisen valuuttakurssin välille. Ulkomaanvaluutan pakolliset luovutusvaatimukset on poistettu. Asukkailla on oikeus avata ulkomaanvaluuttamääräisiä tilejä paikallisissa pankeissa. Niille ei ole rahamääriä koskevia rajoituksia ja niille tarjotaan houkuttelevampaa korkoa kuin dinaaritalletuksille. Yrityksien oikeudellinen toimintaympäristö on parantunut huomattavasti. Tammikuussa 1995 säädettiin kilpailulaki, joka vapauttaa hintajärjestelmän ja asettaa tiukkoja rajoituksia 33 kartelleille ja monopoleille. Vuonna 1993 saatettiin voimaan kauppalaki, jossa yksityiset ja julkiset yritykset asetetaan samaan oikeudelliseen asemaan. Yhteisyrityksiä koskeva sijoituslaki sallii voittojen täysmääräisen kotiuttamisen. Julkisten yritysten uudelleenjärjestely perustuu kahteen eri strategiaan; taloudelliseen ja hallinnolliseen uudelleenjärjestelyyn Julkisten yritysten uudistaminen edistyi vuonna 1995 kuitenkin hitaasti. sekä yksityistämiseen. Vuonna 1995 viidelle julkiselle yritykselle annettiin itsenäinen taloudellinen asema ja valtio lopetti kaiken lainanannon itsenäisille julkisille yrityksille. Viranomaiset asettivat ylärajan 23 suurimman tappiollisen yrityksen liikepankeilta saamille luotoille ja aloittivat niiden taloudellisen uudelleenjärjestelyn, jota Maailmanpankki ohjaa ja tukee. Vuonna 1995 tehtiin seitsemän muun julkisen yrityksen tulostaja johtoa koskevat sopimukset. Myös kaikkia 94 julkista rakennusalan yritystä koskeva uudelleenjärjestelyohjelma asuntojen käynnistettiin, rakennustoiminta yksityiselle ja suuntaamalla julkiset yritykset puolestaan julkisiin hankkeisiin. Noin 88 yleishyödyllistä laitosta on suljettu. asuntotuotantoa tarkoituksena siirtämällä vahvistaa Yksityistämislaki säädettiin heinäkuussa 1995, ja elokuussa viranomaiset ilmoittivat aikeistaan yksityistää yli 500 julkista yritystä. Sama lainsäädäntö palautti myös alkupe räisille omistajille joitain aiemmin kansallistettuja maita. Myös koeluonteinen viiden hotellin yksityistämisohjelma on käynnistetty, mutta tulokset ovat jääneet alkuperäisiä odotuksia vaisummiksi ottaen huomioon, että nykyinen poliittinen ja turvallisuustilanne ei luonnollisestikaan edistä kotimaisia tai ulkomaisia sijoituksia Algerian yksityiselle alalle. ja ja ottanut aiempaa käyttöön rahoitusjärjestelmän uudistusta valtionpankki on lisännyt Osana pankki- valvontamahdollisuuksiaan tehokkaampia vakavaraisuussäännöksiä ja valvontakeinoja. Viidessä valtion omistamassa pankissa on tehty säännöllisiä tilintarkastuksia vuodesta 1992 alkaen, ja pankkien institutionaalista kehittämistä on suunniteltu ja niitä koskevia tulossopimuksia tehty. Tilintarkastusten perusteella neljä pankkia rahoitettiin uudelleen niiden vakavaraisuuden lisäämiseksi (sen on odotettu yltävän 8 prosentin BIS-normiin vuoteen 1999 mennessä). Pankit ovat nyt vapaita asettamaan omat otto- ja antolainauskorkonsa, sillä väliaikainen niiden eroa koskeva yläraja poistettiin joulukuussa 1995. Uudelle yksityiselle pankille annettiin toimilupa syyskuussa 1995, mutta yksityinen toiminta pankkialalla on yhä erittäin vähäistä sijoitusjärjestelmän sallivuudesta huolimatta. 4. Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus tekivät periaatesopimuksen Sen jälkeen, kun Algerian viranomaiset ja Kansainvälinen valuuttarahasto huhtikuussa 1994 ja Algerian viranomaiset esittivät pyynnön lisärahoitusavusta, neuvosto kannatti komission aikomusta maksaa vuoden 1991 ohjelman toinen erä sekä sopi periaatteessa 200 miljoonan ecun lisäavusta. Toinen, 150 miljoonan ecun suuruinen lainaerä maksettiin Algerialle elokuussa, ja komission ecun makrotaloudellisesta lisärahoitusavusta hyväksyttiin neuvostossa 22 päivänä joulukuuta 200 miljoonan suoritettavasta kahdessa ehdotus erässä 34 uudistuksia koskevat 19947. Yhteisymmärryspöytäkirjasta, jossa eritellään ensimmäisen 100 miljoonan ecun erän maksamisen edellytykset, sovittiin Algeria viranomaisten kanssa vuoden 1995 alussa. Rakenteellisia va luuttakurssijärjestelmän entistä laajempaan vapauttamiseen sekä rahoitusalaa koskeviin uudistuksiin ja julkisten yritysten uudelleenjärjestelyn ja yksityistämisen edistymiseen. Lisäksiyhteisymmärryspöytäkirjassapainotetaanyhteisönkiinnostustasosiaalialaakohtaan sekä makrotaloudellisen rahoitusavun ja yhteisön muiden Algerian talousuudistusta tukevien avustuskeinojen yhteisvaikutusta, joka tarjoaa mahdollisuuden edistää Algerian talousuudistusten toteuttamista. Tarkastettuaan näiden edellytysten täyttymisen yhteisö päätti ensimmäisen erän maksamisesta marraskuussa 1995. edellytykset tuonnin liittyvät ja erän maksamiseen Toisen edellytyksistä neuvotellaan myöhemmin yhteisymmärryslisäpöytäkirjan yhteydessä, mikäli Kansainvälisen Valuuttarahaston ohjelma toteutuu. liittyvistä Neuvoston päätös 94/936/ETY 35 IV. BALTIAN MAAT 1. Johdanto Elokuussa 1991 itsenäisyytensä takaisin saaneet kolme Baltian maata olivat käynnistäneet uudistuksia jo vanhan hallinnon aikana sen jälkeen, kun Neuvostoliiton korkein neuvosto oli antanut näiden maiden taloudellista itsenäisyyttä koskevan lakiesityksen marraskuussa 1989. Vuonna 1992 maiden ollessa jo aktiivisesti uudistumassa kohti markkinataloutta talouden näkymät heikkenivät. Taloussuhteiden purkaminen entisten neuvostotasavaltojen kanssa ja Venäjältä tuodun energian hinnan nousu maailmanmarkkinahintojen tasolle järkyttivät maiden kauppaa voimakkaasti. Maksutaseiden alijäämien odotettiin muodostuvan mahdottomaksi hallita laativat vakauttamis- ja uudistusohjelmat kaudelle, joka kesti vuoden 1992 puolivälistä vuoden 1993 puoliväliin, ja sopivat valmiusjärjestelyistä Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa. G 24 -maita pyydettiin auttamaan maksutaseen jäljellä olevan alijäämän rahoituksessa ohjelmien aikana. Arvioitu alijäämä oli Viron osalta noin 105 miljoonaa dollaria, Latvian osalta noin 210 miljoonaa dollaria ja Liettuan osalta noin 285 miljoonaa dollaria. Koska G 24 -maat näyttivät suhtautuvan osallistumiseensa myönteisesti, Kansainvälisen valuuttarahaston johtokunta hyväksyi valmiusjärjestelyt syys-ja lokakuussa 1992. ilman kansainvälistä tukea. Maat Marraskuussa 1992 EY:n neuvosto8 hyväksyi maiden ohjelmien tukemiseen niille myönnettävän enintään 220 miljoonan ecun makrotaloudellisen rahoitusavun (40 miljoonaa ecua Virolle, 80 miljoonaa ecua Latvialle ja 100 miljoonaa ecua Liettualle), joka vastasi noin puolta arvioiduista maksutaseen alijäämistä. Suurin osa muiden G 24 - maiden antamasta kahdenvälisestä tuesta oli peräisin Japanilta ja EFTA-mailta. Lainaehdot ja yhteisymmärryspöytäkirjat yhteisön ja kunkin edunsaajamaan välillä allekirjoitettiin vuoden 1993 alussa. Komissio maksoi ensimmäiset lainaerät (50 prosenttia lainasummista) maaliskuussa 1993 Virolle ja Latvialle ja heinäkuussa 1993 Liettualle. Toisen erän maksamisen edellytykseksi asetettiin yhteisymmärryspöytäkirjassa määriteltyjen makrotalouden vakautumista ja rakenteellista edistymistä koskevien tulosedellytysten myönteinen arviointi. 2. Viimeaikainen taloudellinen kehitys Viro Voimakkaan vuonna 1992 ja vuoden 1993 alkupuolella koetun taantuman jälkeen Viron talous nousi lamasta vuoden 1993 loppuun mennessä. BKT kasvoi 4 prosenttia vuonna 1994 ja suurin piirtein saman verran vuonna 1995 (4,5 prosenttia). Työttömyysaste oli yhä kohtuullisen hyvä; 5 prosenttia. Vuosina 1992 ja 1993 hyperinflaation aiheuttaneiden hintojenkorotusten suurelta osin kesäkuussa 1992 valuuttakomiteajärjestelmän käyttöön ottamisen jälkeen. Siinä rahatalouden perustan muodostavat keskuspankin kovan valuutan ja kullan varannot. Samalla otettiin käyttöön uusi raha, Viron kruunu. Tämä osoittautui menestyksekkääksi talouden tasapainot tamisessa: inflaatio putosi ja jatkoi laskuaan vuoden 1994 42 prosentista vuoden 1995 29 prosenttiin (kummankin vuoden lopun taso). Inflaatiopaine oli kuitenkin yhä kova, etenkin palvelualalla. Valuuttakomiteajärjestelmässä keskuspankki ei saa lainata valtiolle, mikä talous vakautui jälkeen Neuvoston päätös 92/542/ETY (EYVL N:o L 351, 2. 12. 1992) 36 suuremmiksi, mutta edistää budjettikuria. Vuonna 1995 hallituksen menot nousivat talousarviossa määriteltyjä menoja ja sosiaaliturvamaksut. Talousarvion rahoitus oli ylijäämäinen (0,8 prosenttia BKT:sta). Hallituksen lisääntyneiden pankkialalle tekemien talletuksien seurauksena julkistalouden ylijäämä oli hieman pienempi (0,3 prosenttia BKT:sta). Vuoden 1996 talousarvio on lähes tasapainossa. tasapainottivat lisääntyvät verotulot tätä Viro on jo toteuttanut suurimman osan markkinatalouteen johtavista rakenteellisista uudistuksista. Hinnat ja ulkomaankauppa ovat täysin vapaat. Noin tuhatta pienyritystä koskeva yksityistäminen on suoritettu käytännöllisesti katsoen loppuun. 500:sta keskisuuresta ja suuresta yrityksestä noin 100 on yhä valtion omistuksessa, mutta niiden yksityistämisen odotetaan tapahtuvan vuonna 1996, lukuun ottamatta luonnollisia monopoleja. Hitaasti käynnistynyttä maan yksityistämistä nopeutetaan. Rahoitusalan uudistus näyttää olevan herkin alue. Valtion pankki on lisännyt valvontamahdollisuuksiaan ja vähentänyt osuuttaan säästöpankin varoista 25 prosenttiin sen pääomasta. Valtio on pienentänyt myös 10 prosenttiin. Vakavaraisuusvaatimuksia kiristetään asteittain. Käytännössä maksukyvyttömän North Estonian Bankin uudelleen järjestelemiseksi laadittiin toimintasuunnitelma. vähemmistöosuuttaan liikepankeissa alle Vapaakauppasopimus Euroopan yhteisön kanssa tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995. Ulkomaankauppa kasvoi yhä voimakkaasti, eritoten tuonti, joka kasvoi vuonna 1995 33 prosentilla vuodesta 1994. Viron kauppa Euroopan unionin kanssa kasvoi merkittävästi itsenäisyyden saavuttamisen jälkeen ja sitä luonnehtii suuri alijäämäisyys Viron osalta. Kaupan kokonaisalijäämä kasvoi huomattavasti, arviolta 690 miljoonaan dollariin eli 20 prosenttiin BKT:sta. Positiivisen palvelutaseen, erityisesti 150 miljoonaan dollariin nousseitten kasvavien matkailutulojen ansiosta, vaihtotaseen alijäämä pysyi tämän tason alapuolella (285 miljoonaa dollaria eli noin 8 prosenttia BKT:sta, viralliset siirrot pois lukien). Viro kykeni kuitenkin rahoittamaan tämän huomattavan vaihtotaseen alijäämän suurella pääomataseen ylijäämällä: jo kolmantena peräkkäisenä vuotena pääomatase oli ylijäämäinen, mikä johtui pääasiassa suurten, noin 200 miljoonan dollarin ulkomaisten suorien sijoitusten maahan virtauksesta. Virallinen valuuttavaranto kasvoi 580 miljoonaan dollariin vuoden 1995 lopussa, mikä vastasi suunnilleen kolmen kuukauden tuontia. Viron kruunu on valuuttakomiteajärjestelmässä sidottu Saksan markkaan kiinteään kurssiin, jossa kahdeksan kruunua vastaa yhtä Saksan markkaa. Kymmenissä prosenteissa liikkuvan inflaatiotason vallitessa tämä on johtanut ulkomaisen kilpailukyvyn suhteelliseen heikkenemiseen, mutta se on yhä hallinnassa Viron kruunun ja Saksan markan välisen alkuperäisen sidotun kurssin alhaisuuden ja teollisuuden hintojen kohtuullisen nousun an siosta. Maaliskuussa 1995 Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyi uuden, 14 miljoonan SDR:n (noin 21 miljoonan Yhdysvaltain dollarin) valmiusjärjestelyn 15 kuukaudeksi, mutta viranomaiset eivät tehneet nostoja tästä määrästä. Latvia Vuosien 1992 ja 1993 jälkeisen jyrkän heikkenemisen jälkeen Latvian talouden kokonaistilanne vakiintui vuonna 1994; kasvu oli 1 prosentin luokkaa, inflaatio hidastui yhä pudoten 26 prosenttiin vuoden lopussa ja talousarvion alijäämä pysyi alle 2 prosentin BKT:sta. Huhtikuussa 1995 Kansainvälinen valuuttarahasto vahvisti tukensa viranomaisten politiikalle hyväksymällä toisen valmiusjärj estelyn 13 kuukauden ajalle. 37 Talousarvion alijäämän oli vuonna 1995 kaavailtu pysyvän 2 prosentissa BKT:sta kuten vuonna 1994. Latvian budjettitilanne kuitenkin heikkeni alkuvuonna 1995 ja talousarvion alijäämä nousi 92 miljoonaan latiin (184 miljoonaan dollariin) eli 4 prosenttiin BKT:sta vuonna 1995. Lisäksi rahoitusalalla syntyi vakava kriisi huhtikuussa 1995, kun Latvian suurin liikepankki, Banka Baltija, joka yksin vastasi 20 prosentista maan talletuksista, julistettiin maksukyvyttömäksi. Vuoden 1995 puoliväliin mennessä kahdeksan muuta pankkia oli julistettu maksukyvyttömiksi eikä monen muun enää sallittu ottaa talletuksia vastaan. Kaiken kaikkiaan maksukyvyttömien pankkien kokonaisvarat vastasivat kolmasosaa kaikkien maan pankkien yhteisistä varoista eli noin 1,2 miljardia dollaria. Kriisin seurauksena laajan rahan määrä laski 10 prosenttia toisen vuosineljänneksen aikana. Käteisenä ulkomaanvaluuttana olleiden säästöjen suuri osuus kuitenkin pehmensi ilmeisesti tätä supistavaa vaikutusta. BKT laski kaikkiaan 1,5 prosenttia vuonna 1995. Työttömyys pysyi vakaana noin 6,3 prosentissa vuoden 1995 lopussa. Valtion pankki jatkoi konservatiivista rahapolitiikkaansa ja siten inflaation hidastuminen jatkui; inflaatio oli vuonna 1994 26 prosenttia vuonna 1995 noin 23 prosenttia. Kesällä viranomaiset hyväksyivät rahoitusalan välittömiin ja pidemmän tähtäimen tarpeisiin suunnatun toimenpidepaketin kiristämällä vakavaraisuussääntöjä ja laatimalla sijoitusvakuutusohjelman. Muita rakenteellisia uudistuksia jatkettiin vuonna 1995. Yksityistämisvirastosta tuli täysin toimintakykyinen ja 230 uutta yritystä yksityistettiin vuonna 1995. Universal Bankin, joka on yksi kolmesta tärkeimmästä pankista, osakkeiden myynti alkoi vuoden kolmannella neljänneksellä. Vapaakauppasopimus Euroopan unionin kanssa tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995. Sekä tuonti että vienti kasvoivat merkittävästi vuonna 1995, mikä heijasteli länsikaupan jatkuvaa vahvistumista. Kuten vuonna 1994 kauppatase pysyi negatiivisena vuoden aikana (440 miljoonan dollarin alijäämä, mikä vastaa 10 prosenttia BKT:sta). Lähinnä kuljetusalan ansiosta positiivinen palvelutase mahdollisti vaihtotaseen alijäämän pysymisen noin puolessa kaupan alijäämän tasosta (180 miljoonaa dollaria eli 4 prosenttia BKT:sta, viralliset siirrot poislukien). Viranomaiset ovat noudattaneet onnistuneesti vakaata valuuttakurssipolitiikkaa, joka on epävirallisesti sidottu erityisnosto-oikeuksiin (SDR), ja vaikka keinottelu aiheutti keväällä 90 miljoonan dollarin valuuttatappiot, latin valuuttakurssi pysyi vuonna 1995 suunnilleen entisellä tasollaan. Kymmenissä prosenteissa liikkuvan inflaation aikana tämä merkitsee valuuttakurssin reaalista vahvistumista. Talouden kokonaiskilpailukyky näyttää kuitenkin pysyneen entisellä tasollaan. Vaihtotaseen alijäämänsä kattamisessa Latvia on riippuvainen yksityisen pääoman virtaamisesta maahan, ja se pysyikin huomattavana vuonna 1995 rahoitusalan kriisistä huolimatta. Täten kriisin aiheuttamat vahingot saatiin kuriin ja Latvian valuuttavaranto pysyi suhteellisen vahvana. Nettovaranto oli vuoden lopussa noin 600 miljoona dollaria, mikä vastaa noin viiden kuukauden tuontia. Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelma keskeytyi kevään kriisin jälkeen eikä siihen kuuluvaa tarkastusta voitu suorittaa loppuun kesällä. Alkuvuonna 1996 Kansainvälinen valuuttarahasto sopi Latvian viranomaisten kanssa uudesta valmiusjärj estelystä, jonka IMF:n johtokunta hyväksyi kuluvan vuoden toukokuussa. Liettua 38 Liettuan talous alkoi näyttää elpymisen merkkejä vuonna 1994 neljän vuoden taantuman jälkeen ja BKT kasvoi 2 prosenttia. Vuoden 1995 kasvun arvioidaan olevan 2,5 prosenttia, huolimatta ensimmäisen vuosineljänneksen aikana tapahtuneesta BKT:n laskusta. Kasvusuuntauksen katsotaan nyt olevan vakaa ja sijoitusten ja viennin kasvun uskotaan tukevan sitä. Työttömyysaste nousi kuitenkin merkittävästi vuonna 1995 - 7 prosenttiin työvoimasta, kun se vuoden 1994 lopussa oli 2 prosenttia. Vuonna 1992 hyperinflatoriselle tasolle noussut inflaatio hidastui vuonna 1993 ja alkuvuonna 1994. Huhtikuun 1 päivänä 1994 otettiin käyttöön valuuttakomiteajärjestely, jossa rahan määrän kasvua rajoittavat kullan markkinahinta sekä valtion pankin kovan valuutan varanto. Inflaation lasku valuuttakomiteajärjestelmän käyttöönoton jälkeen on ollut silmiin pistävän voimakasta: hintojen korotukset vähenivät huomattavasti vuonna 1994, loppuvuoden tason ollessa 45 prosenttia. Litin alhaisen valuuttakurssin ja julkisten hintojenkorotusten takia vuonna 1995 oli kuitenkin yhä inflaatiopaineita. Tämän seurauksena inflaatio, joka oli arviolta 35 prosenttia (vuoden lopun taso), pysyi vuonna 1995 viranomaisten alkuperäisen vuoden 1998 tavoitteen (25 prosenttia) yläpuolella. Tavoite valtion talouden alijäämän (3,4 prosenttia BKT:sta) suhteen saavutettiin suunnilleen huolimatta vuonna 1995 saaduista vähäisistä tuloista, jotka pakottivat hallituksen leikkaamaan menoja. Rakenteellisten uudistusten täytäntöönpanoa on jatkettu. Hinnat vapautettiin jo vuonna 1993. Ainoat tapaukset, joissa hallitus yhä sääntelee hintoja, liittyvät monopolialoihin. Konkurssilaki, jota on alettu soveltaa käytännössä, uudistettiin alkuvuonna 1996 sen toimivuuden parantamiseksi. Asuntotuotannon ja pienyritysten yksityistäminen on suoritettu jo lähes loppuun, mutta viivytykset yksityistämisviraston perustamisessa ovat lykänneet suuryritysten yksityistämistä vuoteen 1996. Rahoitusalan uudistus on herkin alue. Alkuvuonna 1995 tapahtuneen keskus- ja liikepankkeja koskevien lakien säätämisen ja seuranneen vakavaraisuussääntöjen tiukentamisen jälkeen pankkiala joutui kokemaan suuria muutoksia ja neljä pientä pankkia (kaikkiaan 28:sta) julistettiin maksukyvyttömiksi ja useimmat niistä tullaan lopulta lakkauttamaan. Joulukuussa kriisi paheni, kun myös kaksi keskisuurta pankkia, Litimpeks ja Innovative Bank, julistettiin maksukyvyttömiksi. Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin tuella viranomaiset valmistelivat sarjan uusia toimia kolmen tärkeimmän valtion omistaman pankin yhtiöittämiseksi, sijoi tusvakuutusohjelman tarkastamiseksi. Korvaukset maksukyvyttömien pankkien tallettajille nousivat 30 miljoonaan litiin (mikä on puolet niiden arvioiduista tappioista), josta 20 miljoonaa sisällytettiin vuoden 1996 talousarvioon. Parlamentti Innovation Bankin kesäkuussa uudelleenkansallistamisesta ja sen uudelleen rahoittamisesta uusista hallituksen osakean neista kerätyillä varoilla, jotka vastasivat 250 miljoonaa dollaria. Innovation Bankin sekä valtion omistaman Commercial Bankin ja säästöpankin tappiolliset luotot siirrettiin äskettäin perustetun tilapäisen tappiollisten luottojen viraston alaisuuteen. liikepankkilain luomiseksi hyväksyi lopulta 1996 lain ja Kolmantena vuonna perätysten maan kauppatase oli alijäämäinen (335 miljoonaa dollaria eli 4,5 prosenttia BKT:sta) viennin kasvettua hieman tuontia nopeammin (vienti kasvoi 15 prosenttia ja tuonti 13 prosenttia). Kaupan painopisteen siirtyminen länteen jatkui, mikä heijastui länsikaupan suurempina (yli 20 prosenttia) virtoina. Ulkomaankaupan heikkoutena on yhä energia-alan tase (alijäämäinen 5,7 prosentilla BKT:sta), jossa energian tuonti vastaa 40 prosenttia kaikesta tuonnista. Vaihtotaseen alijäämä pysyi lähellä vuoden 1994 tasoa (250 miljoonaa dollaria eli noin 2,3 prosenttia BKT:sta, siirrot 39 poislukien). Tammikuun 1. päivänä 1995 tuli voimaan vapaakauppasopimus Euroopan unionin kanssa. Paikallisen pankkialan epävarmuustekijät aiheuttivat edellisiä vuosia pienemmän yksityisen pääoman maahan virtauksen (135 miljoonaa dollaria), mikä ei tasapainottanut vaihtotaseen alijäämää. Joulukuussa keskuspankki menetti varantojaan 45 miljoonan dollarin arvosta Litimpex Bankin ja Innovation Bankin maksukyvyttömäksi julistamisen aiheuttaman luottamuskriisin takia. Huomattava keskipitkän ja pitkän aikavälin lainanotto (230 miljoonaa dollaria) oli tarpeen jäljelle jääneen rahoitustarpeen kattamiseksi, ja niistä 60 miljoonaa dollaria lainattiin yksityisiltä pääomamarkkinoilta joulukuussa. Vuoden lopussa virallisen valuuttavarannon arvioitiin olevan noin 800 miljoonaa dollaria, mikä vastaa 3,5 kuukauden tuontia. Kansainvälisen valuuttarahaston johtokunta hyväksyi kesäkuussa 1996 voimassaolevan ohjelman kolmannen tarkastuksen, kolmevuotisen (1994 - 1997) 134,55 miljoonan SDR:n laajennetun lujittamista ja auttaa rahoittamaan tärkeää energia-alaan sekä sijoituksiin liittyvää tuontia. rahoitustuen (EFF). Tämä edistää varantojen 3. Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus Sijoituksiin liittyvän kovan valuutan rahoituksen tarpeen kasvaessa odotetusti ja näiden kolmen maan ulkoisten vaihtotaseitten ollessa tunnetusti ylijäämäisiä komissio sopi poikkeuksellisesti, kuultuaan ensin jäsenvaltioita, vuosina 1994 ja 1995 viranomaisten kanssa allekirjoitetuissa täydentävissä yhteisymmärryspöytäkirjoissa kanavoivansa suu rimman osan lainojen toisesta erästä pankkialan kautta rahoituksellisesti järkeville kovan valuutan rahoitusta tarvitseville hankkeille. Virossa on kyetty tyydyttävästi täyttämään yhteisön makrotaloudelliseen rahoitusapuun liitetyt talouden vakauttamista ja rakenteellisten uudistusten edistymistä koskevat edellytykset. Harkittuaan nostavansa lainan toisen erän vuonna 1994 Viron viranomaiset eivät kuitenkaan pyytäneet sen maksamista vuonna 1995. Latviassa Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelma keskeytyi kevään 1995 rahoitus- ja budjettikriisin jälkeen eikä tavanomaista valmiusohjelman tarkastusta pystytty suoritta maan syksyllä. Kesäkuussa Latvian viranomaiset pyysivät yhteisölainan toisen erän (40 miljoonaa ecua) suorittamista. Sen jälkeen komission virkamiehiä matkusti heinäkuussa arvioimaan tilannetta ja pyytämään viranomaisilta selvityksiä varojen käyttötarkoituksista. Viranomaiset tekivät selväksi, että varat kanavoitaisiin säästönsä Banka Baltijan konkurssin yhteydessä menettäneille pientallettajille annettaviin korvauksiin. Komissio katsoi, ettei tämä olisi EY:n makrotaloudellisen rahoitusavun yleisen tarkoituksen mukaista, sillä se on tarkoitettu rahoittamaan maksutaseen ulkoisia tarpeita eikä kotimaisia budjetin rahoitustarpeita. Tämä ei olisi ollut myöskään lainan tavanomaisten edellytysten (joihin sisältyy IMF:n ohjelman toteuttaminen) eikä vuonna 1994 tyydyttävä allekirjoitetun lainan toiseen erään liittyvän yhteisymmärryspöytäkirjan sitoumusten mukaista. Täten komissio jäsenvaltioita kuultuaan hylkäsi Latvian viranomaisten pyynnön toisen lainaerän maksamisesta lokakuussa 1995. Liettuan viranomaiset pyysivät yhteisön avun toisen erän (50 miljoonaa ecua) maksamista alkuvuonna 1995. Vakauttamisen ja uudistusten suhteen, erityisesti yksityistämisen ja pankkialan vakavaraisuussääntöjen aloilla, tapahtuneen edistyksen ansiosta Liettua täytti toisen erän maksamiseen liittyvät edellytykset. Tähän toiseen erään kuuluvien varojen 40 ja järkeviin hankkeisiin kanavoitaisiin käyttöä koskeva yhteisymmärryspöytäkirja allekirjoitettiin heinäkuussa. Kuten Viron ja toisen erään kuuluvat varat kohdistettaisiin Latvian yhteydessä, sovittiin, että rahoituksellisesti keskuspankin vakavaraisuussäännöt täyttävien paikallisten pankkien kautta. Paikallisen pankkialan rajallisten käsittelymahdollisuuksien takia sovittiin, että toinen erä jaettaisiin kahteen 25 miljoonan maksuerään, ja että komissio maksaa ensimmäinen näistä elokuussa. Viranomaiset päättivät kanavoida suurimman osan varoista kahden keskuspankin pank kitoimintaa koskevat edellytykset täyttävän keskisuuren pankin kautta. Syyskuussa komissio pyysi kuitenkin yhteisöavun varojen jäädyttämistä, kunnes odotettavissa olevissa neuvotteluissa saavutetaan edistystä. Marraskuussa komission virkamiehiä matkusti Vilnaan. He pyysivät rahoitusavun hoitamiseen. lisäparannuksia yhteisön makrotaloudellisen Erityisesti rahoitusalalla esiintyneistä sisäisistä jännitteistä huolimatta Baltian maat ovat menestyksekkäästi toteuttaneet tärkeimmät markkinatalouteen johtavat uudistukset ja niiden tulokset ovat olleet yleisesti huomattavan hyviä. Kasvusuuntauksen katsotaan nyt olevan vakaa ja Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa tehtyjen ensimmäisen sukupolven valmiusjärjestelysopimusten yhteydessä vuoden 1992 lopulla arvioitu ulkomainen rahoitustarve on itse asiassa suurelta osin katettu yksityisen pääoman virroilla. Ulkoisen makrotaloudellisen rahoitusavun tarve on ollut pienempi kuin alunperin odotettiin, eikä komissio maksanut aikanaan hyväksyttyä yhteisön makrotaloudellista rahoitusapua kokonaisuudessaan. Baltian maiden maksutaseeseen vaikuttavien ulkoisten jännitteiden esiintyminen on yhä mahdollista kauppataseiden alijäämien kasvaessa talouskasvun myötä. Komissio tarkkailee tilannetta säännöllisesti. 41 V. VALKOVENÄJÄ 1. Johdanto Valko-Venäjä, joka oli yksi kehittyneimmistä tasavalloista entisen Neuvostoliiton suunnitelmatalousjärjestelmän aikana, käynnisti uudistukset myöhemmin kuin useimmat muut alueen maat. Ensimmäiset suppeat uudistukset pantiin alulle vuonna 1993 ja ne saivat tukea Kansainvälisen valuuttarahaston järjestelmänmuutostuen (STF) ensimmäisestä erästä. Heinäkuussa 1994 pidettyjen presidentinvaalien jälkeen viranomaiset käynnistivät vakauttamiseen tähtääviä uudistuksia vuoden 1994 jälkimmäisellä puoliskolla ja vuoden 1995 alussa. Kansainvälinen valuuttarahasto maksoi STF:n toisen erän tammikuun 1995 lopussa. Kunnianhimoisemmasta, valmiusjärjestelyn muodossa toteutettavasta ohjelmasta päättäminen, joka alunperin oli kaavailtu tehtäväksi maaliskuussa 1995, lykättiin uusien uudistustoimien hyväksymiseen saakka. IMF:n johtokunta hyväksyi valmiusjärjestelyn lopulta 12 päivänä syyskuuta 1995. Euroopan unionin neuvosto9 hyväksyi 10 päivänä huhtikuuta 1995 yhteisön Valko- Venäjälle kymmenvuotisen lainan muodossa annettavan makrotaloudellisen rahoitusavun maan talouden sopeuttamisen ja rakeenteellisten uudistusten ohjelmien tukemiseen, sillä ehdolla, että IMF:n valmiusjärj estelystä sovitaan. Kansainvälisen valuuttarahaston alustavien maan jäljelle jäänyttä vuoden 1995 rahoitustarvetta koskevien arvioiden perusteella yhteisöavun määräksi asetettiin enintään 75 miljoonaa ecua. Lisäksi vallitsi yhteisymmärrys siitä, että yhteisön Valko-Venäjälle annettava makrotaloudellinen rahoitusapu vaatisi maalta sen yhteisöä koskevien rahoitusvelvoitteiden täydellistä ja määräaikana tapahtuvaa täyttämistä. 2. Talouskehitys Tuotanto supistui siirtymäkauden alkuvaiheissa Valko-Venäjällä vähemmän kuin muissa entiseen Neuvostoliittoon kuuluneissa valtioissa. BKT laski noin 10 prosenttia vuodessa vuosina 1992 ja 1993, mikä oli vähemmän kuin Venäjällä. Vuonna 1994 kuitenkin tapahtui merkittävä pudotus (- 20 prosenttia), mikä oli yksi ankarimmista mark kinatalouteen siirtyvissä maissa, ja sitä seurasi vuonna 1995 jälleen 10 prosentin lasku. Viimeisen viiden vuoden aikana sijoitusten määrä laski jyrkästi alle puoleen vuoden 1990 tasosta. Tasavaltojen välisten maksujen ja entisen Neuvostoliiton alueen kaupan romahtaessa vuonna 1993 yritysten tilanne heikkeni yleisesti Valko-Venäjällä. Yritysten väliset ja pankkiluotot kasautuivat keskuspankin rahoittaessa pankkijärjestelmää rajattomasti, mikä puolestaan laukaisi hinnankorotukset, jotka johtivat hyperinflaatioon vuosina 1993 ja 1994. Valtion talouden kokonaisalijäämä pysyi kuitenkin hallinnassa, alle 2 prosentin BKT:sta sekä vuonna 1993 että vuonna 1994. Valko-Venäjä irtosi Venäjän ruplavyöhykkeestä vasta huhtikuussa 1994, kun Valko- Venäjän ruplasta tehtiin maan ainoa laillinen maksuväline. Vuoden 1995 alusta toteutettin tiukkaa rahapolitiikkaa. Sen seurauksena inflaatio laski tammikuun 40 prosentin kuukausivauhdista 2,5 prosenttiin kesäkuussa, ja julkisten palvelujen tariffien suurista korotuksista huolimatta viranomaiset onnistuivat vakauttamaan inflaation, joka pysyi Neuvoston päätös 95/132/ETY (E Y VL N:o L 89, 21. 4. 1995) 42 keskimäärin viiden prosentin kuukausivauhdissa vuoden loppuun saakka. Keskuspankin luottojen kohdentamista koskeva markkinajärjestelmä otettiin käyttöön alkuvuonna 1995. Viranomaiset noudattivat vuoden aikana joustavaa korkopolitiikkaa, jonka tavoitteena oli pitää reaalikorot positiivisina ja houkuttelevina pankkijärjestelmän ruplatalletusten lisäämiseksi. Positiiviset reaalikorot ja tiukka rahapolitiikka edistivät Valko-Venäjän ruplan nimellisarvon vakauttamista kurssiin, jossa 11 500 ruplaa vastaa yhtä Yhdysvaltain dollaria, ja johtivat sen merkittävään reaaliseen revalvoitumiseen dollariin nähden (+340 prosenttia vuoden 1995 aikana). Talousarvion alijäämä pysyi Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa sovituissa rajoissa, 2,3 prosentissa vuonna 1995. Suurin osa tästä alijäämästä rahoitettiin kotimaisesti. Vuosina 1993 ja 1994 alijäämäiseksi (noin - 10 prosenttia BKT:sta) jäänyt vaihtotase pysyi negatiivisena vuonna 1995 (- 3,5 prosenttia BKT:sta). Valko-Venäjän länsiviennin kilpailukykyä vähensi Venäjän kanssa sovitun alkuvuonna 1995 voimaan tulleen tulliliiton aiheuttama tuontitullien nousu Venäjän tullien tasolle. Ulkomaisten markkinoiden menettämisen pelosta huolimatta vienti kasvoi voimakkaasti vuonna 195 (+ 75 prosenttia). Tuonti kasvoi samaan aikaan 65 prosenttia ja kauppatase pysyi siten alijäämäisenä (- 6 prosenttia BKT:sta). Valko-Venäjä poisti asteittain ulkomaisella valuutalla tehtäviä maksutapahtumia koskevat rajoitukset vuonna 1995 ja siirtyi siten kohti valuutan vaihdet tavuutta. 3. Rakenteelliset uudistukset Ensimmäinen edistys rakenteellisten uudistusten alalla on saavutettu vasta hiljattain, ja tämä on yhä Valko-Venäjän heikkoutena. Teollisuus tuki huomattavasti kotitalouksien maksamia energian hintoja. Ensimmäinen julkisten hintojen mukauttamisaalto suoritettiin syksyllä 1994, kun kunnallisten palvelujen hintoja korotettiin. Vuokrat kallistuivat 42 prosenttia, vesi 24 prosenttia ja lämmitys 9 prosenttia. Lisäkorotuksia tehtiin vuoden 1995 alussa. Hintoja sääntelevien "monopoliyritysten" määrää vähennettiin vuoden 1994 puolivälistä vuoden 1995 puoliväliin mennessä noin 350:stä 50:een. Tämän seurauksena suurin osa hinnoista on nyt vapautettu. Yhä voimakkaasti tuettuja julkisen alan hintoja korotettiin heinäkuussa 60 prosenttiin kustannukset kattavasta tasosta ja niitä mukautettiin joulukuussa 80 prosenttiin tästä tasosta. Valtion tilausten määrää tuotannosta ja han kinnoista on vähennetty kuuteen prosenttiin kokonaistuotannosta, mutta niiden osuus säilyi erityisen suurena maatalousalalla. tuontilisenssivaatimuksista ja vientiä koskevista ulkomaanvaluutan Suurin osa luovutusvaatimuksista poistettiin vuoden 1994 loppuun ja vuoden 1995 alkuun mennessä. Ulkomaankaupan osalta säilytettiin kuitenkin joitain rajoituksia. Joulukuussa 1994 poistetut vientimaksut otettiin uudelleen käyttöön vuoden 1995 alussa Venäjän kanssa tehdyn tulliliiton voimaan tulemisen takia. (Tämän kertomuksen kirjoittamishetkellä viranomaiset ovat ottaneet uudelleen käyttöön vuoden 1996 alussa uusia hallinnollisia ulkomaankauppaa ja ulkomaisella valuutalla tehtäviä maksutapahtumia koskevia rajoituksia). Tappiolliset luotot kuormittavat pankkialaa ja sitä vaivaa yhä yleinen tehottomuus. Kirjanpitostandardien suhteen on edistytty, mutta ulkoiset tilintarkastukset ovat vähäisiä. Viranomaiset nostivat äskettäin pankkien pääomavaatimuksia yhdestä kahteen miljoonaan ecuun. Lisäksi päätettiin ryhtyä kahden pienen maksukyvyttömän pankin lakkauttamiseen. Yritysten välisten maksurästien ilmoitetaan vastaavan yli puolta BKT:sta vuoden 1995 lopussa. Yritysten talouskurin parantamiseen tähtääviä toimia on hyväksytty, mutta ne 43 näyttivät jäävän tehottomiksi tehokkaiden konkurssipakotteiden puuttuessa. Tämä johtuu lähinnä yritysten maksukyvyttömäksi julistamiseen liittyvien selkeiden käytäntöjen puutteesta (konkurssilain toukokuussa 1996). Korkeiden energian hintojen, markkinoiden menettämisen ja lisääntyvien maksurästien luonnehtimassa tilanteessa yritysten tuottavuus on pudonnut noin puoleen viimeisten kolmen vuoden aikana. Tappiollisten yritysten määrä kasvoi merkittävästi vuonna 1995, 29 prosenttiin kaikista yrityksistä (huhtikuun 1996 tilanne vuoden 1995 tilikertomusten perusteella). tarkistus hyväksyttiin myöhemmin hoidettu Yksityistäminen on yhä alkuvaiheissaan. Vain 6 prosenttia kokonaisomaisuudesta vastaava määrä yrityksiä on yksityistetty vuoden 1995 loppuun mennessä. Pienyritysten yksityistäminen, joka on Keski- ja Itä-Euroopan maissa yksityistämiskehityksen nopeimmin joustamattomien huutokauppamenettelyjen takia, ja vuoden 1995 lopussa vain 12 prosenttia pienyrityksistä oli yksityistetty. Vuonna 1994 hyväksytyn kuponkeihin perustuvan yksityistämisen oli suunniteltu vastaavan 50 prosenttia kaikkien yksityistettävien varojen merkitsemisestä, mutta vuoden 1995 loppuun mennessä loppuun suoritettavaksi aiottu kuponkien jako väestölle viivästyi huomattavasti. Koko yksityistämiskehitys hidastui vuonna 1995. viivästyi Valko-Venäjällä osa-alue, Maatalouden uudistaminen on sekin ollut hidasta. Maatalouden hinnat vapautettiin alku vuonna 1995, mutta maatalousalan tuotantohintojen vapauduttua jo aiemmin tämä aiheutti valtiontiloille tuottavuusongelmia ja maksurästien kertymistä, erityisesti energiahuollon osalta. Noin 20 prosenttia sovhoosi- ja kolhoositiloista muutettiin yhteisyrityksiksi. Yksityistäminen ei kuitenkaan ollut vielä alkanut vuoden 1995 loppuun mennessä, ja sen odotetaan olevan erityisen monimutkaista vallitsevissa rahoitusoloissa. Maatalousmaan omistusaseman uudistus on kesken: maatalousmaa on lain mukaan valtion omaisuutta ja vuokrattavissa vain 99 vuodeksi ilman vuokrasopimusten myynti- tai kiinnitysoikeuksia; sen omistuksellista asemaa täytyy muuttaa. 4. Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus Kansainvälisen valuuttarahaston johtokunnan hyväksyttyä 12 päivänä syyskuuta 1995 ensimmäisen Valko-Venäjää koskevan valmiusjärjestelyn komission virkamiehiä matkusti syyskuun lopulla Valko-Venäjälle arvioimaan maan taloudellista ja rahoituksellista tilannetta ja keskustelemaan maan viranomaisten kanssa yhteisön makrotaloudellisen rahoitusavun ehdoista ja edellytyksistä. Yhteisöapuun liittyvät makrotaloudelliset ja rakenteellista muutosta koskevat edellytykset sisältävä yhteisymmärryspöytäkirja hyväksyttiin. IMF:n valmiusjärj estelyssä määrättyjen makrotaloudellisten edellytysten kunnioittamisen lisäksi Valko-Venäjän viranomaiset tekivät merkittäviä sitoumuksia monilla rakenteellisiin uudistuksiin liittyvillä alueilla (hintojen vapauttaminen, yksityistäminen ja yritysten uudistukset, yritysten talouskuri sekä pankkialan uudistus), joilla edistyminen on välttämätöntä avun toisen erän maksamiselle. IMF:n valmiusjärj estely ohjelman kaudella (heinäkuusta 1995 kesäkuuhun 1996) maan ulkoisen rahoitustarpeen on arvioitu olevan noin 600 miljoonaa dollaria, josta lähes puolet tulisi IMF:n kautta. Yhteisön panokseksi asetettiin 55 miljoonaa ecua tarkistetun rahoitusalijäämän huomioon ottamisen jälkeen, ja muiden kahdenvälisten rahoittajien panosten kanssa yhteensovitettuna se kattoi maksutaseen jäljelle jääneen rahoitustarpeen kokonaan. Ensimmäisen erän määräksi sovittiin 30 miljoonaa ecua ja se maksettiin joulukuussa 1995. 44 VI. BULGARIA 1. Johdanto Bulgarian talouden vakautuminen ja kasvu oli vuonna 1995 edelleen vaatimatonta niin julkisella kuin yksityiselläkin alalla, mikä kuvasti pääasiassa uuden hallituksen vuoden 1994 joulukuun vaalien jälkeen käynnistämästä heikosta ja kunnianhimottomasta poliit tisesta ohjelmasta. Toisaalta rakenteellisen uudistusten kehitys tuotti yhä pettymyksiä, eritoten niiden toimenpiteiden osalta, jotka oli hyväksytty yksityistämisen nopeuttamiseksi ja paikallisen, yhä valtaisien tappiollisten luottojen kuormittaman pankkialan merkittävien johto- ja rahoitusongelmien ratkaisemiseksi. Riittämätön edistys talousuudistuksen suhteen yleensä sekä hallituksen vuoden 1995 poliittisen ohjelman kokema luottamuspula johtivat kansainvälisten rahoituslaitosten, läntisten liikepankkien ja yksityisten sijoittajien luottamuksen vähentymiseen. sekä Länsimaiden Bulgarian rahoituksellista riskialttiutta koskevan kuvan heikentyminen sekä kansainvälisten rahoituslaitosten toistuvasti ilmaisemat, maan rakenteellisen sopeuttamisen vauhtia vuonna 1995 koskevat perusvaraumat olivat suuri takaisku Bulgarian viranomaisille, eritoten, kun otetaan huomioon, että Kansainvälinen valuuttarahasto, suuresta, Maailmanpankki yleisluonteisesta Bulgariaa koskevasta avustuspaketista. Huhtikuussa IMF hyväksyi itse asiassa 97 miljoonan dollarin 12 kuukauden valmiusjärjestelyn, joka liittyi 324 miljoonan dollarin järjestelmänmuutostukeen. Saman vuoden syyskuussa se päätti yhdessä Maailmanpankin kanssa lisätä rahoitusosuuttaan vielä 225 miljoonalla dollarilla. Huhtikuussa 1994 sovittiin lisäksi virallisten velkojien kanssa Pariisin klubin velkojen uudelleenjärjestelysopimuksestaja tätä seurasi heinäkuussa läntisten liikepankkien kanssa sovittu velka- ja velanhoidon vähentämisohjelma (DDSR). sopivat vuonna 1994 läntiset velkojapankit IMF:n apu kuitenkin peruutettiin vuoden 1994 lopulla, ja vuotta 1995 varten annettavaa lisärahoitusta koskevan uuden sopimuksen neuvottelut epäonnistuivat, koska oli erimie lisyyttä siitä, noudattiko Bulgarian hallitus IMF:n ja Maailmanpankin makrotaloudellisiin ja rakenteellisiin uudistuksiin liittyviä edellytyksiä. Tämä heikensi maan ulkoista rahoitustilannetta entisestään vuoden 1995 lopussa ja vuoden 1996 alussa. Jatkuva ulkoisen rahoitusavun puuttuminen, hyvin vähäiset ulkomaiset suorat sijoitukset (erityisesti verrattuna muihin Keski- ja Itä-Euroopan maihin) ja maan valuuttavarannon jatkuva hupeneminen on ajanut Bulgarian jälleen ulkoisen rahoituskriisin partaalle. Tämä on erityisen huolestuttavaa etenkin, kun ottaa huomioon valtavat velkasitoumukset, jotka erääntyvät vuonna 1996 ja sen jälkeen (yli miljardi dollaria vuodessa). Yhteisö päätti G 24 -maiden yhteensovittamisohjelman yhteydessä huhtikuussa 199410 vahvistaa sitoutumisensa 110 miljoonan ecun lainaan, josta oli päätetty lokakuussa 1992. Sen ensimmäinen erä (70 miljoonaa ecua) maksettiin joulukuussa 1994. 10 KOM(94)l 18 lopull. 94/103 (CNS) 21. 4. 1994 2. Talouskehitys 45 Uuden hallituksen vasta toukokuussa hyväksymä politiikkaohjelma vuodelle 1995 oli varsin epävarma ja epäselvä kompromissi toisaalta kohtuullisen rajoittavan raha-, tulo- ja veropolitiikan keinoin tapahtuvan korkean inflaation hillitsemisen, valuuttakurssin vakauttamisen, tuotannon kasvun, sijoitusten ja viennin ylläpitämisen sekä toisaalta yksityistämisen lykkäämisen ja anteliaan sosiaalisen turvaverkon luomisen kautta tapahtuvan maan taloudellisen muutoksen sosiaalisten kustannusten minimoimisen välillä. Tärkeitä toimenpiteitä talouskurin vahvistamiseksi tietyissä valtion omistamissayrityksissä ja niiden lakkauttamiseksi tarvittaessa, pankkien uudelleen rahoittamiseksi sekä pank kivalvonnan tiukentamiseksi on joko lykätty tai ne ovat riittämättömiä. Tämä vaarantaa makrotaloudellisen vakauttamisen kestävyyden. Viiden vuoden taantuman jälkeen talous alkoi elpyä vuonna 1994. Reaalinen BKT kasvoi 1,4 prosenttia, ja vuonna 1995 yhä 2,6 prosenttia. Levin voimakas devalvointi keväällä 1994 tehosti vientiä ja teollisuustuotantoa, mutta tuonti väheni. Ulkomaan kaupan tase heilahti vuoden 1993 lähes 1 miljardin dollarin alijäämästä yli 400 miljoonan dollarin ylijäämäksi vuonna 1995. Keskuspankin ulkomaisen valuutan varanto kasvoi vuoden 1994 alun 0,6 miljardista dollarista 1,5 miljardiin dollariin vuoden 1995 puoliväliin mennessä. Teollisuustuotanto kasvoi 5 prosenttia vuonna 1994. Tuotannon kasvu keskittyi kemian teollisuuteen sekä metallin perusteollisuuteen. Nämä alat saattoivat kasvattaa vientiään valuutan devalvoinnin ja sekä halvan energian parantaessa niiden kilpailukykyä. Viime aikoihin asti energian hinnat pysyivät maailmanmarkkinahintojen alapuolella. Myös muut taloudelliset indikaattorit osoittivat myönteistä talouskehitystä. Talousarvion alijäämän 1990-luvun alkuvuosina kaksinumeroisina pysyneet prosenttiosuudet suhteessa BKT:een laskivat 7 prosenttiin vuosina 1994 ja 1995. Työttömyysaste, joka oli pahimmillaan 16 prosenttia vuoden 1994 alussa, laski alle 11 prosenttia vuoden 1995 keskivaiheilla. Inflaatiovauhti hidastui vuosien 1992 - 1994 keskimääräisestä 4 -6 prosentin kuukausivauhdista alle 2 prosenttiin kuukaudessa vuoden 1995 keväällä ja kesällä. Inflaation pienentymistä edisti nimellisen valuuttakurssin pysyminen pitkään vakaana, mutta myös hallituksen lisääntyneet toimenpiteet markkinoilla, mikä merkitsi aikaisempien vapauttamistoimien peruuttamista. Kuluttajahintaindeksin mukaisen korin osuuksien perusteella laskettuna noin 50 prosenttia hyödykkeistä on tällä hetkellä jonkinlaisen julkisen valvonnan tai sääntelyn alaisia. Yhdessä vehnän kotimaisten hankintahintojen alhaisuuden ja tehottoman vientivalvonnan kanssa nämä toimet ovat aiheuttaneet muun muassa leipäjonojen ilmaantumisen. rakenteelliselle pohjalle. Rahoitus- Talouskehityksen parantuminen ei yleisesti ottaen perustunut vakaalle mikrotaloudelliselle tai ja tulokset edistivät pankkien ja yhtiöitten välisen yksityistämisen vaatimattomat symbioottisen suhteen syntymistä. Kannattamattomat yritykset, joilla on maksurästejä, saivat yhä luottoa pankeilta. Pankit jatkoivat yritysten lainoittamista odottaen aiemman kokemuksensa perusteella, että valtio lopulta maksaisi lainat. Keskuspankki hyväksyi tämän tilanteen hiljaa tarjoamalla liikepankeille järjestämättömiä lainoja. ja yritysalojen uudelleenjärjestelyn 46 Vuoden 1995 toisella puoliskolla ilmaantui yhä enemmän merkkejä talouden tilanteen kestämättömyydestä. Teollisuustuotannon kasvu hidastui alle 2 prosentin vuosivauhdin. Kevään 1994 devalvoinnin suoma hintaetu mureni seuranneen valuuttakurssien vakauden sekä kotimaisten ja ulkomaisten kustannusten nousujen eron takia. Kuluttajahintainflaatio kiihtyi jossain määrin ja valuuttakurssiin kohdistui paineita. Ulkomaisen valuutan varanto hupeni keskuspankin ryhdyttyä puolustamaan leviä. Maa hoitaa säännöllisesti ulkoiset velkasitoumuksensa, jotka perustuvat Pariisin klubin velan uudelleenjärjestelyyn ja DDSR-järjestelyyn Lontoon klubin velkojapankkien kanssa. Vuonna 1995 velkoihin liittyvät maksut olivat yhteensä noin 718 miljoonaa dollaria. Järjestelyjen kautta Bulgarian suhteet kansainvälisen rahoitusyhteisön kanssa on palautettu, mutta äskettäinen rahoituskriisin puhkeaminen maan pankkijärjestelmässä sekä heikkenevä luottamus valuuttaan on jälleen lisännyt Bulgarian rahoituksellista riskiä, mikä on alentanut "Brady-obligaatioiden" arvoa. 3. Rakenteelliset uudistukset Lukuisista rajoituksista, politiikasta lipsumisesta ja heikosta hallinnosta huolimatta Bulgaria onnistui vuoden 1995 aikana säilyttämään aiemmat saavutuksensa, joita olivat kaupan vapauttaminen, valuutan vaihdettavuus ja vapaa valuuttajärjestelmä. Tämän tilanteen säilyttäminen voi epäilemättä vaikeutua, ottaen huomioon maan uuden ra hoituksellisen tilanteen haurauden, valuuttakurssien epävakauden, levin luottamuspulan sekä rakenteellisen uudistuskehityksen riittämättömän nopeuden. Edistyminen kaupan vapauttamisessa on ollut rohkaisevaa, mutta epätasaista. Vuonna 1995 Bulgaria toteutti vapaamielistä tullipolitiikkaa (etenkin kaupassaan EU:n kanssa), mutta hyväksyi joukon väliaikaisia vähimmäistuontihintojen, tuontilisenssien rajoitusten, tullikiintiöiden tms. kaltaisia tuontirajoituksia, jotka oli tähdätty suojaamaan tiettyjä kotimaisia tuotannonaloja sekä maataloutta. samaan aikaan Bulgaria käyttää yhä vientikiintiöitä, vientimaksuja ja -veroja tiettyjen tuotteiden osalta. Vuonna 1993 asetettiin joitain teollisuustuotteita koskevia vientikieltomääräyksiä, mutta ne poistettiin lopulta heinäkuussa 1995. Bulgarian väliaikainen assosiointisopimus EU:n kanssa tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994. Ulospäin suuntautuneen kauppajärjestelmän asteittainen omaksuminen on yhdistetty valuuttajärjestelmän lisävapauttamiseen tähtääviin pyrkimyksiin. Helmikuussa 1994 tehtiin tärkeä vapauttamistoimenpide, jonka nojalla maan asukkaita koskevia ulkomaisen valuutan vaihtorajoja henkilökohtaisia juoksevia valuuttamaksuja (matkailua tms. ) varten on nos tettu huomattavasti, ja valuutan vaihdettavuus on turvattu kaupankäyntiin liittyvien maksujen osalta. Joitakin valuuttamaksujen ja -siirtojen rajoituksia on kuitenkin yhä voimassa. Asukkailla on oikeus valuuttamääräisiin talletustileihin (vientivoitot on kotiutettava, mutta niistä saatua ulkomaisen valuuttaa ei tarvitse luovuttaa). Myös eräät kolmansien maiden kanssa tehdyt hallitusten väliset clearing- ja vaihtokauppajärjestelyt lakkautettiin vuonna 1995. Uusi hallitus on noudattanut valtion yritysten uudistamisessa kolmeen "peruspilariin" pohjautuvaa strategiaa. Nämä ovat valtion omistamia yrityksiä koskevien rahoituksellisten pelastussuunnitelmien toteutus, yritysten uudelleenjärjestely ja yksityistäminen. Lisäksi politiikan täytäntöönpano viivästyi, koska esiintyi poliittisia erimielisyyksiä, politiikan ja 47 hallinnon puutteita, valtion omistamien yritysten heikkoa sitoutumista budjettirajoitusten tiukentamiseen ja rahoitusresurssit olivat riittämättömät sekä pankkijärjestelmä heikko. Tässä mielessä vuosi 1995 on merkinnyt eräänlaista siirtymäkautta kohti päättäväisempää ja kunnianhimoisempaa uudistusohjelmaa, jota valmistellaan tällä hetkellä vuonna 1996 tapahtuvaa täytäntöönpanoa varten. laskea sekä koti- liikkeelle pitkäaikaisia Rahoituksellinen pelastusstrategia perustuu joulukuussa 1993 hyväksyttyyn lakiin, joka että antaa hallitukselle valtuudet ulkomaanvaluuttamääräisiä obligaatioita, joilla on tarkoituksena korvata pankkien salkkuihin vuoden 1991 loppuun mennessä kertyneitä perintäkelvottomia lev- ja dolla- rimääräisiä lainoja ja korkoja. Valtio voi siten ottaa hoitaakseen valtionyritysten lainoja, ja se voi myöhemmin muuttaa ne osakkeiksi tai päättää niiden poistamisesta tai uu delleenjärjestelystä yritysten uudelleenjärjestelyn tai yksityistämisen toteuduttua. Vuoden 1995 loppuun mennessä Bulgaria oli tehnyt 77 yksityistämissopimusta, joissa kotimaisia velkasitoumuksia käytettiin velkojen muuttamisessa osakkeiksi 2,9 miljardin levin arvosta. Muutamia muita yksityistämissopimuksiatoteutettiin myös vaihtamalla velkoja osakkeiksi käyttämällä länsimaisten sijoittajien omistamia hallituksen "Brady-obligaatioita" (jotka laskettiin liikkeelle DDRS-järjestelyn yhteydessä). Uudelleenjärjestelyn osalta vuoden 1995 lopulla tehtiin toimenpiteitä valtion omistamien yritysten talouskurin tiukentamiseksi. Tappionvähentämis- ja järkeistämissuunnitelmia laadittiin, kuten myös luettelo toimintakelvottomista yrityksistä niiden sulkemista tai niiden "rahoituksellista eristämistä" varten, mikä tarkoittaa, että pankkeja kiellettäisiin jatkamasta lainanantoa niille. Näitä suunnitelmia ei kuitenkaan toteutettu. Kesäkuussa 1995 hyväksytyssä yksityistämisohjelmassa lueteltiin noin 600 kelvollista yritystä, mutta samalla tietyt tärkeät alat (kuten energia-ala, rautatiet, kaivosala jne. ), jotka jätettäisiin ohjelman ulkopuolelle. Suuret valtion omistamat yritykset yksityistetään vain osittain. Tämä heijastelee hallituksen uutta strategiaa, joka tähtää hallituksen valvonnan jatkamiseen kaikissa suuremmissa yrityksissä. Vuonna 1995 yksityistämisvirastoteki aino astaan 69 yksityistämissopimusta (kaikkiaan 170:stä vuodelle 1995 kaavaillusta sopimuksesta), joiden yhteinen arvo oli 12,1 miljardia leviä (mistä vain 3 mrd maksettiin käteisellä ja ja ulkomaanvaluuttamääräisiä velkasitoumuksia yritysten osakkeisiin). loput vaihtamalla hallituksen koti- Vuonna 1995 käynnistettiin lisäksi joukkoyksityistämisohjelma, jonka piiriin kuuluu noin 1000 julkista yritystä. Kuponkien myynti alkoi tammikuussa 1996 ja myyntitarjoukset odotetaan aloitettavan syksyyn mennessä. Bulgarian pankkijärjestelmän tila heikkeni huomattavasti vuoden 1995 ja vuoden 1996 alun aikana, mikä heijasteli jatkuvaa pääoman puutetta, epäpätevää johtamista, keskuspankin riittämätöntä valvontaa, luotonantokurin puutetta ("löysää lainarahaa"), pirstoutuneisuutta ja hoitamattomien yritysluottojen määrän kasvua. Huolimatta vuosina 1994 jotka keskittyivät keskuspankin pankkitarkastusosaston toimintakyvyn vahvistamiseen ja Bank Consolidation Companyn (BCC) pankkien yhtiöittämisohjelman täytäntöönpanoon, tilanne heikkeni niin paljon (eri tyisesti kahdessa tärkeimmässä pankissa, Mineralbankissaja Economicbankissa), että tällä hetkellä maan rahoitusjärjestelmä on romahduksen partaalla. toimenpiteistä, toteutetuista 1995 ja Pankkijärjestelmän ongelmien ratkaisemiseksi Bulgarian viranomaiset suunnittelevat parhaillaan uusia, laajavaikutteisia toimenpiteitä kuten keskuspankin uusien luottojen 48 lisätiukennuksia, pankkien johdon erottamisia sekä rajoituksia, pankkivalvonnan toimilupien peruuttamista. Muita keskipitkän tähtäimen toimintamalleja ovat muun muassa näiden kahden "sairaan" pankin suurimpina velallisina olevien julkisten yritysten rahoituksellisen vakauttamisen lujittaminen sekä niiden samanaikainen rahoituksellinen uudelleenjärjestely ja uudelleen rahoittaminen niiden tulevaa yksityistämistä silmällä pitäen. 4. Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus ja G 24 lainan, josta päätettiin Yhteisön myöntämän, G 24 -maiden antaman avun osana maksettavan 110 miljoonan ecun lokakuussa 1992 ja joka täydensi Kansainvälisen valuuttarahaston Bulgarialle antamaa apua, maksaminen viivästyi, koska Kansainvälisen valuuttarahaston vuoden 1992 valmiusjärjestelyn tavoitteisiin ei päästy. Samasta syystä muutkaan G 24 -maiden alkuperäiseen pakettiin kuuluvaa apua ei annettu. Vuoden 1993 -maiden Bulgarialle myöntämän avun loppuun mennessä EU:n jatkamisedellytykset palautuivat. Kansainvälisen valuuttarahaston uuden 16 päivänä maaliskuuta sopiman valmiusjärjestelyn jälkeen neuvosto sopi komission kanssa, että vuonna 1992 päätetty Bulgarian makrotaloudellinen rahoitusapu voidaan käynnistää uudelleen uuden ohjelman yhteydessä. Ensimmäinen lainaerä (70 miljoonaa ecua) makset tiin joulukuussa 1994 Kansainvälisen valuuttarahaston valmiusjärjestelyn hyväksymisen ja velkojien kanssa sovitun velkojen uudelleenjärjestely ohjelman perusteella. Toisen lainaerän maksamisen edellytyksenä on, että Bulgaria tavanomaiset talouskehitykseen liittyvät edellytykset, joihin sisältyy muun muassa Kansainvälisen valuuttarahaston valmiusjärjestelyn tavoitteiden saavuttaminen, DDSR:n kunnollinen toteuttaminen ja rakenteellisten uudistusten edistyminen. täyttää 49 VII. MOLDOVA 1. Johdanto Euroopan unionin neuvosto päätti" 13 päivänä kesäkuuta 1994 myöntää Moldovan tasavallalle enintään kymmenen vuoden ajaksi 45 miljoonan ecun lainan auttaakseen maata sen pyrkimyksissä muuttaa taloutensa markkinataloudeksi ja vahvistaa keskus pankkinsa valuuttavarantoa. Yhteisön myöntämä laina oli osa kokonaispakettia, jonka kansainvälinen rahoitusyhteisö on järjestänyt Moldovan hyväksi Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin myöntämien lainojen täydennykseksi. Lainan ensimmäinen, 25 miljoonan ecun suuruinen erä maksettiin joulukuussa 1994. Toisen erän maksamisen ehtona oli liitetyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa lainasopimukseen määriteltyjen edellytysten täyttäminen, ja se suoritettiin elokuussa 1995. 2. Talouskehitys ratkaisevan käänteen kohti Otettuaan marraskuussa 1993 käyttöön kansallisen valuutan, Moldovan leun, Moldova on taloutensa vakauttamista Kansainvälisen tehnyt valuuttarahaston valmiusjärjestelyn (hyväksytty joulukuussa 1993) ja kansainvälisen yhteisön täydentävän 45 miljoonan ecun yhteisölainan sisältävän rahoitusavun tukeman talousohjelman mukaisesti. Maaliskuussa 1995 Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyi uuden valmiusjärjestelyn Moldovan hallituksen vuodelle 1995 laatiman talousohjelman tueksi. Tämän ohjelman tavoitteina olivat rakenteellisten lujittaminen muutostoimenpiteiden täytäntöönpano talouskasvun palauttamiseksi. rahoituksellisen vakauttamisen ja Ankarien sääolojen sekä keskusjohtoisen suunnitelmatalouden luhistumiseen liittyneiden tuotannon ja kaupan jatkuvien häiriöiden aiheuttaman BKT:n 31 prosentin laskun jälkeen Moldovan taloudellinen taantuma näytti helpottuvan, ja alustavat arviot osoittavat, että reaalinen BKT, Transnistrian alue mukaan luettuna, laski 3 prosenttia vuonna 1995, mikä viittaa taloudellisen toiminnan lievään lisääntymiseen, Transnistrian alue poislukien. Tämä kehitys oli tärkeän maatalousalan osaksi sääolojen normalisoitumisen myötä tapahtuneen elpymisen ansiota; se kasvoi noin 4 prosenttia. Toisaalta tähän kehitykseen vaikutti myös teollisuustuotannon laskun hidastuminen; sen arvioidaan laskeneen "vain" 10 prosenttia. Virallinen työttömyysaste pysyi melko alhaisena eli noin 2 prosentissa vuoden 1995 lopussa, mutta suuri määrä työläisiä oli palkattomalla lomalla, joten tosiasiallinen työttömyysaste ylitti selvästi 10 prosenttia. Reaalipalkat nousivat vuonna 1995, mutta dollarimääräiset palkat, jotka olivat keskimäärin 32 dollaria kuukaudessa, pysyivät alhaisina naapurimaihin verrattuna. Vuoden 1995 ohjelman tärkein rahataloudellinen tavoite oli inflaation laskeminen kestävälle, alhaiselle tasolle tiukan luotonantopolitiikan avulla. Moldovan keskuspankki onnistui tässä tavoitteessaan vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla: kuukausi-inflaatio laski alle 0,75 prosentin, verrattuna vuoden 1993 800 prosentin ja vuoden 1994 120 pro sentin vuosi-inflaatioon. Inflaatiopaineita alkoi kuitenkin esiintyä jälleen syksyllä 1995. Nämä olivat osaksi seurausta säänneltyjen hintojen noususta ja ruuan hinnan kau- Neuvoston päätös 94/346/EY 50 siluontoisesta noususta, mutta osaksi myös voimakkaista maahan suuntautuneista pääomavirroista, joihin keskuspankki ei puuttunut, sillä se oli haluton sallimaan leun merkittävää revalvoitumista. Neljännen vuosineljänneksen aikana näiden politiikkojen tiukensi inflaatiota rahapolitiikkaa, mikä heijastui korkojen nousupaineina. Kuukausi-inflaation ollessa keskimäärin 3,5 prosenttia syyskuun ja joulukuun välisenä aikana koko vuoden inflaatioksi tuli 24 prosenttia, mikä oli pienin kaikista IVY-maiden inflaatioista. kiihdyttävien vaikutusten ilmeisiksi keskuspankki tultua Julkisen talouden tulos parani vuonna 1995 kassa-alijäämän pienentyessä vuoden 1994 9 prosentista BKT. sta 5,5 prosenttiin BKT:sta vuonna 1995, mikä ei jäänyt kauaksi virallisesta 3,5 prosentin tavoitteesta. Alijäämä rahoitettiin odotettua suuremmalla ulkomaisella nettorahoituksella, pääasiassa Venäjän saatavien maksua lykkäämällä, ja odotettua suuremmalla valtion obligaatioiden myynnillä. Menojen tiukka sääntely, jonka seurauksena ne putosivat vuoden 1994 30,2 prosentista BKT:sta 28,5 prosenttiin BKT:sta tämän vähennyksen aikaansaamiseksi. Tulojen osalta vuonna 1995, oli tarpeen arvonlisäverotulot sekä maaveron kanto olivat erityisen tärkeitä. Tulojen keräys oli kuitenkin yhä riittämätöntä - 24 prosenttia BKT:sta verrattuna vuoden 1994 23,5 prosenttiin BKT:sta - ja yksityistämisen tuotto oli selvästi odotettua vähäisempää kotimaisen pääoman puutteen takia. Sekä tulo- että menopuolen maksurästit, mukaan luki en lähes kaikki palkkarästit, vähenivät prosentuaalisesti suhteessa BKT:n. Maksutase oli yhä ankaran paineen alaisena vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla, ensi sijaisesti siksi, että tuontienergian hintojen kohoaminen maailmanmarkkinahintojen tasolle järkytti jatkuvaluonteisesti kaupankäyntiedellytyksiä. Vuoden jälkipuoliskolla odotettua parempi vientitulos yhdessä energian tuonnin huomattavan vähentämisen kanssa vaikuttivat kuitenkin kauppataseeseen niin, että se oli vain vähän alijäämäinen. Koko vuoden vaihtotaseen alijäämä oli hieman yli 100 miljoonaa dollaria eli 6 prosenttia BKT:sta. Moldova oli yhä erittäin riippuvainen ulkomaisesta rahoitusavusta keskipitkien ja pitkien lainojen muodostaessa tärkeän osan maahan saaduista pääomavirroista vuonna 1995. Avustuksia saatiin EU:lta, USAlta, Japanilta sekä Bretton Woods -laitoksilta yhteensä 120 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria brutto. Vuonna 1995 suorat investoinnit pysyivät vähäisinä eli 22 miljoonana dollarina, verrattuna vuoden 1994 18 miljoonaan dollariin. Tämän rahasumman lisäksi maksutaseeseen vaikutti vuonna 1995 41 miljoonan dollarin ulkomaiset sijoitukset, jotka muodostuivat venäläisen Gazprom- yhtiön velan muuntamisesta osakkeiksi. Keskuspankin bruttovaranto ylsi 260 miljoonaan dollariin vuoden 1995 loppuun mennessä, mikä vastasi neljän kuukauden tuontia, kun varannot vuoden 1994 lopussa vastasivat kolmen kuukauden tuontia ja vuoden 1993 lopussa 1,4 kuukauden tuontia. Kesäkuun 1995 loppuun mennessä Moldova hyväksyi Kansainvälisen valuuttarahaston sopimusartiklojen VIII artiklan 2, 3 ja 4 jaksoissa määrätyt velvoitteet ja on siitä alkaen noudattanut valuuttajärjestelmää, jossa juokseviin kansainvälisiin maksutapahtumiin liittyvät maksut ja siirrot ovat vapautettuja rajoituksista. Marraskuussa 1993 käyttöön otettu Moldovan leu oli huomattavan vakaa koko vuoden 1995 ajan. Sen arvo vaihteli kapean valuuttaputken ja sisällä ja kurssi oli noin 4,5 Moldovan leuta yhtä Yhdysvaltain dollaria vastaan. Kaikki Kansainvälisen valuuttarahaston valmiusjärjestelyn tukemaan ohjelmaan liittyvät määrälliset tulosedellytykset saavutettiin jokaisena vuoden 1995 vuosineljänneksenä. Mol dovan viranomaiset ovat valmistelleet uutta kolmivuotisohjelmaa, ja Kansainvälisen valuuttarahaston johtokunta käsittelee toukokuussa 1996 heidän pyyntöään saada laa- 51 jennettua rahoitustukea (EFF) ohjelman tukemiseen. Etenkin energiapolitiikan (hintojenko- rotus kustannukset kattavalle tasolle) ja hintojen ja kaupan vapauttamisen suhteen (tuonti- tariffien vähentäminen, IVY-maiden ulkopuolelle vietäviä tavaroita koskevien valmis teverojen poistaminen, vientituotteita koskevien viitehintajärjestelmän tarkistaminen) on kuitenkin tehtävä toimenpiteitä jo ennen tätä. Maksurästit olivat yhä huomattava ongelma Moldovassa vuonna 1995, vaikka valtio edistyi omien maksurästiensä vähentämisessä ja tilanteen vakauttamisessa edistyttiin. Ongelman ratkaisemiseksi on jo tehty useita toimenpiteitä ja uuteen ohjelmaan on sisäl lytetty lisätoimenpiteitä. 3. Rakenteelliset uudistukset Vuonna 1995 aloitettiin tärkeitä toimenpiteitä. Yksityistämiskehitys hidastui vuoden 1995 alussa, mikä johtui osaksi yritysten johtajien odottelevasta asenteesta parlamentin viimein maaliskuussa 1995 hyväksymän vuoden 1995-96 yksityistämisohjelman suhteen. Yksityistäminen kuitenkin nopeutui seuraavien kuukausien aikana ja hallituksen arvioiden mukaan yksityistettiin marraskuussa 1995 loppuun suoritetun kuponkiohjelman avulla 2200 yritystä, mikä vastaa noin 70 prosenttia taloudesta. Käteisyksityistämisen tulokset tuottivat kuitenkin pettymyksen: 44 yritystä yksityistettiin 22 miljoonaa leuta (eli noin 5 miljoonaa dollaria) vastaavalla summalla, kun suunnitelman mukaan oli tarkoitus yksityistää 200 yritystä arviolta 140 miljoonan leuta (eli 30 miljoonaa dollaria) vastaavalla summalla. Omaisuudenhoitoyhtiöiden ja sijoitusrahastojen osuus on pantava merkille, sillä ne merkitsivät ensimmäisten arvioiden mukaan noin 70 prosenttia kaikista osakkeista. Arvopaperimarkkinoiden kehitys on kuitenkin elintärkeää yksityistämisohjelman onnistumisen kannalta. Tässä mielessä Moldovan arvopaperipörssin avaaminen kesäkuussa 1995 oli tärkeä askel. Sen kehitys on ollut tyydyttävää, etenkin verrattuna muiden vastaavalla kehitysasteella olevien pörssien kokemuksiin. Asuntojen ja asuntotuotannon osalta suunnilleen 70 prosenttia kaikista asunnoista yksityistettiin ja asuntotuotannon yksityistäminen on määrä suorittaa loppuun vuoden 1996 puoliväliin mennessä. Kehitys maatalouden yksityistämisessä on ollut hidasta: useita valtiontiloja ja kollektiiveja on muutettu yhteisyrityksiksi, mutta maata ei voida muuttaa käteiseksi. Nykyisen maatalou den yksityistämisen estävän lain nojalla näin on vuoteen 2001 asti. Yritysten uudelleenjärjestelyn osalta edistyttiin merkittävästi: 20 valtionyritystä koskevat likvidaatiomenettelyt käynnistettiin ja niistä 10 suoritettiin loppuun. Rahoituskurin tiukentamiseksi on kuitenkin tehtävä vielä paljon. Konkurssi- ja takauslakien suhteen kehitys on ollut hidasta: yhä parlamentin käsiteltävänä olevaa konkurssilakia täytyy tarkistaa huomattavasti ennen kuin se vastaa kansainvälisiä standardeja. laskettiin 20 prosenttiin muutamin poikkeuksin Tuontitariffien enimmäismäärää joulukuussa 1995, ja jäljelle jääneet viljaa ja viljatuotteita koskevat vientikiintiöt poistet tiin. Hallituksen marraskuussa 1995 esittelemä vuoden 1996 talousarvioluonnos sisälsi kuitenkin tariffeja ja vientiveroja koskevia kohtia, mikä aiheutti huolta kahden viime vuoden aikana saavutettujen merkittävien kaupan vapauttamistoimien peruuttamisesta. Kuten mainittua, nämä kauppatoimenpiteet on peruutettava ennen kuin uusi EFF:n tukema Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelma voidaan hyväksyä. 4. Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus 52 siihen erässä liittyvien Yhteisön 13 kesäkuuta 1994 myöntämä 45 miljoonan ecun laina oli tarkoitus maksaa yhteisymmärryspöytäkirjassa määriteltyjen kahdessa makrotaloudellisten edellytysten täytyttyä. Ensimmäinen, 25 miljoonan ecun erä maksettiin joulukuussa 1994 Kansainvälisen valuuttarahaston valmiusjärj estelyyn kuuluvan ensimmäisen tarkastuksen onnistuneen toteutuksen perusteella. Toisen, 20 miljoonan ecun erän maksamisen edellytyksenä oli Kansainvälisen valuuttarahaston valmiusjärjestelyn edellyttämien tu- losedellytysten täyttymisestä ja rakenteellisten uudistusten edistymisestä hintojen, kaupan ja valuuttakurssien vapauttamisen, yksityistämisen sekä yritysten ja rahoitusalan talouskurin osalta. toteutuminen sekä komission myönteinen arvio tavoitteiden Näiden toteutettujen toimenpiteiden ja viranomaisten antamien sitoumusten perusteella yhteisön lainan toisen erän maksamiselle asetetut edellytykset tulivat yleisesti ottaen täytetyiksi. Näin ollen toinen erä maksettiin elokuussa 1995. Kestävän maksutasetilanteen varmistamiseksi vuosina 1995 - 1996 Moldova tarvitsee makrotaloudellista lisärahoitusapua Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin myöntämän avun täydennykseksi, kuten kansainvälinen taloudellista apua myöntävä yhteisö totesi Maailmanpankin maaliskuussa 1995 järjestämän konsultaatioryhmän kokouksen yhteydessä. Tässä yhteydessä ECOFIN-neuvosto ilmaisi 20 maaliskuuta 1995 suhtautuvansa myönteisesti komission ehdotukseen yhteisön antamasta lisärahoitusavusta. Ensimmäisen makrotaloudellisen rahoitusavun toisen erän maksamisen jälkeen komissio hyväksyi marraskuussa 1995 virallisesti ehdotuksen Moldovalle annettavasta enintään 15 miljoonan ecun makrotaloudellisesta lisärahoitusavusta. Neuvosto päätti 25 maaliskuuta 1996 hyväksyä komission ehdotuksen12. Tämän uuden avun toteuttamisen ehtona on kui tenkin Kansainvälisen valuuttarahaston uuden EFF:n tukeman kolmivuotisen ohjelman hyväksyminen ja yhteisymmärryspöytäkirjaan sisällytettävien Moldovan viranomaisten kanssa myöhemmin neuvoteltavien edellytysten täyttäminen. (Neuvoston päätös 96/242/EY) 53 VIII. ROMANIA 1. Johdanto Romania oli Keski- ja Itä-Euroopan maiden joukosta viimeisimpiä, joka ryhtyi toteuttamaan markkinatalouden luomisen vaatimaa sopeuttamis- ja uudistuskehitystä. Huolimatta monista ulkoisista järkytyksistä (perinteisten Neuvostoliiton markkinoiden luhistuminen, kaupan pikaisen uudelleen suuntaamisen välttämättömyys, YK:n Serbian vastaisen kauppasaarron kielteinen vaikutus jne. ) Romanian talouskehitys on ollut vuonna 1995 rohkaiseva. Saatavissa olevat tiedot osoittavat erittäin suurta reaalista BKT:n kasvua vuonna 1995. Virallinen työttömyysaste laski ja korkea inflaatiovauhti (1993 300 prosenttia) laski voimakkaasti. Vuoden 1995 arvioitu talousarvion alijäämä oli 2,8 prosenttia BKT:sta. Kuluttajahintoja on vapautettu, kauppaa on suunnattu kohti länsimaita ja vienti kasvaa voimakkaasti. Yksityisten yritysten merkitys kasvaa lisäarvon, työllisyyden, pääoman muodostuksen, sijoitusten ja viennin kannalta. Vuonna 1995 maa pääsi jälleen kansainvälisille pääomamarkkinoille. Samaan aikaan Romanialla oli lisääntyviä vaikeuksia tiukan raha- ja veropolitiikan toteuttamisessa; sekä kauppa- että vaihtotase heikkenivät, valuuttakurssi pysyi epävakaana ja pankkien välisen ja (suhteellisen vapaiden) valuutan vaihtotoimistojen valuuttakurssien välille syntyi jälleen viime vuoden loppuun mennessä merkittävä ero (jopa 20 prosenttia), joka heijasteli valtion mukaantuloa ulkomaisen valuutan markkinoille. Tämä merkitsee sitä, että Romaniassa on itse asiassa voimassa kahden valuuttakurssin järjestelmä. Hallitus tukeutuu yhä voimakkaasti hallinnollisiin, säänteleviin ja rajoittaviin lisensointikäytäntöihin etenkin ulkomaisen valuutan markkinoilla toimivien rahoituksen välittäjien ja liikepankkien suh teen. Vuonna 1995 ulkomaisen valuutan varanto pieneni huomattavasti, mikä heijasteli keskuspankin pyrkimystä vakauttaa leun valuuttakurssi. Rakenteellisten uudistusten tähänastiset tulokset näyttävät olevan ristiriitaisia, erityisesti rahoituspalvelujen monopolien lakkauttamisen, valtion omistamien yritysten rahoituksen uudelleenjärjestelyn ja yksityistämisen, valtion apujen lisävähennysten ja kaupan vapauttamisen voimistamisen suhteen. Huolimatta joistakin viivästyksistä ja poliittisesta epäröinnistä vuoden 1995 aikana on viimein tehty useita päätöksiä, ja ohjelman to teuttamista vuonna 1996 ja sen jälkeen koskeva oikeudellinen ja hallinnollinen kehys on nyt valmiina. Kansainvälisen valuuttarahaston marras-joulukuussa tekemän tarkastuksen seurauksena IMF hyväksyi nykyisen valmiusjärjestelyn jatkamisen huhtikuuhun 1997 asti ja sen monessa erässä toteutettavan lisäämisen 750 miljoonaan dollariin. Samaan aikaan Maailmanpankki päätti Romanialle myönnettävästä 280 miljoonan dollariin FESAL- lainasta. Yhteisö päätti marraskuussa 1995 maksaa ensimmäisen erän (55 miljoonaa ecua) makrotaloudellisesta lainastaan, jonka kokonaissumma on 125 miljoonaa ecua. 2. Talouskehitys 54 ja viennin Hallituksen vuoden 1995 talousohjelman päätavoitteet olivat inflaation laskeminen vuoden 1994 lopun 62 prosentista noin 30 prosenttiin, valtion talouden alijäämän pienentäminen, tuotannon leun valuuttakurssin vakauttaminen ja maan ulkoisen aseman parantaminen. Saavuttaakseen nämä kunnianhimoiset tavoitteet hallitus sitoutui jatkamaan melko tiukkaa raha-, vero- ja palkkapolitiikkaa ja samalla nopeuttamaan rakenteellisia uudistuksia ja kehittämään markkinoihin perustuvia sääntelyvälineitä rahamarkkinoita varten. tukeminen, valuuttamarkkinoiden vapauttaminen, Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin rahoitusavun, ulkomaisten suorien sijoitusten ja kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta otettujen lainojen muodossa saatu asianmukainen ulkoinen tarpeen maan yleisen maksutasetilanteen lujittamiseksi ja leun vakauttamiseksi. Tässä mielessä pyrittiin lisäämään länsimaiden ja kansainvälisten rahoituslaitosten luottamusta Romanian politiikkaohjelmaan ja maan taloudellisiin näkymiin keskipitkällä tähtäimellä. rahoitus oli Vaikka Romanian talouskehitys pysyi monelta kannalta katsoen myönteisenä vuonna 1995, rakenteellisten uudistusten toteuttaminen edistyi vain madellen. Vuoden loppuun mennessä yleistilanne tuli entistäkin ongelmallisemmaksi, kun virallisten ja markkinoilla määrittyneiden valuuttakurssien välinen merkittävä ero ilmeni uudelleen; ulkomaisen valuutan varanto hupeni edelleen, maan ulkoinen tilanne heikkeni huomattavasti ja luottamus leuhun laski jyrkästi. BKT:n reaalinen kasvu vuonna 1995 oli 6,9 prosenttia (verrattuna vuoden 1993 1,3 prosenttiin ja vuoden 1994 3,9 prosenttiin). Teollisuustuotanto kasvoi 8,9 prosenttia, maatalous 4,9 prosenttia ja rakennusala 11,9 prosenttia. Työn tuntituottavuus kasvoi 15 prosenttia vuonna 1995 verrattuna vastaavaan ajanjaksoon edellisvuonna. Työttömyysaste laski vuoden 1995 alun 11 prosentista 9,3 prosenttiin joulukuun loppuun mennessä. Tämä oli suurelta osin seurausta työvoiman uudelleen kohdentamisesta maatalousalalle, joka näyttää kyenneen ottamaan vastaan huomattavan osuuden teollisuuden vapauttamasta työvoimasta. Tätä suuntausta tuskin voidaan pitää kestävänä ottaen huomioon jo ennestään 30 prosenttia kokonaistyövoimasta työllistävän maatalousalan heikon tuottavuuden. Inflaatio on laskenut merkittävästi, vuoden 1994 62 prosentin vuosivauhdista 33,3 pro senttiin vuonna 1995. Kuluttajahintojen korotukset kuitenkin lisääntyivät jyrkästi vuoden viimeisen neljänneksen aikana osaksi kausiluonteisista syistä ja osaksi tämä heijasteli sitä tosiasiaa, että inflaatiota lisäämätöntä taloudellista kasvua ei voida pitää yllä ilman suurta rakenteellista sopeuttamista. Vuonna 1995 talousarvion alijäämä pysyi 2,8 prosentissa BKT. sta, mikä heijasteli hallinnollisia päätöksiä, joilla pyrittiin suorien juoksevien julkisten menojen leikkaa miseen, tappiollisille yrityksille tehtävien julkisten rahoituksellisten siirtojen rajoittamiseen ja verotulojen lisäämiseen vuoden 1994 verouudistuksen toteuttamisen myötä. Huomattava näennäinen julkistaloudellinen alijäämä on yhä olemassa keskuspankin ja valtion omistamien pankkien tappiollisia valtion omistamia yrityksiä suosivien lainojen myötä. On myös perustettu joitakin talousarvion ulkopuolisia itsenäisiä rahastoja. Romanian ulkoinen taloudellinen asema heikkeni vuonna 1995. Kauppavaje oli noin 1,3 miljardia dollaria eli yli kaksi kertaa niin suuri kuin vuonna 1994 kirjattu alijäämä (582 miljoonaa dollaria). Alijäämä kasvoi huolimatta melko lupaavasta viennin kasvusta, joka lisääntyi noin 22 prosentilla vuodesta 1994. Lisäksi tuonnin kasvu oli paljon suurempaa, 55 hieman yli 32 prosenttia, mikä heijasteli pääasiassa tappiollisten julkisten yritysten kasvavaa länsivalmisteisten teollisten ja pääomatuotteiden sekä energian kysyntää. Vuonna 1995 heikkenevän vaihtotasetilanteen (jonka alijäämä oli 4,4 prosenttia BKT:sta) tavoin ulkomaisen valuutan varanto hupeni 2,7 miljardiin dollariin vuoden loppuun mennessä. Tämä vastasi alle kahden kuukauden tuontia, kun varanto vuoden alussa vastasi vielä neljän kuukauden tuontia. Yhteisyritysten kautta tehdyt suorat ulkomaiset sijoitukset alkoivat lisääntyä vuoden 1995 kolmannella neljänneksellä. Vuoden 1995 tulos ulkomaisten sijoitusten osalta oli kuitenkin pettymys uusien alueelle tulleiden pääomavirtojen ollessa 400 miljoonaa dollaria (vuonna 1994 500 miljoonaa dollaria). Vuonna 1995 Romania onnistui pääsemään jälleen kansainvälisille rahoitusmarkkinoille useiden ylimerkittyjen syndikoitujen luottojen kautta. Romanian ulkomainen velka on edelleen suhteellisen vähäinen. Vuoden 1995 lopussa keskipitkät ja pitkät ulkomaiset velat lisääntyivät kohtalaisesti 5,3 miljardiin dollariin edellisen vuoden lopun 4,5 miljardista dollarista. Raha-ja veropolitiikka on ollut melko epäjohdonmukaista vuoden 1995 aikana. Useimmat myönteiset tulokset ensimmäisen vuosipuoliskon aikana etenkin inflaation laskemisen ja leun suhteellisen vakauden suhteen tuottaneita rajoittavia politiikkoja höllennettiin jossain määrin vuoden 1995 aikana. Kansainvälisen valuuttarahaston valmiusjärjestelyn jatkamista koskevia neuvotteluja silmällä pitäen viranomaiset kuitenkin tiukensivat jälleen rahapolitiikkaa vuoden 1995 kahden viimeisen kuukauden aikana pääasiassa nostamalla jälleenrahoituskorkoa jyrkästi, ja vuodelle 1996 esiteltiin hillitty talousarvioluonnos. Romanian keskuspankki myöntää edelleen maatalousalaa, vientiä ja energia-alaa suosivia luottoja ("kohdistettu lainananto") 35 prosentin korolla. Rahapolitiikan viranomaisten toteuttamat luotonantoa sääntelevät toimenpiteet rajoittivat liikepankkien mahdollisuuksia keskuspankinjälleenrahoitukseen ja heikensivät siten niiden rahoituksellista asemaa. Seurannut luotonannon kiristyminen aiheutti huomattavan maksurästien määrän kasvun yritystasolla. Jatkuva hallinnon väliintulo ulkomaisen valuutan markkinoille koko vuoden 1995 aikana ja rahapolitiikan viranomaisten maaliskuussa 1996 toteuttamat väliaikaiset toimenpiteet, jotka rajoittivat luvan ulkomaisen valuutan markkinoilla toimimiseen saaneiden pankkien määrää, ovat aiheuttaneet vakavaa huolestumista. Tällä hetkellä on käytännössä voimassa kahden valuuttakurssin järjestelmä ja päivittäisten ulkomaisen valuutan maksutapahtumien määrä väheni jyrkästi pankkien välisillä markkinoilla vuoden 1996 ensimmäisen neljänneksen aikana. 3. Rakenteelliset uudistukset Maksurästien purkaminen ja tappiollisten valtion omistamien yritysten rahoituskurin tiukentaminen olivat Romanian vuoden 1995 ja rakennemuutosta koskevan ohjelman päätavoitteet. Tiukka rahoituksen valvonta on asetettu koskemaan useita suuria valtion omistamia yhtiöitä ja itsehallinnollisia yrityksiä ("régies autonomes"). Näihin toimenpiteisiin kuuluu eristäminen pankkijärjestelmästä, velkojien kanssa neuvoteltavat sovittelusopimuksetsekä taloudellisten elvyttämisohjelmien ja laatiminen joukkoyksityistämisohjelmien nopeuttamista. Tähän mennessä saadut tulokset ovat luonteeltaan alustavia, ja niitä on vaikea arvioida ohjelman täytäntöönpanoon liittyvien taloudellista vakauttamista toteuttaminen. Lisäksi tavanomaisten suunniteltiin ja 56 takia. viivytysten, kasvavien rahoitusongelmien Kokonaiskuva on kuitenkin melko suuri pettymys. Parlamentti hyväksyi jo paljon myöhässä olleen kaupallisen konkurssilain maaliskuussa 1995. Laki mahdollistaa tuomioistuimen ulkopuoliset sovittelumenettelyt ja tarvittaessa konkurssimenettelyjen aloittamisen sallien samalla tarpeeksi joustavuutta pelastustoimenpiteille. ja hallinnollisen tehottomuuden Taloutta yhä hallitsevat suuret valtionyritykset hyötyvät yhä sellaisista osittain kätketyistä valtion avun kaltaisista avuista kuin markkinakorkoja alemmat korot ja kohdistetut luotot. Jos ne otettaisiin kunnolla huomioon, ne kasvattaisivat julkistalouden alijäämää ja tekisivät rahoituspoliittisestakatsannosta vapaamielisempää. Lisäksi valtionyrityksiä, jotka eivät kykene hoitamaan velkojaan, lopetetaan vain harvoin pakolla, mikä lisää rahoitusalan tehottomuutta. Yksityistettyjen yritysten määrä on kasvanut, mutta vuoden loppuun mennessä vain kolmasosa pienyrityksistä ja 6 prosenttia suuryrityksistä oli yksityistetty. Kansalaisten suhtautuminen vuoden 1995 puolivälissä käynnistettyyn joukkoyksityistämisohjelmaan on ollut odotettua kielteisempää, mikä on pakottanut viranomaiset siirtämään rekisteröimisen määräaikaa. Maan kansalaiset voivat nyt sijoittaa kuponkinsa suoraan yhtiöihin maaliskuun loppuun saakka tai yksityisomistusrahastoon (Private Ownership Fund) huhtikuun loppuun saakka. viidestä suurimmasta Kahta koskevan yksityistämismcnettelyn oli määrä alkaa vuonna 1995, mutta sitä lykättiin vuoteen 1996 ja toistaiseksi tässä yhteydessä on mainittu ainoastaan yksi pankki, Romanian Development Bank. omistamasta pankista valtion 4. Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus Romanian tehtyä Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa periaatesopimuksen uudesta ohjelmasta vuosiksi 1994 - 1995 maan viranomaiset anoivat EU. lta ja G 24 -mailta lisää makrotaloudellista rahoitusapua, jolla se kattaisi jäljellä olevan 275 miljoonan dollarin ulkomaisen rahoitustarpeen vuosien 1994 - 1995 ohjelman yhteydessä. EU/G 24 -maiden sitoumukset olivat noin 219 miljoonaa dollaria, eli lähes 80 prosenttia jäljellä olevasta rahoitustarpeesta. Sitoumuksiin sisältyy kahdessa erässä maksettava enintään 125 miljoonan ecun suuruinen EU:n makrotaloudellinen lisärahoitusapu, josta neuvosto päätti 20 kesäkuuta 1994. Joulukuussa 1994 komissio sopi Romanian viranomaisten kanssa lainan maksuun liittyvistä makrotaloudellisista edellytyksistä. Ensimmäisen erän (55 miljoonaa ecua) maksaminen viivästyi kuitenkin vuoden 1995 ensimmäisen neljänneksen aikana ohjelman täytäntöönpanossa ilmenneiden politiikasta lipsumisten takia. Heinäkuun alussa Romanian viranomaiset pääsivät Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa sopimukseen, tarkastuksen joka mahdollisti ohjelmaan kuuluvan ensimmäisen suorittamisen, mikä tapahtui lopulta marras-joulukuussa 1995. EU:n lainan ensimmäinen erä maksettiin marraskuussa 1995. Toisen erän (70 milkioonaa ecua) maksamisen edellytyksenä on tiettyjen rakenteellisten uudistustoimien tehokas toteuttaminen, mihin kuuluvat muun muassa yksityistämisen eteneminen, Neuvoston päätös 94/369/EY yritysten taloudellinen uudelleenjärjestely sekä pankkialan uudistukset, joista on sovittu Romanian viranomaisten kanssa yhteisymmärryspöytäkirjassa. 57 58 IX. SLOVAKIA 1. Johdanto Tsekkoslovakian liittotasavallan hajoamisella 1 päivänä tammikuuta 1993 oli useita kielteisiä vaikutuksia Slovakian talouteen aikana, jolloin maa vielä kärsi SEV:n purkamisen aiheuttamasta järkytyksestä ja markkinatalouteen siirtymiseen liittyvistä vaikeuksista. Liittovaltion hajoaminen merkitsi huomattavien varainsiirtojen menetystä Tsekinmaasta, keskeytti kaupankäynnin Tsekin tasavallan kanssa, rajoitti Slovakian pääsyä kansainvälisille pääomamarkkinoille, ja tähän liittyi Slovakian kruunuun kohdistuvaa keinottelua, joka käytännöllisesti katsoen ehdytti Slovakian viralliset valuuttavarannot. Tässä tilanteessa Slovakian hallitus sopi Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa vuoden 1993 keskivaiheilla loppuvuoden makrotaloudellisesta vakautusohjelmasta, jonka tueksi hyväksyttiin heinäkuussa valuuttarahaston järjestelmänmuutostukierä, jonka määrä oli 64,4 miljoonaa SDR. Lisäksi Maailmanpankki myönsi marraskuussa 1993 Slovakialle 80 miljoonan Yhdysvaltain dollarin taloudellisen elvyttämislainan (ERL). 1993 ensimmäinen Kansainvälisen Heinäkuussa 1994 Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyi valmiusluoton 20 kuukauden ajalle ja toisen järjestelmänmuutostukierän, jotka olivat yhteensä arvoltaan 180 miljoonaa SDR, tukeakseen laajempaa vuosien 1994 - 1995 talousohjelmaa. Tämän rinnalla Maaailmanpankki rahoitusalan neuvottelut mahdollisesta sopeuttamislainasta(EFSAL). EU. n neuvosto teki tämän ohjelman tukemiseksi 22 päivänä joulukuuta 1994 päätöksen , jolla myönnettiin Slovakialle 130 miljoonaa ecua makrotaloudellista rahoitusapua osana G 24 -maiden vastausta Slovakian viranomaisten pyyntöön täydentävästä avusta. Muut G 24 -maat tekivät lisäsitoumuksia 87,3 miljoonan dollarin arvosta. yritys- aloitti ja 2. Talouskehitys Vuonna 1994 alkanut talouskehityksen parantuminen jatkui ja voimistui vuonna 1995. Taloudellisen toiminnan elpyminen kiihtyi ja reaalinen BKT kasvoi vaikuttavasti 7,4 prosentilla ja teollisuustuotanto arviolta 8,4 prosentilla. Kotimainen kysyntä korvasi nettoviennin aseman taloudellisen laajentumisen moottorina. Kotimaisen kysynnän voimistuminen kuitenkin heijasteli suurelta osin yksityisen kulutuksen ja varastojen muodostumisen kehitystä. Siirtymävaiheen alusta alkaen jyrkästi vähentyneet kiinteät sijoitukset eivät kasvaneet käytännössä lainkaan vuonna 1995. Taloudellinen noususuhdanne on heijastunut myös työttömyysasteen laskussa tammikuun 1995 15,2 prosentista helmikuun 1996 13,7 prosenttiin. Huolimatta tästä voimakkaasta kasvusta inflaatio on yhä laskusuunnassa. Inflaatio laski vuotuisella kuluttajahintaindeksillä mitattuna joulukuun 1994 11,7 prosentista vain 6,1 prosenttiin maaliskuussa 1996, mikä oli alhaisin inflaatioaste kaikki siirtymäkauden maat huomioon ottaen. Reaalipalkat pysyivät korkeina vuonna 1995 (teollisuuden reaalipalkat nousivat noin 6 prosenttia), mutta tätä tasoittavat merkittävästi suuret tuottavuudesta saatavat voitot. Neuvoston päätös 94/939/EY 59 Rajoittava talouspolitiikka on yhä tukenut inflaatiovauhdin laskua. Odotettuja suurempien arvonlisä- ja tuloverosta saatujen tulojen seurauksena valtion talousarvio oli vuonna 1995 alijäämäinen 8,3 miljardilla kruunulla, mikä oli huomattavasti kaavailtua 21 miljardin kruunun alijäämää vähemmän. Samaan aikaan hallituksen kokonaisylijäämän arvioitiin olevan noin 0,5 prosenttia BKT:sta, verrattuna vuoden 1994 alijäämään, joka oli 1,4 prosenttia BKT:sta sekä vuoden 1993 alijäämään, joka oli 7,6 prosenttia BKT:sta. Rahapolitiikka on pysynyt myös suhteellisen tiukkana, vaikka sitä onkin höllennetty jossain määrin vuoteen 1994 verrattuna. Pankkijärjestelmän nettomääräiset kotimaiset varat kasvoivat 5 prosenttia vuonna 1995, eli suunnilleen kaavailtua vauhtia. Rahavaranto (M2) kuitenkin kasvoi kaavailtua nopeammin, mikä heijasteli nettomääräisten ul komaan varojen nopeaa kasvua, mikä oli puolestaan seurausta odotettua paremmasta maksutasetilanteesta. M2:n on arvioitu kasvaneen 20,8 prosenttia, vaikka ohjelman tavoite oli 10 prosenttia. Slovakian valtion pankki poisti kaikki jäljelle jääneet pankkikohtaiset luottokatot tammikuussa 1996 yhä suuremmassa määrin välillisiin rahataloudellisen sääntelyn keinoihin pohjautuvan politiikkansa mukaisesti. Vuonna 1994 koetun merkittävän parantumisen jälkeen Slovakian maksutase vahvistui edelleen vuonna 1995. Vaihtotase, joka oli noussut vuoden 1993 alijäämästä (5,4 pro senttia BKT:stä), ylijäämäiseksi vuonna 1994 (5,7 prosenttia BKT:stä), pysyi yhä ylijäämäisenä vuonna 1995 (4,3 prosenttia BKT:stä). Kauppataseen kehitys vuoden 1996 ensimmäisten kuukausien aikana kuitenkin viittaa siihen, että ylijäämä tulee kutistumaan lisää vuonna 1996, mikä heijastelee kotimaisen kysynnän vahvuutta. Myös pääomatase parani vuonna 1995 pääoman nettovirtauksen maahan ollessa lähes 1 miljardi dollaria, verrattuna vuoden 1994 130 miljoonaa dollariin. Pääasiallinen syy tähän pääoman nettovirtaukseen on ollut Slovakian yritysten ja pankkien ulkomaisen lainanoton huomattava lisääntyminen. Valtionpankin tiukka linja pankkien välisen maksuvalmiuden osalta yhdessä vakaaksi havaitun Slovakian kruunun (ja vuoden 1995 ensimmäisen puo liskon aikana odotukset sen revalvoimisesta Tsekin kruunuun nähden) kanssa on johtanut lyhytaikaisen pääoman virtaamiseen maahan. Ulkomaisten suorien sijoitusten virtaukset maahan ovat kuitenkin pysyneet vähäisinä, mikä heijastelee osaksi hallituksen epävarmuutta markkinauudistusten (katso jäljempänä). ja erityisesti yksityistämisen suhteen Slovakian pääsyä kansainvälisille pääomamarkkinoille on helpotettu Slovakian luokitusten perättäisillä nostamisilla. Toukokuussa 1995 Moody's myönsi Slovakialle investointitason luokituksen (Baa3). Standard & Poor's puolestaan nosti Slovakian luokitusta huhtikuussa 1995 (BB-:sta BB+:aan) ja uudelleen huhtikuussa 1996 (BBB-:een eli investointitason luokitukseen). Slovakiasta on näin tullut yksi harvoista siirtymätalouden maista, jotka voivat ylpeillä yhdysvaltalaisten luokituslaitosten antamilla investointitason luokituksilla. Nämä myönteiset suuntaukset niin vaihto- kuin pääomataseen suhteen ovat merkinneet kansainvälisten varantojen huomattavaa kasvua. Viralliset varannot (mukaan lukien kultavaranto) kasvoivat vuoden 1994 lopun 1,75 miljardista dollarista 3,4 miljardiin dollariin vuoden 1995 loppuun mennessä. Samana ajanjaksona koko pankkijärjestelmän varannot ovat kasvaneet 3,1 miljardista 5 miljardiin dollariin. Slovakian kruunun heinäkuussa 1993 tapahtuneen 10 prosentin devalvoinnin jälkeen kruunun vaihtokurssi on pidetty vakaana länsivaluutoista muodostuvaan koriin nähden. Heinäkuussa 1994 korin valuuttojen määrää laskettiin viidestä kahteen (Saksan markka ja USA:n dollari). Tsekin tasavallan kanssa käytetyn kahdenvälisen clearing-järjestelmän 60 lokakuussa 1995 tapahtunutta lakkauttamista silmälle pitäen Slovakian kruunu revalvoitiin 5 prosentilla Tsekin kruunuun nähden. Tammikuussa 1996 keskikurssin ympärillä olevaa valuuttakurssiputkea laajennettiin +/- 1,5 prosentista+/- 3 prosenttiin. Slovakia peri Tsekkoslovakian liittotasavallalta suhteellisen pienen ulkomaisen velan. Vaikka velka ja velanhoitoon liittyvät suhdeluvut ovatkin pahentuneet maan itsenäistymi sen jälkeen, ne pysyvät siedettävillä tasoilla. Ulkomaisen velan suhde BKT:sta on noussut vuoden 1993 alun 25,7 prosentista 33,8 prosenttiin lokakuuhun 1995 mennessä. Velan hoidon osuus vientituloista on puolestaan noussut vuoden 1992 3,3 prosentista vuoden 1995 arviolta 9,5 prosenttiin. 3. Rakenteelliset uudistukset Slovakian viranomaiset hyväksyivät keväällä 1994 suunnitelman yksityistämisen nopeuttamiseksi, joka perustui kuponkiyksityistämisen entistä laajempaan käyttöön. Marraskuuhun 1994 mennessä noin 3,5 miljoonaa maan kansalaista oli ilmoittautunut ostamaan kuponkeja. Joulukuussa 1994 muodostettu Slovakian uusi hallitus päätti kesäkuussa 1995 kuitenkin peruuttaa kuponkiyksityistämisohjelman. Kuponkeja ostaneille kansalaisille on annettu valtionyritysten osakkeiden sijasta kansallisen omaisuusrahaston (National Property Fund, NPF) liikkeelle laskemia viisivuotisia, korollisia obligaatioita. Tammikuussa 1996 liikkeelle laskettujen NPF-obligaatioiden arvo oli yhteensä 33,3 miljardia kruunua (mikä vastaa noin 8 prosenttia BKT:sta). Tämä uusi ohjelma ei merkitse vain uutta yksityistämisohjelman viivästystä, vaan sillä voi olla myös kielteisiä vaikutuksia valtion talouteen ottaen huomioon etenkin se, että kuponkiyksityistämistä varten merkittyjen osakkeiden yhteinen markkina-arvo on todennäköisesti merkittävästi alhaisempi kuin NPF-obligaatioiden yhteinen nimellisarvo. Päätös peruuttaa kuponkiyksityistämisohjelma on osa nykyisen hallituksen ilmoittamaa yksityistämispolitiikanyleisluontoisempaamuutosta. Uusiyksityistämispolitiikkapainottaa tavanomaisia yksityistämismenetelmiä. Suorat myynnit (lähinnä johtajille ja henkilöstölle) ovat yleistyneet vuoden 1995 puolivälin jälkeen, mutta niitä on arvosteltu avoimuuden puutteesta. Toinen tärkeä piirre uudessa yksityistämispolitiikassa on heinäkuussa 1995 säädettyyn lakiin n:o 175 sisällytetty hallituksen päätös jatkaa pysyvästi valtion omistusta 29:ssäniin kutsutussa "tärkeässä yrityksessä" (joihin kuuluvat energia-alan suuret laitokset sekä televiestintä- ja aseteollisuusyrityksiä). Koska suurin osa näistä "tärkeistä yrityksistä" oli alun perin sisällytetty vuoden 1994 kuponkiyksityistämisohjelmaan, tämä toimenpide on pienentänyt noin 35 prosentilla suuryritysten yksityistämisen toisessa aallossa yksityistettäväksi ehdotettujen yritysten yhteistä kirjanpitoarvoa. Lakin:o 175 suo valtiolle myös veto-oikeuden 45:ttä niin kutsuttua "strategista yritystä" (muun muassa suurimmat teollisuusyritykset) koskevissa tärkeissä päätöksissä ja siirtää valtion "strategisia yrityksiä" koskevien omistusoikeuksien toteuttamisen NPF:ltä takaisin asianomaisille ministeriöille. Nämä "strategisia yrityksiä" koskevat päätökset voivat hidastuttaa niin näiden yritysten yksityistämistä kuin uudelleenjärjestelyäkin. Slovakian perustuslakituomioistuin on kuitenkin julistanut perustuslain vastaiseksi laista n:o 175 sen osan, joka valtuuttaa valtion omistamaan (tai hankkimaan) "kultaisia osuuksia" "strategisista yrityksistä". Slovakian rahatalouden osalta täytyy yhä saavuttaa merkittävää edistystä tappiollisten lainojen, yksityistämisen ja kilpailun edistämisen suhteen. Tiukemmat, tappiollisten lainojen luokittelua ja kattamista koskevat säännöt tulivat voimaan heinäkuussa 1995. Hallituksen huoli kielteisistä julkistaloudellisista vaikutuksista on kuitenkin estänyt sitä hyväksymästä verolain tarkistuksia, jotka soisivat pankeille tilapäisen täydellisen 61 1996 hallitus verovähennysoikeuden tappiollisten lainojen kattamisen osalta. Viranomaiset olivat alun perin kaavailleet tämän toimenpiteen toteutuvan vuoden 1994 loppuun mennessä. Tammikuussa 1996 enemmistöosuutensa maan suurimmassa säästöpankissa (Slovenska Sporitelna), kahdessa suurimmassa liikepankissa (VUB ja IRB) ja suurimmassa vakuutusyhtiössä (Slovenska Poistovna). Helmikuussa 1996 parlamentti sääti uuden pankkilain, joka lujittaa valtionpan kin valvontamahdollisuuksia. aikomuksistaan myydä vuonna ilmoitti Eräiden yksityistämissijoitusrahastojenja sijoitusyhtiöiden harjoittamien väärinkäytösten ja epämääräisen toiminnan vuoksi valtionvarainministeriö rajoitti niistä monien toimintaa vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla. Lisäksi heinäkuussa 1995 hyväksyttiin uutta lainsäädäntöä, joka tähtää niiden toiminnan avoimuuden ja valvonnan lisäämiseen ja yksityistämissijoitusrahastojen osakkeenomistajien etujen parempaan turvaamiseen. Valitettavasti nämä uudet säännöt yhdessä kuponkiyksityistämisohjelman peruuttamisen kanssa rajoittavat kuitenkin myös yksityistämissijoitusrahastojen osuutta sisäisessä hallinnassa. Vuoden 1996 lukien yksityistämissijoitusrahastojen osuuden enimmäismäärää yhtiöitten osakekannasta vähennetään 20 prosentista 10 prosenttiin yhtiön pääomasta. lopusta Euroopan unionin ja Maailman kauppajärjestön painostuksen seurauksena Slovakian viranomaiset alensivat maaliskuussa 1994 käyttöön otetun kulutustavaroiden 10 prosentin tuontilisämaksun heinäkuun 1996 puolivälistä 7,5 prosenttiin. WTO:n maksu- tasevaliokunnan kehotuksesta Slovakian viranomaiset ovat ilmoittaneet poistavansa tuontilisämaksun vuoden 1996 loppuun mennessä. Uusi valuutanvaihtolaki tuli voimaan 1 päivänä lokakuuta 1995. Slovakian kruunusta tehtiin täysin vaihdettava vaihtotaseeseen liittyvien toimien osalta, ja vuodesta 1993 Tsekin tasavallan kanssa käytössä ollut kahdenvälinen clearing-järjestelmä lakkautettiin. Viranomaiset aikovat myös höllentää vähitellen tiettyjä pääomaliikkeisiin liittyviä ra joituksia. Useimmat hinnat on Slovakiassa vapautettu. Hintasäännöstelyn alaisten tuotteiden osuus kokonaisliikevaihdosta on ainoastaan noin 5 prosenttia. Näihin tuotteisiin kuuluvat energia (sähkö, kaasuja lämmitys, bensiini), vesi, lääkealan tuotteet, vuokrat, puhelin ja lennätin sekä julkiset liikennevälineet. Kotitalouksien maksamat sähkön, kaasun ja lämmityksen hinnat ovat yhä huomattavasti kustannukset kattavaa tasoa alhaisempia. Näiden tariffien sovittamista korkeammalle tasolle ei ole toteutettu, kuten Maailmanpankin ERL-lainaan ja Kansainvälisen valuuttarahaston valmiusjärj estelyyn liittyvien ohjelmien yhteydessä on suunniteltu. 4. Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus liittyvät makrotaloudelliset Slovakia täytti kaikki Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa sovitut vuosien 1994 - 1995 valmiusohjelmaan tulosedellytykset. Epäonnistuminen rakenteellisiin uudistuksiin liittyvien edellytysten täyttämisessä esti ohjelmaan kuuluvan alunperin maaliskuulle 1995 kaavaillun välitarkastuksen loppuun suorittamisen. Tärkeimmät syyt, jotka estivät välitarkastuksen hyväksymisen olivat yksityistämisessä tapahtuneet viivästykset ja siitä johtuneet politiikan muutokset, joihin kuului muun muassa kuponkiyksityistämisohjelman peruuttaminen ja sen korvaaminen NPF-obligaatioihin perustuvalla ohjelmalla. Viranomaiset eivät onnistuneet myöskään täyttämään pankkien tekemien luottotappioiden kattamiselle myönnettävän täyden, tavoitteet ja 62 väliaikaisen verovähennyskelpoisuuden myöntämiseen, energian hintojen tarkistamiseen ja tuontilisämaksun poistamiseen liittyviä edellytyksiä. Yksityistämisen ja muiden rakennepolitiikkojen hitaan suunnittelun ja epävakauden takia Maailmanpankki keskeytti neuvottelut EFSAL-toimenpiteestä huhtikuussa 1995. Toukokuussa 1995 komission yksiköt kävivät Slovakian viranomaisten kanssa neuvotteluja EU:n lainatuen toteuttamiselle asetettavista talouspoliittisista edellytyksistä. Keskusteluissa ei kuitenkaan edistytty tarpeeksi Slovakian viranomaisten osoitettua vähäistä joustavuutta komission painottamien toimenpiteiden suhteen. Näihin kuuluivat erityisesti 10 prosentin tuontilisämaksun pikainen poistaminen, energian hintojen tarkistaminen ja tarve estää yksityistämissijoitusrahastoja koskevia uusia sääntöjä heikentämästä niiden asemaa yrityksen johdossa. Näiden neuvottelujen jatkamista vaikeuttivat hallituksen kesäkuussa 1995 ilmoittamat yksityistämistä koskevat päätökset, erityisesti komission apunsa maksamisen ehdottomana edellytyksenä pitämän kupon kiyksityistämisohjelman peruuttaminen. Sillä välin, kuten edellä on kerrottu, Slovakian makrotaloudellinen ja etenkin maksutaseeseen liittyvä tilanne kokivat merkittävän käänteen. Maan ulkoista asemaa ilmoitti, ettei se halua nostaa Kansainvälisen parantaakseen Slovakian hallitus valuuttarahaston valmiusluoton jäljellä olevia eriä. Näin ollen Slovakia nosti vain kaksi ensimmäistä tähän maaliskuussa 1996 umpeutuneeseen valmiusjärjestelyyn liittyvää erää (yhteensä 32,2 miljoonaa SDR). Tässä yhteydessä komissio hyväksyi 23 päivänä tammikuuta 1996 ehdotuksen neuvoston päätökseksi, joka kumoaisi vuonna 1994 tehdyn päätöksen Slovakialle myönnettävästä makrotaloudellisesta lisärahoitusavusta. Neuvoston odotetaan hyväksyvän tämän päätöksen vuonna 1996. Muiden G 24 -maiden lupaaman täydentävän makrotaloudellisen rahoitusavun osalta voidaan kertoa, että Japani maksoi 60 miljoonan dollarin apunsa toukokuun alussa 1995. Tämä toteutettiin Japanin Exim Bankin myöntämän lainan muodossa yhteisrahoituksena talouden elvyttämiseksi myönnetyn Maailmanpankin ERL-lainan kanssa. Muut rahoittajat eivät kertomuksen kirjoittamishetkeen mennessä ole suorittaneet maksueriä. 63 X. UKRAINA 1. Johdanto Jatkuvat kiistat uudistusmielisten ja vanhoillisten voimien välillä ovat edelleen Ukrainan talouspolitiikan luonteenomainen piirre ja hidastavat talousuudistusta. Vuoden 1995 täytäntöönpanosta heikensivät lipsumiset politiikan toisella puoliskolla useat valuuttakurssia ja aiheuttivat talousarvioon ja inflaatioon liittyvien tavoitteiden toteutu matta jäämisen. Tästä syystä kansainvälinen valuuttarahasto keskeytti joulukuussa valmiusjärj estelynsä toteuttamisen (ja antoi sen lopulta umpeutua vuoden 1996 alussa). Vakauttamiskehity s on kuitenkin ollut merkittävää vuonna 1995 : talouden taantumisvauhti puolittui vuoden 1994 -23 prosentista -11,8 prosenttiin, inflaatio ja valtion talouden kokonaisalijäämä lopussa aloitetut laskivat ja kauppatase parani. Vuoden 1994 rakenteelliset uudistukset ovat edistyneet jonkin verran, etenkin hintojen ja kaupan vapauttamisen sekä viime aikoina myös pienyritysten yksityistämisen suhteen. Suur yritysten yksityistämis- ja uudelleenjärjestelykehitys on kuitenkin ollut hidasta ja ulkomaiset suorat sijoitukset ovat yhä vähäisiä. Virheellisen politiikan toteuttamisen, hitaan rakenteellisen uudistuksen ja epäsuotuisien sääolojen vuoksi on odotettavissa, että talouskasvu elpyy vasta vuonna 1997. 2. Talouskehitys Taloudelliset uudistukset aloitettiin Ukrainassa lopulta vasta kolme vuotta maan itsenäistymisen jälkeen lokakuussa 1994. Valituksi tulemisensa jälkeen presidentti Kuchma otti käyttöön hintojen, kaupan ja valuutan vaihdon vapauttamiseen tähtäävän ohjelman, johon yhdistyivät valtion tukien ja muiden sen toimenpiteiden vähentäminen. Hyväksyttiin tiukempi veropolitiikka, jota tuki rajoittava rahapolitiikka. Tämä ohjelma kykeni hidastamaan talouden nopeaa taantumista. Vuoden 1995 puoliväliin mennessä kuukausi-inflaatio laski noin 5 prosenttiin, karbovanetsin (Ukrainan väliaikainen raha) va luuttakurssi vakautui, kansainväliset varannot kasvoivat ja tuotannon vakauttaminen lyhyellä tähtäimellä vaikutti mahdolliselta. Presidentti Kuchmaa ja pääministeri Marchukia vastusti kuitenkin yhä parlamentin vanhoillinen enemmistö, joka onnistui viivyttämään tai jopa peruuttamaan eräitä uudistustoimenpiteitä. Lisäksi kesällä 1995 alkoi esiintyä epäilyksiä hallituksen sitoutumisesta muutoskehityksen jatkamiseen. Hallitus rohkaisi liikepankkeja lisäämään luotonantoa maksukyvyttömille yrityksille, yritystukia lisättiin ja talousarviosta maksettiin yhä yritysten kertyneitä kaasuvelkoja. Alijäämän rahataloudellinen rahoitus oli myös odotettua suurempaa. Tämän vuoksi karbovanets heikkeni jälleen ja vuoden lopun talousarviota ja inflaatiota koskevia tavoitteita ei saavutettu. Rakenteellisten uudistusten jälkeenjääneisyyden takia kansainvälinen valuuttarahasto päätti joulukuussa 1995 lykätä päätöstään valmiusjärjestelyn neljännen erän maksamisesta. Vaikka Ukraina ei pystynyt täyttämään vakauttamisohjelmansa tavoitteita talvella 1995- 96, vakauttamiskehity s oli huomattavaa vuonna 1995. Talouden taantumisvauhti puolittui vuoden 1994 -23 prosentista -11,8 prosenttiin vuonna 1995 ja tähän liittyi jopa kuukausittaisia parannuksia ennen elokuuta. BKT:en odotetaan laskevan yhä vuonna 1996 ennen vuonna 1997 tapahtuvaa vakautumistaan tuotannon tasolle, joka on noin 40 prosenttia siirtymäkautta edeltävästä tasosta. Epävirallisen talouden kasvavan merkityksen takia viralliset luvut voivat kuitenkin aliarvioida taloudellisen toiminnan tosiasiallista 64 kehitystä. Vuosittainen inflaatio laski vuoden 1994 joulukuun 401 prosentista 182 prosenttiin vuotta myöhemmin. Vuonna 1996 odotetaan tapahtuvan lisää edistystä. Vaikka eri tiedonlähteet antavat suuresti eroavia tietoja kauppataseen merkin ja määrän suhteen, ne kaikki viittaavat vuonna 1995 tapahtuneeseen kehitykseen, joka johtuu viennin kasvusta pääasiassa entisen Neuvostoliiton alueen ulkopuolelle sekä tuonnin pysymisestä samalla tasolla. Virallinen työttömyys pysyy Ukrainassa erittäin alhaisena, noin 0,5 prosentissa työvoimasta. Todellinen työttömyys voi kuitenkin olla huomattavasti suurempaa, sillä suurten valtionyritysten ja valtionhallinnon piilotyöttömyys on yhä suurta, ja monet yritykset lähettävät henkilöstöään palkattomalle vapaalle erottamatta heitä kuitenkaan. Palkat kohosivat yleisesti melko nopeasti vuonna 1995. Reaalipalkat kasvoivat 12 prosentilla ja julkisen alan keskimääräiset palkankorotukset vuoden 1995 ensimmäisen puoliskon aikana olivat reaalisesti noin 50 prosenttia, mikä nosti palkat yritysten maksamien palkkojen tasolle ja lisäsi siten talousarvioon ja inflaatioon kohdistuvia paineita. Hallituksen talousarvio vuodelle 1995 tähtäsi kassa-alijäämän vähentämiseen vuoden 1994 8,6 prosentista BKT:sta 3 prosenttiin. Tosiasiallinen tulos on ollut todennäköisemmin noin 4 prosenttia, pääasiassa julkisten menojen ylitysten takia. Ylitykset ovat sitäkin tärkeämpiä, kun ottaa huomioon, että hallitukselle kertyi jälleen sellaisia maksurästejä energian tuonnista, jotka eivät näy käteisalijäämässä. 3. Rakenteelliset uudistukset Ennen vuotta 1994 Ukraina edistyi vain vähän tai ei lainkaan rakenteellisissa uudistuksissaan. Valituksi tulemisensa jälkeen presidentti Kuchma antoi marraskuussa 1994 asetuksen kuponkeihin perustuvan joukkoyksityistämisohjelman käynnistämisestä ja asetti sen tavoitteeksi 8000 (kaikkiaan 18 000:sta) keskisuuren ja suuren yrityksen yksityistämisen vuonna 1995. Organisaatio-ongelmien, parlamentin ja paikallistason virkamiesten vastustuksen, liian korkeiden varaushintojen, ulkomaisten sijoittajien ulkopuolelle jättämisen sekä yleisen mielipiteen ilmaiseman luottamuksen puutteen takia kuitenkin vain 2 700 yritystä asetettiin myyntiin ja näistä ainoastaan 1 500 yrityksen osakkeista on myyty enemmistö. Tämä edistyksen puute on erityisen huolestuttavaa tärkeällä maatalousalalla. Presidentin ja parlamentin väliset jatkuvat erimielisyydet etenemistavoista ovat estäneet kaiken merkittävän edistymisen. Viime aikoihin asti myös pienyritysten yksityistäminen on pysynyt vähäisenä. Vuoden 1994 lopulla käyttöön otettu jen uusien toimenpiteiden myönteiset vaikutukset ilmenivät vasta vuoden 1995 kolmannella neljänneksellä. Tästä syystä suuri määrä pienyrityksiä jäi vielä yksityistettäväksi vuoden 1996 aikana, vaikka tämä toimenpide oli alunperin tarkoitus suorittaa loppuun vuoden 1995 loppuun mennessä. Yksityistämisen vähäisen edistymisen ja ulkomaisten suorien sijoitusten puutteen takia yritysten uudelleenjärjestely edistyy heikosti. Talouden monopoleihin perustuva vanha rakenne on yhä suurelta osin voimassa, etenkin raskaan teollisuuden sekä kemian- ja lääketeollisuuden aloilla. Suunnattujen pankkilainojen ja huomattavien valtion avustusten jatkuessa useimpien yritysten talousarviorajoitteet ovat yhä löysiä. Lisäksi yritysten väliset maksurästit kertyvät nopeasti, ja vaikka konkurssilainsäädäntöä on olemassa, sen täytäntöönpano on tehotonta. 4. Makrotaloudellisen rahoitusavun toteutus 65 Euroopan unionin 22 päivänä joulukuuta 1994 myöntämä 85 miljoonan ecun laina oli tarkoitus maksaa yhdessä erässä, minkä edellytyksenä olivat Kansainvälisen valuuttarahaston valmiusjärjestely, EU/G 7 -maiden Ukrainaa varten laatiman ydin turvallisuuden toimintasuunnitelman nopea toteuttaminen ja rakenteellisten uudistusten edistyminen. Ukrainan aiheuttamien merkittävien viivästysten jälkeen se maksettiin vii mein joulukuussa 1995. Ukrainan pikaiset rahoitustarpeet ja maan viranomaisten tekemät talousuudistukseen tähtäävät lisätoimet huomioon ottaen neuvosto päätti 23 päivänä lokakuuta 1995 (95/442/EY)15 myöntää Ukrainalle yhteisön makrotaloudellista lisärahoitusapua toisen enintään 200 miljoonan ecun lainan muodossa. Se täydentäisi kansainvälisten rahoituslaitosten ja muiden kahdenvälisten lainanantajien antamaa rahoitusapua. Neuvoston päätös 95/442/ETY 6€ ISSN 1024-4492 K0M(96) 695 lopullinen ASIAKIRJAT FI il Luettelonumero : CB-CO-96-704-FI-C ISBN 92-78-13754-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg