title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 119/97, 20. jaanuar 1997, millega kehtestatakse teatavate Malaisiast ja Hiina Rahvavabariigist pärinevate rõngasköiteseadiste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

text: 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 169 31997R0119 L 22/1 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 24. 1. 1997 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 119/97, 20. jaanuar 1997, millega kehtestatakse teatavate Malaisiast ja Hiina Rahvavabariigist pärinevate rõngasköiteseadiste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, (4) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikleid 9 ja 23, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsultee- rimist nõuandekomiteega, ning arvestades järgmist: (5) Pooltele tehti teatavaks olulised asjaolud ja kaalutlused, mille alusel kavatseti teha ettepanek kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ning nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sel- lele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. (6) Huvitatud poolte esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi, ning kus asjakohane, võttis komisjon neid lõp- like järelduste tegemisel arvesse. I. AJUTISED MEETMED III. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMAVÄÄRNE TOODE (1) (2) (3) Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1465/96 (2) (edaspidi “aju- tise tollimaksu määrus”) kehtestati teatavate Malaisiast ja Hiina ex 8305 10 00 alla kuuluvate rõngasköiteseadiste impordi suhtes ajutised dumpinguvastased tollimaksud. Rahvavabariigist pärinevate CN-koodi II. JÄRGNENUD MENETLUS Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist esitasid mõned huvitatud pooled kirjalikult oma märkused. Pooltele, kes seda taotlesid, anti võimalus esitada komisjo- nile oma selgitused. (7) (8) Esialgsete järelduste tegemisel käsitles komisjon ühendu- ses toodetud ja müüdud, Malaisias toodetud ja müüdud ning Malaisiast ja Hiina Rahvavabariigist ühendusse impor- ditud rõngasköiteseadiseid “samaväärsete toodetena” mää- ruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi “dumpinguvastane algmää- rus”) artikli 1 lõike 4 tähenduses, sest nende omadused on samaväärsed või lähedased. Üks importija, kes oli ka järgmise etapi toote valmistaja (st rõngasköiteseadisega kiirköitjate ja muude kirjatarvete tootja), kordas oma varemesitatud väiteid selle kohta, et 17 ja 23 rõngaga rõngasköiteseadised ei ole samaväärsed too- ted võrreldes “standardsete” kahe kuni nelja rõngaga sea- distega ning tuleks seepärast menetlusest välja arvata. (1) EÜT L 56, 6. 3. 1996, lk 1. (2) EÜT L 187, 26. 7. 1996, lk 47. (9) Oma avalduse põhjenduseks väitis importija, et kaebuses oli nimetatud ainult kahe kuni nelja rõngaga seadiseid ning 170 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd 17 ja 23 rõngaga seadised olid väidetavalt dumpinguhin- naga müüdud toodete loendist välja jäetud. Kuigi vastab tõele, et kaebuses dumpingu ja sellest tuleneva kahju kohta esmapilgul usutavate tõenditena esitatud arvu- tustes kasutati näidetena ainult kahe kuni nelja rõngaga mudeleid, tuleks siiski meenutada, et kaebuses esitatud too- tekirjeldus hõlmas kõiki, nii kahe kui enama rõngaga sea- diseid. Sellega seoses peab märkima, et ühenduse turul müüakse ka näiteks 6, 13 ja 16 rõngaga rõngasköiteseadi- sed. (10) On väidetud, et lisaks rõngaste arvule on 17 ja 23 rõngaga seadistel tunnuslikud ainelised omadused, eelkõige suurem aluse pikkus ja laius, mille tõttu on neil muude seadistega võrreldes suurem kulumiskindlus, ning seepärast on need oluliselt erinevad. Selle küsimuse järgnenud uurimisel selgus, et võimalikke erinevaid variante saab käsitleda lähedasena olemasolevate kahe kuni nelja rõngaga seadiste erinevate mudelitega. See- pärast leitakse, et 17 kuni 23 rõngaga ning muude rõngas- köiteseadiste vahel ei ole muud olulist ainelist erinevust kui rõngaste arv. (11) Lisaks sellele on väidetud, et 17 ja 23 rõngaga seadiste val- mistamismeetodid ja tootmiskulud on muude seadistega võrreldes oluliselt erinevad. Tuleks märkida, et rõngaste valmistamiseks, nende liistude külge kinnitamiseks ning liistude seadise kattesse paigalda- miseks vajalikud tegevused ja seadmed on kõikide rõngas- köiteseadiste korral põhiliselt samad. Tootmiskulude eri- nevuse põhjuseks on suurem toormekogus ning 17 ja 23 rõngaga seadiste korral vajalik suurem rõngaste kinnita- mise korduvtegevuste arv. See erinevus, kuigi märkimis- väärne, ei ületa väiksema rõngaste arvuga seadiste väikes- tele ja suurtele tüüpidele vastavat suhet. Seepärast leitakse, et 17 ja 23 rõngaga seadiste võimalikud valmistamistege- vused ja nendest tulenevad kulud ei ole sellised, mis muu- davad nende sarnasust muude seadistega. Igal juhul loe- takse toodete valmistamisprotsessi võimalikke erinevusi ühenduse ametiasutuste järjekindlat praktikat järgides samaväärse toote analüüsil väheoluliseks. Kuigi 17 või 23 rõngaga ja sarnaste väiksema rõngaste arvuga seadiste hinnaerinevus võib olla märkimisväärne, ollakse seisukohal, et kasutamise ja kasutajate sarnasuse tõttu võivad toodete piisavalt lahknevate hinnamuutuste korral aset leida asendusmõjud. Seepärast järeldatakse, et 17 või 23 rõngaga seadiste turusegmendil ei ole piisavalt eristavaid omadusi, mille alusel saaks selle uurimisest välja jätta. (13) Väideti, et erinevate seadistega köitjate kasutusala on eri- nev. Kui “standardsete” köiteseadistega köitjad on väideta- valt mõeldud peamiselt kasutaja augustatavate paberite hoidmiseks, siis 17 ja 23 rõngaga seadiseid kasutatakse eel- nevalt augustatud paberite hoidmiseks, seda nii spetsiaalse augusti hinna kui ka sellega korraga augustatavate paberite väikese hulga tõttu. Tuleks siiski märkida, et teatavat tüüpi rõngasköiteseadis- tega köitjates, näiteks “organisaatorites” või kataloogides, kasutatakse samuti juba valmistootesse paigaldatud eelne- valt augustatud paberit või eelnevalt augustatud lisalehti ning et mõned seda tüüpi augustid ei ole kasutajatele kät- tesaadavad. Lisaks sellele on ühenduses märkimisväärses koguses saadaval ja müügil kahe kuni nelja rõngaga seadis- tega kasutatavat paberit, eriti kasutamiseks koolides (mis on kas 17 ja 23 rõngaga seadiste peamiseks turuks). Seega võib järeldada, et 17 ja 23 rõngaga seadiste kasutamine on sarnane muud tüüpi seadistega. (14) sellele väideti, et rõngasköiteseadistega sama Lisaks CN-koodi alla kuuluvad, aga käesolevast menetlusest välja jäetud kangmehhanismid sarnanevad kahe rõngaga seadis- tega rohkem kui 17 ja 23 rõngaga seadised. Sellega seoses leiti, et kangmehhanismide ainelised omadu- sed ja turg on nende kaebusest ja menetlusest väljajätmi- seks piisavalt erinevad. (12) Lisaks sellele on väidetud, et 17 või 23 rõngaga seadiste hind on piisavalt kõrge nende käsitlemiseks eraldi turuseg- menti kuuluvana. (15) Järgnenud esitatud põhjuste uurimisel leidis kinnitust, et 17 ja 23 rõngaga köiteseadiste ainelised omadused on lähedased muude rõngasköiteseadiste omadustega ning tuleb seetõttu käsitleda muude rõngasköiteseadistega samaväärsete toodetega dumpinguvastase algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Seetõttu lükatakse eespool esi- tatud väide tagasi. 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 171 IV. DUMPING esindav. Sellega seoses peab märkima, et komisjon raken- das dumpinguvastase algmääruse artikli 2 lõiget 2, mille kohaselt peetakse omamaise turu esindavuseks piisavaks 5 %-st omamaist müügimahtu. A. Ühendusse mittekuuluv turumajandusriik (16) Menetluse algatamise ajal vaidlustas üks importija Malaisia valiku võrdlusturuna normaalväärtuse kindlaksmäärami- seks Hiina Rahvavabariigi suhtes. Kuna tema väited ei leid- nud põhjendust ning alternatiivset riiki ei esitatud, teavitas komisjon seda huvitatud poolt 22. novembril 1995 tema vaidlustuse tagasilükkamisest. 27. novembril 1995 komis- jonini jõudnud kirjas tegi sama importija ettepaneku kasu- tada Hiina Rahvavabariigile vastava normaalväärtuse kind- laksmääramiseks ühenduse tootmisharusse mittekuuluva Itaalia tootja tootmiskulusid. (18) Lisaks sellele väitis sama importija, et konkurents Malaisia turul on piiratud ning seetõttu on omamaised hinnad kõr- gemad, kui need oleksid normaalsetes konkurentsitingi- mustes. Komisjon tegeles selle küsimusega Malaisia valimi- sel sobivaks võrdlusriigiks ning käsitles väidet ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 10. Kuna ühtegi uut väi- det ega tõendavat asjaolu ei esitatud, kinnitas komisjon, et Malaisia turul on teatav konkurentsitase tagatud Hiina Rah- vavabariigist pärinevate rõngasköiteseadiste tõttu. Seetõttu saab järeldada, et Malaisia on mõistlik valik normaalväär- tuse kindlaksmääramiseks Hiina Rahvavabariigis. Kuna kiri jõudis kohale 20 päeva pärast algatamisteates sätestatud tähtaega, ei olnud võimalik ettepanekut arvesta- da. Pärast ajutiste meetmete kehtestamise aluseks olnud peamiste asjaolude ja kaalutluste avalikustamist kordas kõnealune importija oma väiteid. Kuigi taotlus esitati pärast ühendusse mittekuuluva turumajandusriigi valimi- seks määratud tähtaegu, uuris komisjon metoodika muut- mise võimalikku mõju tollimaksu tasemele. Sel eesmärgil ning arvestades asjaolu, et ühe tootja tootmiskulusid ei saa käsitleda muude ühenduse tootjate olukorda esindavana, tõlgendas komisjon avaldust taotlusena kasutada Hiina Rahvavabariigi ekspordi normaalväärtuse kindlaksmäära- miseks võrdlusturuna ühendust. Seejärel võrdles komisjon ühenduse tootmisharu kindlaksmääratud taotlushindu (selle tegelikud hinnad olid tootmiskuludest madalamad) nende keskmiste tasemel Hiina ekspordihindadega. See dumpinguarvutus näitas, et kõnealuse metoodika kasuta- mine ei mõjutaks komisjoni lõplikult esitatud ettepanekule vastava tollimaksu taset, sest mõlema meetodi abil saadud dumpingumarginaal ületas selgelt lõplikult kindlaksmäära- tud kahju kõrvaldavat taset. Tulenevalt eespool esitatud kaalutlustest ning arvestades, et kui on asjakohane, võib vastavalt dumpinguvastase alg- määruse artikli 2 lõikele 7 kasutada sama uurimisega hõl- matud turumajandusriiki, otsustas komisjon, et Malaisia valimine normaalväärtuse kindlaksmääramiseks oli õigus- tatud ning võrdlusriigi valiku muutmiseks ei ole põhjust. B. Malaisia 1. Normaalväärtus (17) Üks importija väitis, et Malaisia omamaine müük, mis moodustas 5,8 % ühendusse eksporditud kogustest, ei olnud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks piisavalt 2. Dumpingumarginaal (19) Kuna muid dumpingu kindlaksmääramist mõjutavaid väi- teid ei esitatud, leiab komisjon, et dumpinguarvutuse metoodika ja ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 18 ja 26 kirjeldatud esialgsed järeldused tuleb kinnitada. Sel- lest tulenevalt kehtestatakse Malaisiale lõplik dumpingu- marginaal 42,8 %. C. Hiina Rahvavabariik 1. Normaalväärtus (20) Kaks Hiina eksportijat taotlesid normaalväärtuse korrigee- rimist Hiina Rahvavabariigi madalatest tööjõukuludest tulenevate kulustruktuuri erinevuste tõttu ja tootmistehno- loogia erinevuste tõttu. Seoses tööjõukuludega märgivad komisjoni talitused, et ühendusse mittekuuluva turumajandusriigi kasutamise põhjuseks on usaldusväärse teabe puudumine kulude ja hindade kohta asjaomases mitteturumajanduslikus riigis. Seetõttu on põhjendamatu väita, et teatavad kulud on mit- teturumajanduslikus riigis madalamad kui võrdlusriigis ning et normaalväärtust tuleks mitteturumajanduslikule rii- gile kohaldamisel korrigeerida. 172 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd Seoses erineva tehnoloogiaga on komisjoni talitused seisu- kohal, et kui toote ainelised omadused ja kasutamine on sama, on selle tootmisprotsess ebaoluline. Käesoleval juhul ei tulenenud väidetavatest erinevustest ühtegi olulist erine- vust kõnealuse toote peamistes ainelistes omadustes. See- tõttu lükati taotlus vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a tagasi. (21) Kaks huvitatud poolt väitsid, et neil ei olnud võimalik esi- tada oma märkusi komisjoni arvutatud normaalväärtuse kohta, sest Hiina eksportijatele ei avaldatud konfidentsiaal- suse tõttu võrdlusriigi normaalväärtuse arvutustes kasuta- tud absoluutarvulisi väärtusi. Komisjoni vastavale kirjali- kule teadaandele oli lisatud kõik asjaomased arvutused kõnealuste ettevõtete kohta ning see sisaldas komisjoni poolt normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud metoodika üksikasjalikku kirjeldust, arvestades nõuetekohaselt konfi- dentsiaalse teabe kaitsega vastavalt dumpinguvastase alg- määruse artikli 20 lõikele 4. Üksikasjalike absoluutarvude avalikustamine rikuks huvitatud poole seaduslikku õigust konfidentsiaalsele kohtlemisele ning ei olnud vajalik arvu- tuste mõistmiseks. Seetõttu väidet ei aktsepteeritud. 2. Ekspordihind (22) Üks eksportija väitis, et seotud importija valdustest leitud edasilükatud allahindlusega toodete ekspordihinnast teh- tud mahaarvamine oli ülemäärane. Komisjon märgib, et kõnealune ettevõte ei edastanud vas- tuses komisjoni küsimustikule andmeid selliste allhindluste kohta, mille leidsid komisjoni ametnikud kohapealse uuri- mise ajal. Seetõttu pidi komisjon mahaarvamise kindlaks määrama kohapeal kogutud andmete alusel. Lisaks sellele viitab väide selliste allahindluste hinnangulisele väärtusele, kuid tegelikud komisjoni tehtud mahaarvamised põhine- sid uurimise tulemusele. (23) Üks eksportija väitis, et komisjoni poolt mahaarvatud kasu- mimarginaal oli temaga seotud importija tegeliku netoka- sumiga võrreldes liiga suur. Kahe kõnealuse ettevõtte vahel sõlmitud assotsieerumisle- pingu tõttu ei saanud komisjon arvestada usaldusväärse importija ekspordihinna arvutamisel seotud raamatupidamises näidatud kasumimarginaali. Kooskõlas komisjoni praktikaga leiti olevat mõistlik kasutada kõne- alust toodet ühendusse importivate sõltumatute ettevõtete andmeid. Kõnealuste ettevõtete normaalse kasumimargi- naali kindlaksmääramisel arvestati ainult asjaomase toote- ga. Seetõttu ei sisalda 7,8 % kasumimarginaal muude kir- jatarvete kasumimarginaale. Kasumimarginaal määrati kindlaks sõltumatute importijate andmete alusel, mida kontrolliti nende valdustes, arvesta- des asjakohaselt nende erinevaid müügimahte. rõngasköiteseadiste kui 3. Võrdlus (24) Kaks huvitatud poolt esitasid järelepärimise kaubandusliku taseme kohandamise kohta, mida komisjon arvestas Malai- sia normaalväärtuse ja Hiina ekspordihindade võrdlemisel, ning vaidlustasid selle osaliselt. Üks osaline väitis, et selline toetus oleks pidanud olema suurem. Komisjon märgib, et asjaomased eksportijad sellist toetust uurimise erinevatel etappidel ei taotlenud ning komisjon otsustas kõnealusel juhul omaalgatuslikult määrata see õig- lase võrdlemise eesmärgil. Kuna asjaomased eksportijad konkreetseid tõendeid ei esitanud, leidis komisjon olevat asjakohane lähtuda sellise toetuse suuruse mõistlikuks kindlaksmääramiseks oma praktikast sarnastes olukorda- des. 4. Individuaalne kohtlemine (25) Ettevõte World Wide Stationery (edaspidi “WWS”), kes taotles varases etapis individuaalset kohtlemist, kordas oma taotlust pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Pärast asjaolude täiendavat hindamist ning Hongkongis tehtud kontrollimist jõudsid komisjoni talitused järelduse- le, et selle ettevõtte suhtes võib kohaldada individuaalset kohtlemist, pidades silmas WWSi ja Hiina Rahvavabariigi kohalike ametiasutuste esindajate vahelise tootmiskokku- leppe sisu ja rakendamiskorda. Selle kokkulepe kohaselt näis Hongkongis asuv ettevõte juhtivat tootmist Hiina Rah- vavabariigis, sest see tasus kohalikele Hiina ametiasutustele ainult töötlemismaksu eksporditud toote tonni kohta. Hiina Rahvavabariigis tootmiseks kasutatud seadmete omanik oli WWS ning need olid märgitud tema 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 173 finantsaruannetes varadena. WWS näis juhtivat ka toor- mega varustamist ning kogu asjaomase tootega seotud müügitegevust. Selles olukorras otsustati olevat asjakohane määrata WWSi suhtes kindlaks individuaalne dumpingu- marginaal ning kehtestada individuaalne dumpinguvastane tollimaks. (26) Seotud ettevõtted Champion Stationery Manufacturing CO. , Ltd ja Sun Kwong Metal Manufacturer CO. , Ltd, mida komisjon käsitles põhjenduse 5 punktis b selgitatud põh- jusel ühe ettevõttena, ei korranud oma individuaalse koht- lemise taotlust ning ei esitanud pärast ajutiste meetmete kehtestamist sellega seotud täiendavaid põhjendusi. See- tõttu kinnitab komisjon oma ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 37 kuni 39 esitatud esialgsed järeldused, mille alusel individuaalse kohtlemise taotlus tagasi lükati. (27) Oma vastuses lõpliku avaldamise teadaandele väljendas Bensons Wah Hing Stationery (edaspidi “WHS”) Hongkong nimel rahulolematust individuaalse kohtlemise kohalda- mise üle ainult WWSi suhtes. Ettevõtte väite kohaselt oleks ka WHS vastanud komisjoni määratud individuaalse koht- lemise tingimustele ning oleks olnud seega kõlblik selliseks kohtlemiseks. Komisjon märgib, et WHS ei taotlenud sel- leks ettenähtud ajal individuaalset kohtlemist ning tõstatas sellekohase küsimuse alles uurimise väga hilises etapis. See- tõttu ei olnud komisjonil käesoleva menetluse seadusjärg- seid tähtaegu arvestades võimalik kontrollida WHSi suhtes olulisi rakendatavaid tingimusi. Sellest tulenevalt ei olnud komisjonil võimalik teha ettepanekut WHSi individuaalse kohtlemise kohta. 5. Dumpingumarginaal (28) Komisjon on seisukohal, et ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 27 kuni 36 kirjeldatud dumpinguarvutuse metoodika ja esialgsed järeldused tuleb kinnitada. Ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 43 esitatud selgi- tuse kohaselt aktsepteerib komisjon asjaolu, et suur osa kõnealustest toodetest pärineb selgelt Ungarist: seda näi- teks juhul, kui kõik kasutatud osad pärinevad Ungarist ja/või seal toimub oluline osa tootmisest. Seetõttu arvati need tooted ühenduse tootmisest välja ning sellest tulene- valt ei mõjutanud need ühenduse tootmisharu määratlust. Nende toodete müüki (mis on tegelikult valmistatud Unga- ris) ei ole arvestatud ühenduse müügina tootmisharu kahju kindlaksmääramisel. Sellele vastupidiselt käsitleti Austriast pärinevatest osadest Ungaris koostatud tooteid ühenduse tootmisharu osana, sest Ungaris tehtud koostamistoimingute tulemusel ei saa- nud tooted Ungari päritolu. Sellise kindlaksmääramise alu- seks olid rakendatavad mittesooduspäritolureeglid, sest ühenduse institutsioonide praktika kohaselt lähtutakse järelduste tegemisel dumpinguvastastes uurimistes põhi- mõtteliselt nendest reeglitest. EÜ – Ungari assotsiatsiooni- lepingu 4. protokolli artiklis 1 sätestatud sooduspäritolu- reeglite kasutamine dumpinguvastases menetluses ei oleks asjakohane ega õigustatud. (30) Sellest tulenevalt kinnitatakse ajutise tollimaksu määruses esitatud järeldus, et kaks kaebuse esitanud ühenduse toot- jat moodustavad ühenduse tootmisharu vastavalt dumpin- guvastase algmääruse artikli 4 lõikele 1. VI. KAHJU A. Sissejuhatav märkus WWSi individuaalne dumpingumarginaal on 96,6 %. Lõp- lik dumpingumarginaal teistele Hiina Rahvavabariigi eks- portijatele tervikuna on 129,22 %. (31) Seoses ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 46 sätesta- tud kahju kindlaksmääramise metoodikaga tuleks meenu- tada, et komisjon analüüsis andmeid ajavahemiku kohta 1992 kuni september 1995 ning et uurimise geograafiline ulatus sel ajavahemikul oli määratud ühenduse liikmetega algatamisajal, st hõlmas kõiki viitteist liikmesriiki. V. ÜHENDUSE TOOTMISHARU (29) Ühenduse tootmisharu osas seadsid mitmed eksportijad ja üks importija kahtluse alla ühe EÜ tootja Ungarist impor- ditud toodete käsitlemise, kaasa arvatud mittesooduspäri- tolureeglite küsimuse, kuigi nad oma sellekohaseid väiteid ei põhjendanud. (32) Mitu eksportijat kordas komisjoni poolt juba ajutise tolli- maksu määruse põhjenduses 46 käsitletud väidet, et kahju kindlaksmääramise eesmärgil saab arvestada ainult seda osa Austria tootmisharu kohastest andmetest, mis on seo- tud ajavahemikuga pärast 1. jaanuari 1995, kui Austria sai Euroopa Liidu liikmeks. Üks eksportija väitis, et vastavalt GATT 1994 VI artikli rakendamise kokkuleppe artikli 3 lõike 4 ja artikli 4 sätetele arvatakse mitteliikmesriigid 174 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd omamaise tootmisharu määratlusest välja, ning mitu eks- portijat väitis, et GATT 1994 artikkel VI ega Euroopa Majanduspiirkonna leping ei õigusta komisjoni otsust tugi- neda kahju kindlaksmääramisel osaliselt Austria andmetele ajavahemiku kohta jaanuarist 1992 kuni detsemb- rini 1994. Selle väite käsitlemisel tuleb märkida, et vastavalt GATT 1994 artikli VI rakendamise kokkuleppele peab mis tahes meetmete kehtestamise aluseks asjaomasel territooriumil olema ametlik uurimine väidetava dumpingu mõjude kohta samal territooriumil. Seega hõlmas läbiviidud uuri- mine kõnealusel juhul kõiki viitteist liikmesriiki. See osu- tus võimalikuks eelkõige analüüsitava turu integreerumise tõttu enne ühenduse laienemist. Seetõttu leitakse, et Austria tootjat käsitleti põhjendatult ühenduse tootmisharu osana (vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 4 lõike 1 kohasele määratlusele) ning kaebuse õigustatud esitajana. Sel põhjusel kinnitatakse, et tekitatud kahju hindamiseks tuleb kindlaks määrata ühen- duse tootmisharu suundumused aastati vastavalt määratlu- sele käesoleva menetluse algatamisajal. B. Ühenduse tarbimine C. Dumpinguhinnaga impordiga seotud tegurid ja kaalutlused (34) Üks eksportija väitis, et samaväärse toote ühendusesisese eksportmüügi ja ühenduse tootmisharu müügi õiglase võrdlemise tagamiseks tuleks arvestada kvaliteedi erinevu- sega. Eksportija väitis, et ta toodab kitsama alusega rõngas- köiteseadiseid, mis on väidetavalt 12 kuni 17,5 % odava- esitajate müüdavad laia alusega mad kui kaebuse mehhanismid. Kõnealune eksportija väitis, et see tuleks hindade allalöömise arvutamisel arvesse võtta korrigeeri- miste näol. Eksportija väidete uurimisel tegi komisjon kindlaks, et võrdlemisel kasutati ainult sarnase laiusega mudeleid (eri- nevusega kuni 1 mm), ning leidis, et erinevate laiustega mehhanismide ühtlast hinnaerinevust ei ole võimalik kind- laks määrata. Nimetatud põhjustel kinnitatakse ajutise tol- limaksu määruse põhjendustes 52 kuni 54 esitatud järel- dused ja põhjenduses 84 kirjeldatud metoodika. D. Ühenduse tootmisharu olukord (35) Üks eksportija väitis, et ühenduse tootmisharu tootmise, müügi ja tööhõive negatiivsed suundumused olid põhjus- tatud endise Briti tootja kestvast ümberasumisest Kaug- Idasse. Tuleks märkida, et tootja tegevuse lõppemise tõttu ühen- duses 1991. aastal ei arvatud teda ühenduse tootmisharu määratlusse kõnealuse menetluses ning käesoleval juhtu- mil kindlaksmääratud kahjunäitajad ei tuginenud selle tootja andmetele. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. (33) Üks importija väitis köitjate aastase tarbimise alusel ini- mese kohta, et rõngasköiteseadiste tarbimine ühenduse turul oli 400 miljonit ühikut mitte ajutise tollimaksu mää- ruses väidetud 283 miljonit ühikut. (36) Muid põhjendatud väiteid ajutise tollimaksu määruse põh- jendustes 55 kuni 62 sätestatud järelduste kohta ei esita- tud. analüüsiti andmeid kõikide Tuleks meenutada, et komisjoni esialgsed järeldused põhi- nesid eksportijatelt, importijatelt ja ühenduse tootjatelt saa- dud andmetel. Tulenevalt käesoleva juhtumi kõrgest koos- töötasemest suuremate ettevõtete kohta turul, ning ükski osaline ei viidanud tootjale/importijale, kes oli jäänud uurimisajal arvestamata ning kelle müügimahu alusel oleks võimalik põhjendada komisjoni hinnangu ja väidetava turusuuruse erinevust. Seepärast ollakse seisukohal, et ettevõtetelt saadud andmed on käesoleval juhul ühenduse tarbimise arvutamisel täpse- maks aluseks kui hinnanguline tarbimismäär isiku kohta. Seetõttu kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendu- ses 47 esitatud järeldused. E. Järeldus kahju kohta (37) Eespool esitatut silmas pidades ning muude väidete puu- dumisel kinnitatakse, et ühenduse tootmisharule tekitati olulist kahju dumpinguvastase algmääruse artikli 3 tähen- duses. VII. PÕHJUSLIK SEOS (38) Üks eksportija väitis, et ühenduse tootmisharu kannatatud kahju põhjuseks oli selle ümberstruktureerimine. 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 175 Ajutise tollimaksu määruses ning eriti selle põhjendustes 61 ja 65 esitatud selgituse kohaselt näitab tegelik olukord pigem, et ühendusel oli ümberstruktureerimisest tuleneva kasu saamine takistatud, sest dumpinguhinnaga impordi tõttu ei olnud võimalik saavutada positiivseid finantstule- musi ega turuosa stabiilsust. Seetõttu ollakse seisukohal, et kannatatud kahju ei põhjustanud ühenduse tootmisharu ümberstruktureerimine ning kõnealune väide lükatakse sel põhjusel tagasi. (39) Sama eksportija kordas oma väidet selle kohta, et ühenduse kannatatud kahju oli põhjustatud ühe ühenduse tootja tootmise osalisest üleviimisest Ungarisse. Uute kõnealust väidet põhjendavate tõendite puudumisel kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 71 esitatud järeldused. (40) Paljud pooled kordasid enne ajutise tollimaksu määruse vastuvõtmist esitatud väidet selle kohta, et kannatatud kahju oli põhjustatud konkurentsivastasest tegevusest. Selle väite esitanud pooled ei esitanud sellekohaseid tõen- deid ning tuleks meenutada, et ühenduse konkurentsiasu- tustele ei ole laekunud ühtegi kaebust. Sel põhjusel ei olnud võimalik kõnealust väidet arvesse võtta. kohta, et dumpinguvastased meetmed mõjutavad EÜ köit- jatootjate olukorda. 2. Teabe kogumine (44) Allpool sätestatud järeldused põhinevad erinevate huvita- tud poolte esitatud teabel, kokku kahekümne seitsmelt ettevõttelt, millest arvestatavad kvantitatiivsed andmed olid olemas üheksa ettevõtte kohta, mis esindasid 17 % ühen- duse aastasest nähtavast rõngasköiteseadiste tarbimisest. Selle teabe usaldusväärsust kontrolliti võimaluse korral ettevõtete külastamise ajal. 3. Tööstuslik mõju järgtööstusele järgtööstuse (45) Rõngasköiteseadiste suhtes kehtestatavate meetmete poolt mõjutatava suuruse kindlaksmääramisel tuleks välja jätta need kirjatarbeid tootvad ettevõtted, kes tegelevad lisaks köitjatele ka muude kontoritarvetega. Ühenduse aastase köitjatoodangu ja esitatud andmete kohaste tootlusmäärade alusel ollakse seisukohal, et ühen- duse köitjatootmise tööhõive suurus on 6 000 töötajat. (41) Kuna ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 67 kuni 74 sätestatud järelduste kohta ei ole esitatud ühtki uut väidet, kiidetakse kõnealused järeldused heaks. (46) VIII. ÜHENDUSE HUVID A. Üldist (42) Ajutise tollimaksu määruse põhjenduse 75 ja järgmiste põhjenduste alusel tuleks meenutada, et arvesse võeti kõiki erinevaid huvisid, sh ühenduse tootmisharu ja kasutajate huvisid, ning et komisjoni esialgse järelduse kohaselt ei olnud kaalukaid põhjuseid mitte võtta meetmeid kõnealuse impordi suhtes. Järgnevalt viidi läbi ühenduse huvide küsi- muse analüüsimisel asjakohasteks peetavate asjaolude täiendav uurimine. Seoses köitjatootmise struktuuriga tehti kindlaks kahe kategooria toodete olemasolu – standardsed ja tellimustoo- ted. Nimetatud kahe kategooria tootlustaseme ning asjao- maste kasutajate turuosade alusel jõuti järeldusele, et köit- jate tootmine tellimustoodetena moodustab ühenduse köitjatootmisest mahuliselt ühe kolmandiku ja 50 % kogu- käibest. (47) Mõned pooled väitsid, et rõngasköiteseadiste suhtes raken- datavad dumpinguvastased meetmed välistavad impordi- tud rõngasköiteseadiste müügi ühenduse turul, nii et tar- neallikate hulk väheneb kahe ühenduse tootjani. Lisaks sellele väideti, et ühe kõnealuse ühenduse tootja suuruse tõttu võib tarneturul tekkida lähitulevikus monopol. Tuleks siiski märkida, et kahe kõnealuse ühenduse tootja suuruse erinevus on piiratud ning see ei põhjusta tõenäo- liselt ühe tootja kadumist. Lisaks sellele ei esitatud väite esi- mese osaga seoses uusi tõendeid. Seetõttu kinnitatakse aju- tise tollimaksu määruse põhjenduses 78 esitatud järeldused. B. Mõju kasutajatele 1. Sissejuhatus 4. Otsene finantsmõju järgtööstusele (43) Mitu huvitatud poolt kordasid oma ajutise tollimaksu mää- ruse põhjendustes 77 kuni 80 esitatud väiteid selle (48) Esiteks on väidetud, et teatavat tüüpi köitjate korral moo- dustas rõngasköiteseadis kuni 30 % köitja valmistamisku- ludest. 176 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd Sellega seoses leiti, et köiteseadis on valmis köitja peamine komponent ning et köiteseadise rõngaste arvul ja suurusel on oluline mõju selle kuluosale valmis köitja kuludest. Arvestades sellist erinevust, ollakse seisukohal, et rõngas- köiteseadiste kulumõju mõistlik analüüs ei saa põhineda ühelgi konkreetsel köitjamudelil, vaid see tuleks läbi viia iga ettevõtte kohta eraldi üldalusel, arvestades selle müü- gile vastavat tegelikku tootevalikut. Seepärast leiti, et vaadeldava ettevõtte rõngasköiteseadiste tarnetele vastavat kogukulu tuleks uurida olenevalt köitjate müügi koguväärtusest. Selle tulemuseks oli kaalutud kesk- mine suhe 10,8 % (kulude suhe), mis oli uuritud ettevõtete osas üsna ühesuurune. Kuigi standardsete ja tellimustoo- tena valmistatavate köitjate tootmisele keskendunud ette- võtete vahel oli erinevusi, ei ületanud ühegi ettevõtte kesk- mine suhe 13 %. müügihindadega on tõenäoline, et 35 %-se turuosaga ühen- duse tootmisharu ei saa tõsta oma hindu üle teatava piira- tud taseme (mis on hinnanguliselt alla 10 %), ilma et tekiks oht soodustada praegust turuosa langevat suundumust. Lisaks sellele moodustab import kõnealuse menetlusega sidumata riikidest rõngasköiteseadiste turust 9 % ning eel- datakse, et need tootjad ei soovi ega ole võimelised hinna- tõuse juhtima. Seoses Malaisiast pärineva impordiga tuleks meenutada, et selle riigi prognoositav kahjukõrvaldamis- tase on märkimisväärselt madalam kui Hiina Rahvavaba- riigil. Olukorras, kus Hiina päritoluga seadiste turuosa on 45 %, tehti kindlaks, et ka nende seadiste 20 %-se hinna- tõusu korral jaemüügi tasemel ning muudest riikidest kui Hiina Rahvavabariigist pärinevate seadiste käesolevas lõi- gus eeldatud hinnatõusu korral oleks keskmine hinnatõus turul tervikuna hinnanguliselt 12 %. (49) Seoses võimaliku rõngasköiteseadiste hinnamõjuga stan- dardsetele toodetel edastati pärast lõplikku avaldamist ühelt ettevõttelt andmed 14,4 protsendilise kulude suhte kohta. See tulenes väidetavalt asjaolust, et tellimustootena valmistatava köitja hind on standardsest köitjast kaks korda kõrgem ning selle kulude suhe peaks seega moodus- tama poole standardsete köitjate kulude suhtest. Sellest tulenevalt ning arvestades põhjenduses 48 kindlaks määratud keskmist kulude suhet, ollakse seisukohal, et meetmete kehtestamisele järgnev tõenäoline kogumõju köitjatootmise käibele on 12 % 10,8 %st ehk 1,3 %. Isegi vähetõenäolise sündmuse korral, kui suurim dumpingu- vastane tollimaks kajastub täielikult rõngasköiteseadiste jaehinnas, st 39,4 % CIF-hinnast või 29,9 % rõngasköite- seadiste jaemüügitasemest, ei ületa prognoositav mõju köitjatootjate müügihindadele 3,2 %. Sellise lähenemisviisi korral jäetakse täielikult arvestamata asjaolu, et kõnealuse kahe kategooria köitjaid ei valmistata tingimata samade köiteseadistega. Tellimustoodetena val- mistatud köitjates väikeste seeriatena kasutatavad eritüüpi köiteseadised on kallid. See tähendab, et kulude suhte mõlemad liikmed on erinevad ning et kuigi standardsete köitjate kulude suhe on kõrgem kui tellimustoodetena val- mistatud köitjate korral, ei ole see kaks korda kõrgem. Põh- jenduses 48 esitatud selgituse kohaselt ei leitud suuremat kulude suhet kui 13 %. Lisaks sellele tegelevad mõned ette- võtted ainult standardtoodete valmistamisega. (51) Lisaks sellele on väidetud, et köiteseadiste hinnatõusu ei saanud kajastada valmistoote hinnatõusus köitjate turu- nõudlust ületava pakkumise, köitjate tooteliikumise muu- tuste ja nõudluse vähenemise kartuse tõttu. (50) Teiseks, ning tuginedes osalt eespool esitatud väitele kulude suhte kohta, on väidetud, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel oleks tõsine kahjustav mõju köitjatootjate finantsolukorrale. Kõnealuseid väiteid meetmete prognoositava mõju kohta on üksikasjalikult uuritud. Seoses rõngasköiteseadiste Pidades silmas asjaolu, et keskmine jaemüügi või ärikliendi tasemel toimuv köitja hinnatõus oleks alla 1 % (vt põhjen- dust 50, kus köitjate hinnatõus tehasest hankimisel on hin- nanguliselt 1,3 %) ollakse seisukohal, et märkimisväärne nõudluse vähenemine ei ole tõenäoline ning et mõju köit- jate tarbijatele, kui on, oleks minimaalne. Lisaks sellele tuleks märkida, et asendustooteid köitjatele, mille konku- rentsiolukord võimaldaks nende asendamist vähimagi hin- namuutuse korral, ei näi olevat. Mõned köitjatega seotud äritegevuses osalevad ettevõtted on kinnitanud, et prog- noosi kohaselt tarbimise struktuur järgmise 5 kuni 10 aasta jooksul ei muutu. 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 177 Seetõttu kinnitatakse, et suhteliselt tugev köitjatootjate vaheline konkurents ega asendustoodete turuletulek Euroopa Ühenduses ei hoia ära hindade tõstmist köitja- tootjate poolt koos nende kulude kasvuga, arvestades eel- kõige ettepanekukohaste dumpinguvastaste tollimaksude kajastamiseks vajaliku hinnatõusu piiratud suurusega. Mis puudutab suhtekorraldust, siis üleminekuks sellelt konkreetselt tellimustootena valmistatud köitjalt standard- köitjale pärast viimasele ainult tunnusmärgi lisamist oleks vajalik niivõrd oluline hinnaerinevus, mida dumpinguvas- taste meetmete mõjuga tõenäoliselt ei kaasne. 5. Konkurents ühendusse mittekuuluvatest riikidest (52) Mitu huvitatud poolt kordasid oma ajutise tollimaksu mää- ruse põhjenduses 79 sätestatud väiteid selle kohta, et dum- pinguvastased meetmed mõjutaksid EÜ köitjatootjate ja muudes riikides asuvate köitjatootjate vahelist konkurent- siolukorda. Need eksportijad võiksid saada kasu tulenevalt seadiste madalamast hinnast ja teatavate suurte standard- sete köitjate turustajate tarnepõhimõtetest, kelle mõju turule suureneb. Väideti, et selle tagajärjeks võib olla ühen- duse järeltööstuse turuosa kaotamine ning sellest tulenev soov viia tootmine üle naaberriikidesse. Selle väite käsitle- misel tuleks meenutada, et köitjate turu saab jagada kaheks segmendiks – tellimustoodetena valmistatavad ja standard- sed köitjad. b) Standardtooted (54) Seoses ühenduse standardköitjate tootjatega on väidetud, et nende turgu juhtis köitjate turustamine. Sellist turusta- mist iseloomustab üha enam suurte hüpermarketite ketid, mille tarnepoliitika põhineb võrreldavate toodete madalai- mate ostuhindade ärakasutamises, olles piiratud ainult transpordikuludega. Sellega seoses tehti kindlaks, et nor- maalsele vahemaale vastavad maanteetranspordi kulud liikmesriigi sees või Euroopa Ühendusse mittekuuluva naa- berriigi ja ühenduse vahel ei saa olla väiksemad kui 5 % toote väärtusest. Suuremate vahemaade korral Euroopa Ühendusse mittekuuluvate riikide ja ühenduse vahel ula- tuksid transpordikulud meretranspordi kasutamisel 10 %ni toote väärtusest. (55) Põhjenduses 49 viidatud maksimaalsest kulude suhtest tulenevalt ollakse seisukohal, et prognoositav hinnamõju standardköitjate tootmisharule oleks piiratud korrutisega 13 % (maksimaalne kulude suhe standardtoodete korral) korda 12 % (keskmine hinnatõus), mis võrdub 1,6 %ga. a) Tellimustoodetena valmistatavad tooted Sellest lähtuvalt tuleks analüüsil eristada konkurentsi Nor- rast, Kesk- ja Ida-Euroopa riikidest ning Kaug-Ida riikidest. (53) Tuleks veel kord rõhutada, et äridevahelisele tegevusele ori- enteeritud turuosa jaoks on peamise tähtsusega tootjate paiknemine klientide läheduses ning tootmise paindlikkus, mis võimaldaks kohanduda nõudlusega ja osutada nõuta- vaid teenuseid. Lisaks võib rõngasköiteseadiste mõju seda tüüpi toote lõpphinnale olla põhjenduses 48 kindlaksmää- ratud arvutuslikust keskmisest väärtusest väiksem. Seega tuleks rõhutada, et kõnealuse turusegmendi kohane kon- kurentsiolukorra küsimus on asjakohane imporditud, hil- jem kohandatavate standardtoodete olemasolu korral. Seo- ses sellega tuleb märkida, et on olemas Kaug-Idast imporditud polüpropüleenist valmistooted esitluseks, sh ka väikseimad köitjamudelid. Seoses tellimustoodetena val- mistatavate köitjate asendatavusega kõnealuste toodetega tuleks siiski rõhutada, et tellimustootena valmistatud köitja ei ole lihtsalt trükitud tunnusmärgiga standardköitja. Tel- limustoodetena valmistatavate köitjate korral võidakse kasutada suurt valikut erinevat tooret ja koostamistehni- kaid väikese arvu täiesti eripäraste toodete valmistamiseks. b. 1) Norra konkurents (56) On väidetud, et suurimaks ohuks EÜ köitjatootmisele on Norra import, sest sellest riigist pärineva impordi maht on juba märkimisväärne ning kasvab. Kuna ei ole esitatud ühtegi kaebust või põhjendatud tõen- dit ebaõiglase kaubanduspraktika kohta, näib olevat mõist- lik järeldada, et EÜ köitjatootmise kulud tehasest hankimi- sel on sama suured või lähedased Norra konkurentide kuludega. Komisjon leiab, et EÜ tootjate arvatav kulude kasv võimaldab neil siiski olla konkurentsivõimeline, sest nende Norra konkurentide EÜ müügile vastavad transpor- dikulud oleksid käesoleval juhul kolm korda suuremad (5 %) kui kõnealune prognoositav kulude kasv (1,6 %). 178 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd b. 2) Kesk- ja Ida-Euroopa riikide konkurents kõik ühenduse köitjatootjad, nii väikesed kui ka olulise tähtsusega ettevõtted, sellise impordi konkureerivat mõju. (57) Kesk- ja Ida-Euroopa riikide konkurentsiolukord võimal- dab neil väidetavalt välja arendada köitjatootmine, mis suudab konkureerida EÜ turul. Sellega seoses tuleks märkida, et senini on nende riikide köitjatootmine olnud väikesemahuline ning kontoritarvete impordistatistika kohaselt on vastav impordimaht väike. Siiski ei saa eitada kõnealuse tootmisharu kasvu ega selle tööjõukuludest tulenevaid suhtelisi eeliseid. Valmistamis- kulude vähendamine, mida nendes riikides on võimalik saavutada, ületab vajalikud ühenduse turuga seotud trans- pordikulud. Tuleb siiski arvestada, et ekspordisuunitlusega köitjatoot- mise tekkimine naaberriikides võib tuleneda tootmise üle- viimisest EÜ tootjate poolt. Kuigi on viidatud äriplaanidele tootmise üleviimise kohta nendesse riikidesse, on komis- jonile esitatud teave sisaldanud ainult praeguste tööjõuku- lude ja transpordikulude võrdlust. Sellel alusel ajendaksid kõnealused võrdlused köitjatootmise viivitamatule ülevii- misele isegi enne dumpinguvastaste meetmete kehtesta- mist rõngasköiteseadiste suhtes. Sellest järeldub, et juhti- misotsuse arvestab ettevõte ka muid olulisi tegureid. Sellega seoses tuleb arves- tada tootmisüksuste üleviimise kulusid ning ennekõike kii- resti tootmist laiendavate riikidega seotud kindlusetust. tootmise üleviimiseks tegemisel Ollakse seisukohal, et selliste otsuste tegemisel tootmise üleviimiseks Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse on rõngasköi- teseadiste hinnatõusu võimalikul mõjul oma piiratud suu- rusega – keskmiselt 1,6 % ainult väike osa, kui üldse. Seega ei ole esitatud ümberlükkamatuid tõendeid selle kohta, et tollimaksu kehtestamine rõngasköiteseadistele võiks põh- justada köitjatootmise üleviimist Kesk- ja Ida-Euroopa rii- kidesse ning nendest riikidest pärineva impordi mahtude olulist suurenemist. b. 3) Kaug-Ida konkurents (58) Ühe eksportija esitatud teabe kohaselt võidakse Kaug-Idast importida valmis köitjaid nende ühenduse tootmiskulust madalama hinnaga. Sellest tulenevalt ollakse seisukohal, et Kaug-Ida ja EÜ köit- jatootjate vahelise konkurentsiolukorra muutumine meet- mete kehtestamise tulemusel ühenduse rõngasköiteseadiste impordile ei ole tõenäoline. c) J ä r e l d u s kohta k o l m a n d a t e r i i k i d e k o n k u r e n t s i (59) rõngasköiteseadiste dumpinguvastaste Järeldus on, et meetmete kehtestamisest tulenevat olulist mõju EÜ köitja- tootjate ja ühenduseväliste tootjate vahelisele konkurent- siolukorrale ei olnud võimalik kindlaks määrata. See järel- dus kehtib nii tellimustoodetena valmistatud kui ka standardköitjate kohta. C. Mõju ühenduse tootmisharule (60) Seoses dumpinguvastaste meetmete puudumise tagajärge- dega ühenduse tootmisharule tehti esialgsel etapil kindlaks (ajutise tollimaksu määruse põhjendus 76), et selle tulemu- seks oleks ühenduse tootmisharu finantsolukorra jätkuv halvenemine. Alates 1992. aastast korduvad kahjumid jät- kuksid olenemata juba läbi viidud laiaulatuslikust ümbers- truktureerimisest. Tuleks lisada, et tugevas surutises netokapitali olukorda ning lühiajaliste laenude mahtu ei ole võimalik säilitada. Kaubanduslikust seisukohast ei ole ühenduse tootmisharu pakutava tootevaliku vähendamine allasurutud hindade tõttu vastuvõetav lahendus. Kui ühenduse tootjad seda teeksid, kaotaksid nad ühe oma konkurentsieelise ning ei oleks hajutatud klienttootmisharu tõttu võimelised saavu- tama seda tüüpi tootmisharule vajalikku kõrget tootmis- ja müügimahtu. Tööstuslikust seisukohast on investeeringud automatiseerimisse olnud olulise tähtsusega ja edukad, mille tagajärjeks on tootmisharu suur konkurentsivõime maailma tasemel. Saavutatud automatiseerituse ja integrat- sioonitasemel, kui teatav seadmestik, näiteks metallitööt- lusseadmestik on igas ettevõttes ainulaadne, ei oleks või- malik tooteliinidest ülejäänute loobuda olukorda halvendamata. teatavatest Eurostati impordistatistika alusel on nendest riikidest päri- nevate plastist kontoritarvete import suhteliselt väikesema- huline ja stabiilne. Vastavalt sellele vähendavad peaaegu Nimetatud põhjustel ning dumpinguhinnaga impordist põhjustatud ebaõiglase konkurentsi tagajärjel kaoks ühen- duse tootmisel lühikese ajaga elujõulised väljavaated ning see lõpeks täiesti. 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 179 D. Järeldus (61) Eespool esitatut silmas pidades kinnitatakse ajutise tolli- maksu määruses esitatud komisjoni järeldused ühenduse huvide kohta. Pärast paljude asjaolude ja erinevate asjaga seotud huvide uurimist ei ole ilmnenud ühtegi kaalukat põhjust järeldamiseks, et lõplike meetmete vastuvõtmine ei vastaks ühenduse huvidele vastavalt dumpinguvastase alg- määruse artiklile 21. artikli 9 lõikega 4 ning eelneva praktikaga dumpingumar- ginaalist väiksema tollimaksu arvutamiseks juhtudel, kui selline tollimaks on piisav ühenduse tootmisharule tekita- tud kahju kõrvaldamiseks. Seda lähenemisviisi õigustab asjaolu, et käesolev dumpinguvastane uurimine hõlmab ühe samaväärse toote müüki, mille erinevad kategooriad ja mudelid omavahel konkureerivad. (64) Kõnealustel tingimustel kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 82 kuni 84 sätestatud kahju kõrval- dava taseme metoodika. IX. DUMPINGUVASTASED MEETMED B. Tollimaksude tase ja vorm A. Üldist (62) Tuleks meenutada, et esialgsel etapil kahju kõrvaldava taseme kindlaksmääramiseks kasutatud üksikasjalikud arvutused põhinesid ühenduse tootmisharu parima müü- gitulemusega mudelite (60 % müügimahust) hinnatasemele samade spetsiifiliste omadustega mudelite kategooriate alu- sel (võttes aluseks kaalutud keskmise tootmiskulu koos kasumiga). Seda võrreldi seejärel vastavates kategooriates imporditud toodete jaehinnaga või kui asjakohane, lõpp- tarbija tasemele korrigeeritud CIF-impordihinnaga. Õiglase võrdluse tagamiseks võrreldi ainult samade peamiste oma- dustega kategooriaid ning leiti, et kokkulangevate kategoo- riate tollimaks peaks katma arvutusliku mittekahjustava hinnataseme ja impordi tegeliku ühendusesisese müügi- hinna erinevuse. Seejärel väljendati niiviisi kategooriate kaupa kindlaksmääratud hinnatõus protsentuaalse väärtu- sena igale kategooriale vastavate imporditud kaupade hin- nast ühenduse piiril. Seejärel määrati igale menetlusega hõlmatud riigile kindlaks ühtne kahju kõrvaldav tase, arvu- tades kategooriate kahju kõrvaldavate tasemete kaalutud keskmise väärtuse. (63) Sellega seoses väitis üks importija, et keskmisel väärtusel põhineva lähenemisviisi kasutamisega dumpingumargi- naali ja kahju kõrvaldava taseme võrdlemisel ei saanud komisjon uurida erinevates turusegmentides valitsevaid eri- nevaid olukordi. Kõnealune importija palus komisjonil võrrelda leitud kahju kõrvaldavat taset dumpingumargi- naaliga iga turusegmendi osas (näiteks kahe rõngaga sea- dised) ning kasutada kõikidele segmentidele ühtse tolli- maksu lõpliku keskmise väärtuse arvutamisel segmentidele vastavaid väiksemaid marginaale. (65) Eespool nimetatud järeldustele dumpingu, kahju, põhjus- liku seose ja ühenduse huvide kohta tuginedes uuriti, mil- line peaks olema lõplike dumpinguvastaste meetmete vorm ja tase, et kõrvaldada kahjustava dumpingu kauban- dust moonutav mõju ja taastada ühenduse rõngasköitesea- diste turul ausad konkurentsitingimused. (66) Kuna impordi tekitatud kahjulike mõjude kõrvaldamiseks vajalik hinnatase oli madalam kui mõlema asjaomase eks- portiva riigi dumpingumarginaal, kasutati meetmete taseme määramiseks kahju kõrvaldavat taset. (67) Leiti, et individuaalse kohtlemise kohaldamine WWSi suh- tes mõjutab esialgseid järeldusi. Kõnealuse ettevõte indivi- duaalse kahju kõrvaldava taseme arvutamisel kasutati ees- pool kirjeldatud metoodikat, saades nii kahju kõrvaldava taseme väärtuseks 32,5 %. (68) WWSi vähendatud kahju kõrvaldav tase põhjustas kõikide teiste Hiina Rahvavabariigi eksportijate kahju kõrvaldava taseme tõusu 35,4 %lt 39,4 %le. (69) Sellest lähtuvalt kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud väärtuselise tollimaksu kujul järgmiselt: Tollimaksumäär – Malaisia – Hiina Rahvavabariik: – WWS 10,5 % 32,5 % 39,4 % Sellega seoses tuleb märkida, et käesoleval juhul kasutatud arvutusmeetod on kooskõlas dumpinguvastase algmääruse – Jääktollimaks kõikidele muudele ette- võtetele 180 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd C. Tollimaksu vorm 17 ja 23 rõngaga seadistele (73) WWSi ajutine dumpinguvastane tollimaks peaks piirduma lõplikult kehtestatud tollimaksu määraga, mis on 32,5 %. (70) On väidetud, et väärtuselise tollimaksu kehtestamine 17 ja 23 rõngaga seadistele muude seadistega sama määra alusel oli nende kahe kategooria hinnaerinevust silmas pidades ebakohane. Sellega seoses tuleb märkida, et 17 või 23 rõngaga seadiste impordihind on oluliselt kõrgem kui kõikide seadiste kesk- mine impordihind. Nendel asjaoludel ning silmas pidades mõne kõnealuse seadise kasutuse erandlikkust ja kõne- aluste toodete identifitseerimise lihtsust, leiti, et kahju kõr- valdava taseme arvutamisel tuleb arvestada 17 ja 23 rõn- gaga seadiste eriti kõrget hinda ja teatavate turusegmentide vahelise konkurentsi pingelisust, tagades selle mõjutama- tuse ebaproportsionaalsetest hinnalahknevustest. Seda on võimalik saavutada, tagades 17 ja 23 rõngaga seadiste importimise teatavast hinnatasemest kõrgema piisava hin- natasemega ning kõrvaldada muude rõngasköiteseadiste osas dumpinguhinnaga impordist põhjustatud kahju. Nen- del asjaoludel leiti olevat asjakohane kehtestada meetmed väärtuselisest tollimaksust erinevas vormis. Tehtud hinna- võrdluste alusel leitakse, et tagades 17 või 23 rõngaga sea- diste CIF-impordihinnaks minimaalselt 325 eküüd/1 000 tk on eespool mainitud nõuded täidetud. X. HINNAKOHUSTUS (71) Vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 8 lõikele 2 kehtis lõpliku avaldamise järel esitatavate märkuste edas- tamise tähtaeg ka võimalikele hinnakohustuse pakkumis- tele. Hiina eksportija, kelle suhtes otsustati kohaldada indi- viduaalset kohtlemist, saatis peatselt pärast kõnealuse tähtaja möödumist kirja oma valmisoleku kohta hinnako- hustusevõtmiseks. (74) Juhtudel, kui tollile on võimalik rahuldaval viisil tõendada tagatiste andmist seoses 17 või 23 rõngaga seadistega, peaks tagatiseks antud summade kogumine piirduma seda tüüpi rõngasköiteseadiste suhtes lõplikult kehtestatud tol- limaksuga, juhul kui see on tagatiseks antud summadest väiksem, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja Hiina Rahvavabariigist pärinevate ja teatavate Malaisiast CN-koodi ex 8305 10 00 alla kuuluvate rõngasköiteseadiste impordile. Käesolevat määrust kohaldatakse rõngasköiteseadiste suhtes, mis koosnevad kahest ristkülikukujulisest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või rõngasköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästikmehhanismi abil. 2. Tollimaks, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühen- duse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine: Sellega seoses leiti, et kõnealuse ettevõtte eksporditavate rõngasköiteseadiste tüüpide suure arvu tõttu oleks hinna- kohustuse korraldamine ja jälgimine käesoleval juhul prak- tiliselt võimatu. Ametlikku hinnakohustuse pakkumist kõnealune eksportija ei esitanud. a) Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast pärinevate 17 ja 23 rõn- gaga seadiste (TARIC-kood 8305 10 00*20) suhtes kohalda- tav tollimaks on võrdne minimaalse impordihinna 325 eküüd/1 000 tk ja tollivormistuseelse vaba hinna ühenduse piiril vahega; XI. AJUTISTE TOLLIMAKSUDE SISSENÕUDMINE 8305 10 00*10) b) muudele kui 17 või 23 rõngaga seadistele (TARIC-kood (72) Eksportivate tootjate kohta kindlaks tehtud dumpingumar- ginaalide suurust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ulatust silmas pidades peetakse vajalikuks, et vaatlu- salust toodet hõlmavate tehingute kohased ajutiste dum- pinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda lõplike tollimaksude tasemel. Malaisia Hiina Rahvavabariik: – WWS – kõik muud ettevõtted Tollima- ksumäär TARICi lisa- kood 10,5 % – 32,5 % 39,4 % 8934 8900 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 181 3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksua- laseid sätteid. b) muude kui 17 ja 23 rõngaga seadistega seoses antud tagatiste osas nõutakse tollimaks sisse lõplikult kehtestatud tollimaksu määra alusel, kui see on väiksem või võrdne tagatiseks antud summadega. Muudel juhtudel on sissenõutav tollimaks piira- tud tagatiseks antud summadega. Artikkel 2 1. Määruse (EÜ) nr 1465/96 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks võetud summad nõutakse lõplikult sisse järgmiselt: 2. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvas- tase tollimaksu määra, vabastatakse. a) tagatiseks antud summade osas, mille korral on võimalik tol- lile rahuldavalt tõendada nende andmist seoses 17 või 23 rõn- gaga seadistega, on sissenõutav summa võrdne tagatiseks antud summaga ning piiratud kooskõlas artikli 1 lõike 2 punkti a alusel arvutatud summaga, kui see on tagatiseks antud summast väiksem. Kui tagatiseks antud summade seotust 17 või 23 rõngaga seadistega ei ole võimalik kindlaks määrata, kohaldatakse järgnevat lõiku b. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 20. jaanuar 1997 Nõukogu nimel eesistuja H. VAN MIERLO


title: Απόφαση του Συμβουλίου της 20ής Ιανουαρίου 1997 για το διορισμό τακτικού μέλους της συμβουλευτικής επιτροπής για την κατάρτιση των μαιών (97/C 36/07)

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
midwife
vocational training

formats: html pdfa1b print


title: Decisão do Conselho de 20 de Janeiro de 1997 que nomeia o vice-presidente do Instituto Comunitário das Variedades Vegetais (97/C 36/03)

eurovoc_concepts:
Community body
appointment of staff
plant propagation
vice-president of an institution


title: Απόφαση του Συμβουλίου της 20ής Ιανουαρίου 1997 για την αντικατάσταση ενός τακτικού μέλους της συμβουλευτικής επιτροπής για την κατάρτιση των φαρμακοποιών (97/C 36/06)

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
pharmacist
vocational training


title: Uredba Vijeća (EZ) br. 120/97 od 20. siječnja 1997. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 259/93 o nadzoru i kontroli pošiljaka otpada koje se otpremaju unutar Europske zajednice, ulaze u nju ili iz nje izlaze

eurovoc_concepts:
environmental monitoring
international transport
intra-EU transport
public health
trade restriction
waste management

text: L_1997022HR. 01001401. xml 15/Sv. 34 HR Službeni list Europske unije 12 31997R0120 L 022/14 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 120/97 od 20. siječnja 1997. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 259/93 o nadzoru i kontroli pošiljaka otpada koje se otpremaju unutar Europske zajednice, ulaze u nju ili iz nje izlaze VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 130. s, stavak 1. , uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1), uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2), u skladu s postupkom utvrđenim u članku 189. c (3), uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 259/93 od 1. veljače 1993. o nadzoru i kontroli pošiljaka otpada koje se otpremaju unutar Europske zajednice, ulaze u nju ili iz nje izlaze (4), a posebno njezin članak 16. , budući da je Europska zajednica stranka Baselske konvencije o kontroli prekograničnih kretanja opasnih otpada i njihova odlaganja od 7. veljače 1994. ; budući da je na Drugoj konferenciji stranaka Baselske konvencije uzajamnom suglasnošću donesena Odluka („Odluka II/12”) kojom se bez odlaganja zabranjuje svaki izvoz opasnog otpada namijenjenog konačnom zbrinjavanju iz država članica Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) u države nečlanice OECD-a, te se istom od 1. siječnja 1998. zabranjuje svaki izvoz opasnog otpada namijenjenog recikliranju ili oporabi iz država članica OECD-a u države nečlanice OECD-a; budući da je na Trećoj konferenciji stranaka Baselske konvencije uzajamnom suglasnošću donesena Odluka („Odluka III/1”) o izmjeni Konvencije kako bi se zabranio svaki izvoz opasnog otpada namijenjenog zbrinjavanju iz država navedenih u Prilogu VII. Konvenciji u države koje nisu na tom popisu, te kako bi se od 1. siječnja 1998. zabranio svaki izvoz opasnog otpada navedenog u članku 1. stavku 1. točki (a) Konvencije koji je namijenjen oporabi iz država navedenih u Prilogu VII. Konvenciji u države koje nisu na tom popisu; budući da se definicije Zajednice o opasnom otpadu danas ne slažu u potpunosti s definicijama Baselske konvencije te bi to moglo dovesti do toga da se otpad koji podliježe zabrani izvoza propisanoj Baselskom konvencijom i dalje izvozi iz Zajednice, definicije Zajednice i popisi zemalja moraju se u tom pogledu uskladiti; budući da je Uredbi (EEZ) br. 259/93 potrebno izraditi Prilog V. koji će obuhvaćati opasni otpad na koji će se primjenjivati zabrana izvoza Baselske konvencije; budući da Komisija treba, najkasnije do 1. siječnja 1998. , pregledati i izmijeniti spomenuti Prilog V. uzimajući u potpunosti u obzir otpad koji se nalazi na popisu otpada usvojenom u skladu s člankom 1. stavkom 4. Direktive Vijeća 91/689/EEZ od 12. prosinca 1991. o opasnom otpadu (5) te svaki drugi popis otpada koji je za potrebe Baselske konvencije označen kao opasan; budući da se sav izvoz otpada za oporabu koji je naveden u spomenutom Prilogu V. , osim izvoza u zemlje na koje se primjenjuje Odluka OECD-a, treba zabraniti od 1. siječnja 1998. nadalje; budući da će s vremena na vrijeme biti potrebno pregledati i izmijeniti spomenuti Prilog V. kako bi odražavao dogovor među strankama Baselske konvencije o tome koji bi se otpad za potrebe Konvencije trebao označiti kao opasni; budući da se od stranaka zahtijeva suradnja i aktivan rad na osiguranju učinkovitosti primjene Odluke II/12 i Odluke III/1 koje su donesene na konferencijama stranaka Baselske konvencije; budući da članak 14. Uredbe (EEZ) br. 259/93 već zabranjuje bilo kakav izvoz otpada namijenjen konačnom zbrinjavanju u države nečlanice OECD-a; budući da članak 18. te iste Uredbe zabranjuje svaki izvoz otpada u afričke, karipske i pacifičke države (AKP-države); budući da spomenuta Uredba trenutačno u potpunosti ne osigurava zabranu izvoza opasnog otpada namijenjenog recikliranju ili oporabi u zemlje nečlanice OECD-a; budući da spomenutu Uredbu treba stoga izmijeniti, DONIJELO JE OVU UREDBU: Članak 1. Članak 16. stavak 1. Uredbe (EEZ) br. 259/93 zamjenjuje se sljedećim: „1. Cjelokupni se izvoz za oporabu otpada navedenog u Prilogu V. zabranjuje osim onoga u: (a) zemlje na koje se primjenjuje Odluka OECD-a; (b) druge zemlje: — koje su stranke Baselske konvencije i/ili s kojima su Zajednica, ili Zajednica i njene države članice, sklopile dvostrane, višestrane ili regionalne sporazume ili dogovore u skladu s člankom 11. Baselske konvencije i stavkom 2. ovog članka. Međutim, sav se takav izvoz zabranjuje od 1. siječnja 1998. nadalje, — s kojima su pojedine države članice sklopile dvostrane sporazume ili dogovore prije datuma primjene ove Uredbe, ako su ovi sukladni sa zakonodavstvom Zajednice i ako su u skladu s člankom 11. Baselske konvencije i stavkom 2. ovog članka. Ovi sporazumi i dogovori prijavljuju se Komisiji u roku od tri mjeseca od dana primjene ove Uredbe ili od datuma stupanja na snagu tih sporazuma, ovisno o tome koji je raniji, te prestaju važiti sklapanjem sporazuma ili dogovora u skladu s prvom alinejom. Međutim sav se takav izvoz zabranjuje od 1. siječnja 1998. nadalje. Komisija u skladu s postupkom utvrđenim u članku 18. Direktive 75/442/EEZ, i to što prije, a najkasnije do 1. siječnja 1998. , pregledava i izmjenjuje Prilog ovoj Uredbi uzimajući u potpunosti u obzir onaj otpad naveden na popisu otpada usvojenog u skladu s člankom 1. stavkom 4. Direktive Vijeća 91/689/EEZ o opasnom otpadu (6) od 12. prosinca 1991. , te bilo koji drugi popis otpada koji je za potrebe Baselske konvencije označen kao opasan. Prilog V. se po istom postupku pregledava i prema potrebi dodatno izmjenjuje. Komisija posebno pregledava Prilog kako bi omogućila stupanje na snagu odluka stranaka Baselske konvencije o tome koji se otpad za potrebe Konvencije treba označiti kao opasan, te kako bi omogućila stupanje na snagu izmjena popisa otpada usvojenog u skladu s člankom 1. stavkom 4. Direktive 91/689/EEZ-a. Članak 2. Sljedeće se umeće kao Prilog V Uredbi (EEZ) br. 259/93: „PRILOG V. Otpad naveden u Prilogu III. ovoj Uredbi. Otpad naveden u Prilogu IV. ovoj Uredbi. ” Članak 3. Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 20. siječnja 1997. Za Vijeće Predsjednik J. VAN AARTSEN (1)  SL C 164, 30. 6. 1995. , str. 8. (2)  SL C 18, 22. 1. 1996. , str. 18. (3)  Mišljenje Europskog parlamenta od 16. siječnja 1996. (SL C 32, 5. 2. 1996. , str. 32. ), Zajedničko stajalište Vijeća od 28. svibnja 1996. (SL C 219, 27. 7. 1996. , str. 19. ) i Odluka Europskog parlamenta od 18. rujna 1996. (SL C 320, 28. 9. 1996. , str. 75. ). (4)  SL L 30, 6. 2. 1993. , str. 1. Uredba kako je izmijenjena Odlukom Komisije 94/721/EZ-a (SL L 288, 9. 11. 1994. , str. 36. ). (5)  SL L 377, 31. 12. 1991. , str. 20. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 94/31/EZ-a (SL L 168, 2. 7. 1994. , str. 28. ). (6)  SL L 377, 31. 12. 1991. , str. 20. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 94/31/EZ (SL L 168, 2. 7. 1994. , str. 28. )”


title: Kommissionens förordning (EG) nr 89/97 av den 20 januari 1997 om ändring av förordning (EEG) nr 2454/93 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen

eurovoc_concepts:
customs inspection
customs territory (EU)
free circulation
legal code
tropical fruit


title: Verordening (EG) nr. 86/97 van de Commissie van 20 januari 1997 houdende bepalingen ter uitvoering van Verordening (EG) nr. 3066/95 van de Raad ten aanzien van het beheer van een contingent honden- en kattenvoer van GN-code ex 2309 10, van oorsprong uit Hongarije

eurovoc_concepts:
Hungary
animal nutrition
domestic animal
import licence
originating product
tariff quota


title: Règlement (CE) nº 92/97 de la Commission du 20 janvier 1997 relatif au classement de certaines marchandises dans la nomenclature combinée

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
EU control
clothing
customs regulations
import
toilet article


title: Regolamento (CE) n. 154/97 del Consiglio del 20 gennaio 1997 che modifica il regolamento (CEE) n. 619/71 che fissa le norme generali per la concessione dell'aiuto per il lino e la canapa

eurovoc_concepts:
aid system
aid to agriculture
flax
food processing
hemp
production aid


title: 393 R 3699 : Council Regulation (EC) No 3699/93 of 21 December 1993 laying down the criteria and arrangements regarding Community structural assistance in the fisheries and aquaculture sector and the processing and marketing of its products(OJ No L 346, 31.12.1993, p. 1).,393 R 3699 : Neuvoston asetus (EY) N:o 3699/93, annettu 21 päivänä joulukuuta 1993, yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä(EYVL N:o L 346, 31.12.1993, s. 1)(EP. 04/NIDE 05, s. 198).,393 R 3699 : Reglamento (CE) N̊ 3699/93 del Consejo de 21 de diciembre de 1993 por el que se definen los criterios y condiciones de las intervenciones comunitarias con finalidad estructural en el sector de la pesca, la acuicultura y la transformación y comercialización de sus productos(DO N̊ L 346 de 31.12.1993, p. 1).,393 R 3699 : Regolamento (CE) n.3699/93 del Consiglio del 21 dicembre 1993 che definisce i criteri e le condizioni degli interventi comunitaria a finalità strutturale nel settore della pesca, dell'acquacoltura e della trasformazione e commercializzazione dei relativi prodotti(GU n.L 346 del 31.12.1993, pag.1).,393 R 3699 : Regulamento (CE) n̊ 3699/93 do Conselho de 21 de Dezembro de 1993 que define os critérios e condições das intervenções comunitárias com finalidade estrutural no sector das pescas, da aquicultura e da transformação e comercialização dos seus produtos(JO n̊ L 346 de 31.12.1993, p. 1).,393 R 3699 : Rådets forordning (EF) nr. 3699/93 af 21. december 1993 om kriterier og betingelser for EF-strukturinterventioner inden for fiskeri, akvakultur og forarbejdning og afsætning af fiskerivarer og akvakulturprodukter(EFT nr.L 346 af 31.12.1993, s. 1).,393 R 3699 : Rådets förordning (EG) nr 3699/93 av den 21 december 1993 om kriterier och förfaranden för gemenskapens strukturstöd inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och för beredning och avsättning av dess produkter(EGT nr L 346, 31.12.1993, s. 1)(SU 4/Vol. 5, s. 198).,393 R 3699 : Règlement (CE) n̊ 3699/93 du Conseil du 21 décembre 1993 définissant les critères et conditions des interventions communautaires à finalité structurelle dans le secteur de la pêche et de l'aquaculture ainsi que de la transformation et de la commercialisation de leurs produits(JO n̊ L 346 du 31.12.1993, p. 1).,393 R 3699 : Verordening (EG) Nr. 3699/93 van de Raad van 21 december 1993 tot vaststelling van de criteria en voorwaarden voor de structurele bijstand van de Gemeenschap in de sector visserij/aquacultuur en verwerking/afset van de produkten daarvan(PB nr. L 346 van 31.12.1993, blz. 1).,393 R 3699 : Verordnung (EG) Nr. 3699/93 des Rates vom 21. Dezember 1993 über die Kriterien und Bedingungen für die Strukturmaßnahmen der Gemeinschaft im Bereich der Fischerei und Aquakultur sowie der Verarbeitung und Vermarktung der entsprechenden Erzeugnisse(ABl. Nr. L 346 vom 31.12.1993, S. 1).,393 R 3699 : Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 3699/93 του Συμβουλίου περί καθορισμού των κριτηρίων και όρων των κοινοτικών παρεμβάσεων διαρθρωτικού χαρακτήρα στον τομέα της αλιείας, της υδατοκαλλιέργειας και της μεταποίησης και εμπορίας των προϊόντων τους(ΕΕ αριθ. L 346 της 31.12.1993, σ. 1).

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
aquaculture
consolidation of EU law
fishing industry


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 119/97 του Συμβουλίου της 20ής Ιανουαρίου 1997 για την επιβολή οριστικών δασμών αντιντάμπινγκ στις εισαγωγές ορισμένων μηχανισμών με δακτυλίους για το δέσιμο φύλλων, καταγωγής Μαλαισίας και Λαϊκής Δημοκρατίας της Κίνας, και για την οριστική είσπραξη των προσωρινών δασμών που επιβλήθηκαν

eurovoc_concepts:
CCT duties
China
Malaysia
anti-dumping duty
import
office supplies


title: 1997 m. sausio 20 d. Tarybos direktyva 97/2/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 91/629/EEB, nustatančią būtiniausius veršelių apsaugos standartus

eurovoc_concepts:
agricultural holding
animal welfare
calf
intensive livestock farming
veterinary legislation

formats: html pdf print

text: 238 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/20 t. 31997L0002 L 25/24 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1997 1 28 TARYBOS DIREKTYVA 97/2/EB 1997 m. sausio 20 d. iš dalies keičianti Direktyvą 91/629/EEB, nustatančią būtiniausius veršelių apsaugos standartus EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 43 straipsnį, 1 straipsnis atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (2), kadangi, kaip numatyta Direktyvos 91/629/EEB (3) 6 straips- nyje, 1995 m. lapkričio 9 d. Veterinarijos mokslinis komitetas pateikė nuomonę, kuria remdamasi Komisija parengė ataskaitą, kurią pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai; kadangi remiantis ataskaitoje padarytomis išvadomis tikslinga iš dalies pakeisti Direktyvos 91/629/EEB nuostatas siekiant užtik- rinti, jog taisyklės būtų pagrįstos moksliniais įrodymais bei nesuvaržytų efektyvaus bendro rinkos organizavimo; kadangi prie Europos Sąjungos sutarties baigiamojo akto pridėtoje deklaracijoje Nr. 24 Europos institucijos ir valstybės narės raginamos atsižvelgti į gyvūnų gerovės reikalavimus, kai jos rengia ir įgyvendina Bendrijos teisės aktus; racionalų produkcijos kadangi taisyklių dėl veršelių auginimo sąlygų suderinimas remiantis bendru rinkos organizavimu yra būtinas siekiant augimą patenkinamomis užtikrinti konkurencijos sąlygomis; kadangi moksliškai pripažinta, jog veršeliai turi gyventi jų poreikius atitinkančioje aplinkoje, t. y, gyventi bandoje; kadangi dėl šios priežasties jie turi būti augi- nami kartu su kitais; kadangi tiek kartu su kitais, tiek atskirai laikomi veršeliai privalo turėti pakankamai vietos judėti, prieiti prie kitų galvijų ir atlikti įprastus judesius atsistojant arba atsi- gulant; Direktyva 91/629/EEB iš dalies keičiama taip: 1. 3 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: „3. Nuo 1998 m. sausio 1 d. šios nuostatos taikomos visuose naujai sukurtuose ar rekonstruotuose ūkiuose bei visuose ūkiuose, kurie ėmė veikti po šios dienos: a) po aštuonių gyvenimo savaičių nė vienas veršelis nėra laikomas atskirame garde, išskyrus, kai veterinarijos gydytojas patvirtina, kad dėl sveikatos arba elgesio veršelį reikia izoliuoti siekiant jį išgydyti. Veršelio atskiro gardo plotis yra mažiausiai tokio dydžio, koks yra veršelio ūgis iki kūbrio jam stovint, o ilgis yra mažiausiai toks, koks yra veršelio kūno ilgis nuo nosies galiuko iki ties kryž- kauliu esančio uodegos galo, padauginus gautą ilgį iš 1,1. Atskiruose veršelių garduose, išskyrus sergančių gyvūnų izoliavimui skirtus gardus, turi būti ne ištisinės, o perfo- ruotos sienos, pro kurias veršeliai galėtų matyti ir lytėti; b) kiekvienam kartu su kitais laikomam veršeliui, kurio gyvasis svoris yra mažiau nei 150 kg, turi būti skirta mažiausiai po 1,5 m2 laisvo ploto, veršeliui, kurio gyvasis svoris yra nuo 150 kg, bet ne daugiau kaip 220 kg, mažiausiai 1,7 m2 laisvo ploto, o veršeliui, kurio gyvasis svoris yra 220 kg arba daugiau, mažiausiai 1,8 m2 laisvo ploto. Tačiau šio straipsnio dalies nuostatos nėra taikomos: — ūkiams, kuriuose yra mažiau negu šeši veršeliai, — žindomiems veršeliams, kurie laikomi kartu su savo motinomis. Nuo 2006 m. taikomos visuose ūkiuose. “ gruodžio 31 d. numatytos nuostatos kadangi būtina suteikti ūkiams laiko imtis reikiamų priemonių, kad galėtų laikytis naujų taisyklių, 3. 4 straipsnio 2 dalis išbraukiama. 2. 3 straipsnio 4 dalies antroji įtrauka išbraukiama. (1) OL C 85, 1996 3 22, p. 19. (2) OL C 320, 1996 10 28, p. 259. (3) OL L 340, 1991 12 11, p. 28. 4. 6 straipsnyje data „1997 m. spalio 1 d. “ pakeičiama „2006 m. sausio 1 d. “ 03/20 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 239 2 straipsnis 3 straipsnis 1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję vėliausiai 1997 m. gruodžio 31 d. , įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai. Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skel- biant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 2. Tačiau po datos, numatytos 1 dalyje, valstybės narės gali, laikydamosi Sutarties bendrųjų taisyklių, savo teritorijose išlai- kyti arba taikyti griežtesnes negu šioje direktyvoje veršelių apsaugai nustatytos nuostatas. Apie tokias priemones jos praneša Komisijai. Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. 4 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1997 m. sausio 20 d. Tarybos vardu Pirmininkas J. VAN AARTSEN


title: Règlement (CE) nº 87/97 de la Commission du 20 janvier 1997 portant modalités d'application des mesures spécifiques en faveur des îles mineures de la mer Égée en ce qui concerne le régime spécifique d'approvisionnement en fourrages séchés

eurovoc_concepts:
Aegean Islands
EU aid
EU production
fodder
supply
supply balance sheet


title: Verordnung (EG) Nr. 88/97 der Kommission vom 20. Januar 1997 betreffend die Genehmigung der Befreiung der Einfuhren bestimmter Fahrradteile mit Ursprung in der Volksrepublik China von dem mit der Verordnung (EWG) Nr. 2474/93 eingeführten und mit der Verordnung (EG) Nr. 71/97 des Rates ausgeweiteten Antidumpingzoll

eurovoc_concepts:
China
import
import policy
spare part
tariff exemption
two-wheeled vehicle


title: Décision du Conseil du 20 janvier 1997 portant nomination d'un membre suppléant du comité consultatif pour la formation des praticiens de l'art dentaire (97/C 36/05)

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
alternate
appointment of staff
dental medicine
dentist
vocational training


title: FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 15/97 fastlagt af Rådet den 20. januar 1997 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/.../EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner

eurovoc_concepts:
harmonisation of standards
postal service
provision of services
quality standard
single market


title: Regulamentul (CE) nr. 89/97 al Comisiei din 20 ianuarie 1997 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2454/93 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar

formats: html pdf print xhtml

text: 256 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 02/vol. 9 31997R0089 21. 1. 1997 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 17/28 REGULAMENTUL (CE) NR. 89/97 AL COMISIEI din 20 ianuarie 1997 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2454/93 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (1), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 82/97 (2), în special articolul 249, întrucât verificarea greutății nete indicate în declarațiile de punere în liberă circulație a bananelor ridică probleme de metodologie ș(cid:13)i de aplicare uniformă; întrucât este îndreptățită, aș(cid:13)adar, specifica- rea metodelor de determinare ș(cid:13)i verificare a greutății nete a bananelor; întrucât măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt con- forme cu avizul Comitetului Codului Vamal, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (3) se modifică după cum urmează: 1. Se introduce următorul articol: „Articolul 290a Examinarea bananelor care intră sub incidența codului NC 0803 00 19, în scopul verificării la import a greutății nete, implică un minim de 10 % din declarații per an ș(cid:13)i per birou vamal. Examinarea bananelor se efectuează în momentul punerii în liberă circulație a mărfii, în conformitate cu normele stabilite în anexa 38b. ” 2. Se introduce următoarea anexă 38b: „Anexa 38b 1. În sensul aplicării articolului 290a, autoritățile vamale ale biroului vamal la care este depusă declarația de punere în liberă circulație a bananelor proaspete stabilesc greutatea netă, pe baza unui eș(cid:13)antion de unități de ambalare, pentru (1) (2) (3) JO L 302, 19. 10. 1992, p. 1. JO L 17, 21. 1. 1997, p. 1. JO L 253, 11. 10. 1993, p. 1. fiecare tip de colet ș(cid:13)i pentru fiecare loc de proveniență. 2. Unitățile de ambalare cântărite vor constitui un eș(cid:13)antion reprezentativ pentru declarație. Implică cel puțin cantitățile indicate mai jos: Numărul unităților de ambalare declarate (după tipul ambalajului ș(cid:13)i după origine) Numărul unităților de ambalare pentru exami- nare – sub 400 – între 401 ș(cid:13)i 700 – între 701 ș(cid:13)i 1 000 – între 1 001 ș(cid:13)i 2 000 – peste 2 000 5 7 10 13 15 Dacă întreaga greutate a încărcăturii este cuprinsă într-o singură declarație, biroul vamal se poate baza, cu excepția cazului în care se suspectează o fraudă, pe calcularea gre- utății nete a unui eș(cid:13)antion minim de 15 unități de amba- lare (de acelaș(cid:13)i tip de ambalaj ș(cid:13)i din acelaș(cid:13)i loc de proveni- ență). Greutatea netă se stabileș(cid:13)te după cum urmează: — prin deschiderea cel puțin a unui ambalaj, calculând apoi greutatea coletului; — greutatea coletului este acceptată pentru toate ambala- jele de acelaș(cid:13)i tip ș(cid:13)i se scade din greutatea tuturor uni- tăților de ambalare cântărite; — greutatea medie per unitate de ambalare a bananelor astfel stabilită, bazată pe greutatea eș(cid:13)antionului verifi- cat, se acceptă ca bază în stabilirea greutății nete a bananelor cuprinse în declarație. ” Articolul 2 Comisia frecvența reexaminează articolul 1, până la 1 ianuarie 1998. verificărilor, stabilită la Articolul 3 Prezentul regulament intră în vigoare în a ș(cid:13)aptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Se aplică de la 1 februarie 1997. 02/vol. 9 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 257 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 20 ianuarie 1997. Pentru Comisie Mario MONTI Membru al Comisiei


title: Rådets Forordning (EF) nr. 119/97 af 20. januar 1997 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Malaysia og Den Kinesiske Folkerepublik samt om endelig opkrævning af midlertidig told


title: Komission asetus (EY) N:o 87/97, annettu 20 päivänä tammikuuta 1997, Aigeianmeren pienten saarten hyväksi toteutettavien erityistoimenpiteiden soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kuivarehujen erityisen hankintajärjestelmän osalta


title: Verordening (EG) nr. 84/97 van de Commissie van 20 januari 1997 tot vaststelling van de forfaitaire vergoeding per bedrijfsformulier over het boekjaar 1997 voor het informatienet inzake landbouwbedrijfsboekhoudingen

eurovoc_concepts:
EU aid
agricultural holding
farm accountancy data network
farm income
farm return


title: Verordnung (EG) Nr. 128/97 des Rates vom 20. Januar 1997 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1873/84 zur Genehmigung des Anbietens oder der Abgabe zum unmittelbaren menschlichen Verbrauch von bestimmten eingeführten Weinen, bei denen angenommen werden kann, daß sie Gegenstand von in der Verordnung (EWG) Nr. 822/87 nicht vorgesehenen önologischen Verfahren waren

eurovoc_concepts:
food consumption
import
marketing
quality label
third country
wine


Traité instituant la Communauté européenne du charbon et de l'acier.,Trattato istitutivo della Comunità europea del carbone e dell'acciaio.,Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal.,Vertrag über die Gründung der Europäischen Gemeinschaft für Kohle und Stahl.


title: Regolamento (CE) n. 92/97 della Commissione del 20 gennaio 1997 relativo alla classificazione di talune merci nella nomenclatura combinata


title: Τα Διαρθρωτικά Ταμεία το 1995 : Περίληψη της ετήσιας έκθεσης.

eurovoc_concepts:
Structural Funds
activity report
summarising


title: Fundo de coesão 1995 : Resumo do relatório anual.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Greece
Ireland
Portugal
Spain
quality of the environment
transport infrastructure


title: Fundos estruturais 1995 : Resumo do relatório anual.


title: Fonds structurels 1995 : Résumé du rapport annuel.


title: Structuurfondsen 1995 : Samenvatting van het jaarlijks verslag.


title: Fondo de cohesión 1995 : Resumen del informe anual.


title: Strukturfonds 1995 : Zusammenfassung des Jahresberichts.


title: Labour market studies : United Kingdom.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
economic analysis
labour market

formats: pdfa1b pdfx print


title: Fondos estructurales 1995 : Resumen del informe anual.


title: Ταμείο συνοχής 1995 : Περίληψη της ετήσιας έκθεσης.


title: Strukturfonderna under 1995 : Sammanfattning av årsrapporten.


title: Labour market studies : Ireland.

eurovoc_concepts:
Ireland
economic analysis
labour market


title: Structural Funds 1995 : Summary of the annual report.


title: Fondi strutturali 1995 : Sintesi della relazione annuale.


title: Strukturfondene i 1995 : Resumé af årsrapporten.


title: Labour market studies : Austria.

eurovoc_concepts:
Austria
economic analysis
labour market


title: Labour market studies : Denmark.

eurovoc_concepts:
Denmark
economic analysis
labour market


title: Cohesion fund 1995 : Summary of the annual report.


title: Rakennerahastot 1995 : Vuosiraportin yhteenveto.


title: Fonds de cohésion 1995 : Résumé du rapport annuel.


title: QUESTION ECRITE no 4123/96 de Joaquín SISÓ CRUELLAS à la Commission. Journée internationale des personnes handicapées

eurovoc_concepts:
EU programme
disabled person
equal treatment
public awareness campaign
reintegration into working life
social integration


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 73/97 av den 17 januari 1997 om fastställande av i vilken utsträckning det är möjligt att godkänna ansökningar, som har lämnats in i januari 1997, om importlicenser för vissa mjölkprodukter och produkter som omfattas av den ordning som fastställs i avtalen om frihandel mellan gemenskapen å ena sidan och Estland, Lettland och Litauen å andra sidan

eurovoc_concepts:
Baltic States
butter
cheese
import licence
milk product
quantitative restriction


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4081/96 do Deputado Amedeo AMADEO à Comissão. Política da Comunidade Europeia no domínio das águas

eurovoc_concepts:
conservation of resources
fixing of prices
management of resources
polluter pays principle
pollution control measures
use of water
water consumption
water management
water pollution
water resources


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4095/96 von Ulla SANDBÆK an die Kommission. Fischereiabkommen EU-Mosambique

eurovoc_concepts:
Mozambique
agreement (EU)
bilateral agreement
common fisheries policy
fishing agreement
sea fishing
trade agreement


title: Wetgevingsresolutie houdende advies van het Europees Parlement inzake het voorstel voor een besluit van de Raad betreffende de sluiting van twee overeenkomsten tussen de Europese Gemeenschap en de Staat Israël inzake aanbesteding door de overheid en telecommunicatiebedrijven (COM(96)0148 C4-0323/96 96/0104 (CNS))

eurovoc_concepts:
Israel
agreement (EU)
public contract
telecommunications


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4123/96 do Deputado Joaquín SISÓ CRUELLAS à Comissão. Dia internacional das pessoas deficientes


title: Ψήφισμα νομοθετικού περιεχομένου που αποτελεί τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με την πρόταση απόφασης του Συμβουλίου που αφορά τη σύναψη δύο συμφωνιών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και του Κράτους του Ισραήλ για τις προμήθειες από κυβερνητικούς φορείς και φορείς εκμετάλλευσης τηλεπικοινωνιών (COM(96)0148 C4-0323/96 96/ 0104(CNS))


title: 392 D 0593 : Beschikking van de Commissie van 21 december 1992 betreffende het meerjarig oriëntatieprogramma voor de vissersvloot van het Verenigd Koninkrijk voor de periode 1993-1996, overeenkomstig Verordening (EEG) nr. 4028/86 van de Raad (92/593/EEG)(PB nr. L 401 van 31.12.1992, blz. 33).,392 D 0593 : Commission Decision of 21 December 1992 on a multiannual guidance programme for the fishing fleet of the United Kingdom for the period 1993 to 1996 pursuant to Council Regulation (EEC) no 4028/86 (92/593/EEC)(OJ No L 401, 31.12.1992, p. 33).,392 D 0593 : Decisione della Commissione del 21 dicembre 1992 relativa ad un programma d'orientamento pluriennale per la flotta peschereccia del Regno Unito per il periodo 1993-1996 conformemente al regolamento (CEE) n. 4028/86 del Consiglio (92/593/CEE)(GU n. L 401 del 31.12.1992, pag. 33).,392 D 0593 : Decisión de la Comisión de 21 de diciembre de 1992 relativa a un programa de orientación plurianual de la flota pesquera del Reino Unido para el período de 1993 a 1996, de conformidad con el Reglamento (CEE) n̊ 4028/86 del Consejo (92/593/CEE)(DO n̊ L 401 de 31.12.1992, p. 33).,392 D 0593 : Decisão da Comissão de 21 de Dezembro de 1992 relativa a um programa de orientação plurianual da frota de pesca do Reino Unido, para o período 1993/1996, em conformidade com o disposto no Regulamento (CEE) n̊ 4028/86 do Conselho (92/593/CEE)(JO n̊ L 401 de 31.12.1992, p. 33).,392 D 0593 : Décision de la Commission du 21 décembre 1992 relative à un programme d'orientation pluriannuel de la flotte de pêche du Royaume-Uni pour la période 1993-1996 conformément au règlement (CEE) n̊ 4028/86 du Conseil(92/593/CEE) (JO n̊ L 401 du 31.12.1992, p. 33).,392 D 0593 : Entscheidung der Kommission vom 21. Dezember 1992 über das gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 4028/86 des Rates vom Vereinigten Königreich für den Zeitraum 1993-1996 vorgelegte mehrjährige Ausrichtungsprogramm für die Fischereiflotte (92/593/EWG)(ABl. Nr. L 401 vom 31.12.1992, S. 33).,392 D 0593 : Kommissionens beslutning af 21. december 1992 om et flerårigt udviklingsprogram for Det Forenede Kongeriges fiskerflåde (1993-1996) i medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 4028/86 (92/593/EØF)(EFT nr. L 401 af 31.12.1992, s. 33).,392 D 0593 : Απόφαση της Επιτροπής της 21ης Δεκεμβρίου 1992 για πολυετές πρόγραμμα προσανατολισμού του αλιευτικού στόλου του Ηνωμένου Βασιλείου για την περίοδο 1993-1996 σύμφωνα με τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 4028/86 του Συμβουλίου(Το κείμενο στην αγγλική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό)(92/593/ΕΟΚ)(ΕΕ αριθ. L 401 της 31.12.1992, σ. 33).

eurovoc_concepts:
United Kingdom
consolidation of EU law
fishing fleet


title: PREGUNTA ESCRITA n. 4062/96 del Graham MATHER a la Comisión. IVA aplicado a la atención sanitaria a domicilio

eurovoc_concepts:
EU law - national law
United Kingdom
VAT
application of EU law
health care
health care profession
home care
organisation of health care
provision of services
tax exemption


title: Proposta de DECISÃO DO CONSELHO relativo à conclusão do Protocolo respeitante à extensão ao Vietname do Acordo de Cooperação entre a Comunidade Europeia e o Brunei- Darussalam, a Indonésia, a Malásia, as Filipinas, Singapura e a Tailândia, países membros da Associação das Nações do Sudeste Asiático

eurovoc_concepts:
ASEAN countries
Vietnam
accession to an agreement
cooperation agreement (EU)
protocol to an agreement

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 17. 01. 1997 COM(97) 2 final 97/0017 (CNS) Proposta de DECISÃO DO CONSELHO relativa à conclusão do Protocolo respeitante à extensão ao Vietname do Acordo de Cooperação entre a Comunidade Europeia e o Brunei-Darussalam, a Indonésia, a Malásia, as Filipinas, Singapura e a Tailândia, países membros da Associação das Nações do Sudeste Asiático. (apresentada pela Comissão) COMUNICAÇÃO DA COMISSÃO AO CONSELHO Assunto: Protocolo relativo à extensão à República Socialista do Vietname do Acordo de Cooperação entre a Comunidade Europeia e os países membros da Associação das Nações do Sudeste Asiático (ASEAN). Proposta de Decisão do Conselho com vista à conclusão do protocolo. A proposta em anexo diz respeito a uma Decisão do Conselho com vista à conclusão do Protocolo relativo à extensão à República Socialista do Vietname do Actual Acordo de Cooperação entre a Comunidade Europeia e os países membros da ASEAN. 1. 2. 3. 4. A proposta assume a forma de um protocolo e não inclui um protocolo financeiro. As negociações c a rubrica do Protocolo entre a Comunidade Europeia e os países da ASEAN realizaram-se em Bruxelas em 29 de Novembro de 1996. O texto do protocolo está em conformidade com as directrizes de negociação adoptadas em 8 de Julho de 1996. Em conformidade com os artigos 113o e 130° Y, conjugados com a primeira frase do n° 2 e com o primeiro parágrafo do n° 3 do artigo 228° do Tratado que institui a Comunidade Europeia, é necessário o parecer do Parlamento Europeu. Em consequência, solicita-se ao Conselho que adopte a proposta de Decisão do Conselho com vista a concluir o Protocolo do actual Acordo de Cooperação entre a Comunidade Europeia e os países membros das ASEAN. EXPOSIÇÃO DOS MOTIVOS 1. Antecedentes Em 28 de Julho de 1995, u Associação das Nações do Sudeste Asiático loi alargada para incluir a República Socialista do Vietname na qualidade de seu sétimo membro. A Comunidade Europeia e os cinco países membros da ASEAN, assinaram, em 7 de Março de 1980, em Kuala Lumpur, um acordo de cooperação que cobre os sectores comercial, económico e de desenvolvimento. O acordo foi tornado extensivo ao Brunei em 21 de Março de 1985. Na sequência da adesão do Vietname à ASEAN em Julho de 1995, os países membros da Associação solicitaram à Comunidade Europeia que o Acordo de Cooperação fosse alargado ao seu sétimo membro. 2. Vietname A República Socialista do Vietname é o membro mais desfavorecido da ASEAN. Presentemente, o seu PNB per capita situa-se em US$ 220 para uma população de 73 milhões de pessoas. As evoluções recentes são as de um país num processo de transição para o modelo de economia de mercado, na sequência do desmembramento do Bloco de Leste enquanto potência económica e política. Os resultados a nível económico do Vietname têm sido surpreendentemente bons nos últimos cinco anos, apontando todos os agregados macroeconómicos para a direcção certa. Estes resultados contribuíram para que o Vietname recebesse o apoio de grandes instituições financeiras. As perspectivas para 1996-2000 demonstram todos os indícios de uma gestão económica sólida e eficaz. O Vietname deparar-se-á com grandes desafios a nível do comércio nos próximos cinco anos: adesão à OMC e integração na AFTA (Associação de Comércio Livre da ASEAN) serão temas predominantes da agenda económica do Vietname. 3. As relações da Comunidade Europeia com o Vietname As relações diplomáticas entre a CE e o Vietname normalizaram em Novembro de 1990. Em Dezembro de 1992, foi assinado um acordo têxtil (posteriormente revisto em 1995), e em 17 de Julho de 1995, um acordo-quadro de cooperação. Este acordo abrange o comércio, o investimento e a propriedade intelectual, bem como questões mais genéricas de carácter económico e no âmbito da cooperação para o desenvolvimento. A assistência em matéria de cooperação com o Vietname iniciou-se em 1991 e tem vindo a registar um aumento estável desde então, totalizando anos. Inicialmente centrada nas questões humanitárias, a assistência da Comunidade Europeia tem vindo a concentrar-se mais recentemente no apoio às reformas económicas recursos naturais. A reunião da Comissão Mista, realizada em 26-27 de Setembro de 1996 em Hanói, remodelou as perspectivas de cooperação da CE-Vietname. à protecção dos 160 milhões administrativas cinco cerca ecus em de de e e O volume total do comércio entre a CE e o Vietname aumentou de forma estável nos últimos anos para atingir, em 1995, mil milhões de ecus. As exportações do país para a CE incluem o arroz, o café e os têxteis. 2. 4. Aplicação paralela do Acordo CE-ASEAN c do acordo bilateral Os dois acordos prevêem a cooperação em áreas de actividades análogas, embora o Acordo do Vietname seja mais moderno e mais completo e, como principal diferença, inclua os direitos do Homem como elemento essencial que permite a suspensão do Acordo em conformidade com a Convenção de Viena sobre o Direito e os Tratados. O Acordo CE-ASEAN abrange a cooperação entre a Comunidade Europeia e os países da ASEAN, tanto a nível bilateral como regional. Por conseguinte, foi necessário incluir no protocolo de adesão uma disposição que especifica que o acordo bilateral, uma vez que se trata de um acordo mais moderno e mais exaustivo, será considerado em primeiro lugar, em caso de diferendo, em relação às disposições do Acordo CE-ASEAN. 5. Recomendações da Comissão Atendendo à importância de manter e desenvolver o diálogo a nível regional, a Comissão considera desejável concluir o Protocolo para ter em conta a adesão do Vietname à Associação, tornando o actual Acordo de Cooperação CE-ASEAN extensivo àquele país. Por conseguinte, a Comissão propõe ao Conselho que adopte a decisão em anexo com vista à aprovação do presente protocolo. t Proposta de PECISÀO DO CQNftIi,TO relativa à conclusão do Protocolo respeitante à extensão ao Vietname do Acordo de Cooperação entre a Comunidade Europeia e o Brunei-Darussalam, a Indonésia, a Malásia, as Filipinas, Singapura c a Tailândia, países membros da Associação das Nações do Sudeste Asiático. O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, os seus artigos 113° e 130°-Y, conjugados com a primeira frase do n° 2 e com o primeiro parágrafo do n° 3 do seu artigo 228°, Tendo em conta a proposta da Comissão1, Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu2, Considerando que, a fim de realizar os seus objectivos na esfera das relações económicas externas, a Comunidade Europeia deve aprovar o Protocolo relativo à extensão ao Vietname do Acordo de Cooperação entre a Comunidade Europeia e os países membros da ASEAN, DECIDE: Artigo Io É aprovado em nome da Comunidade Europeia o Protocolo relativo à extensão ao Vietname do Acordo de Cooperação entre a Comunidade Europeia e os países membros da ASEAN. O texto do referido protocolo encontra-se em anexo à presente decisão. Artigo 2o O Presidente do Conselho notificará que foram concluídos os procedimentos necessários para a entrada em vigor do Protocolo no que respeita à Comunidade Europeia3. Artigo 3" A presente decisão é publicada no Jornal Oficial dás Comunidades Europeias. Feito em Bruxelas, em Pelo Conselho O Presidente JOC JOC A data de entrada em vigor do Protocolo será publicada no Jornal Oficial das Comunidades Europeias pelo Secretariado-Geral do Conselho. 5 PROTOCOLO RELATIVO À EXTENSÃO À REPÚBLICA SOCIALISTA DO VIETNAME DO ACORDO DE COOPERAÇÃO ENTRE OS PAÍSES MEMBROS DA ASEAN E A COMUNIDADE EUROPEIA O Governo de Brunei Darussalam, O Governo da República da Indonésia, O Governo da Malásia. O Governo da República das Filipinas, O Governo da República de Singapura, O Governo do Reino da Tailândia, e O Governo da República Socialista do Vietname, por um lado, O Conselho da União Europeia, por outro, TENDO EM CONTA o Acordo de Cooperação entre a Comunidade Económica Europeia e a Indonésia, a Malásia, as Filipinas, Singapura e a Tailândia - países membros da Associação das Nações do Sudeste Asiático, assinado em 7 de Março de 1980 em Kuala Lumpur, e posteriormente alargado ao Brunei, em 16 de Dezembro de 1984, a seguir designado "o Acordo", CONSIDERANDO QUE o Vietname, na qualidade de novo membro da Associação das Nações do Sudeste Asiático, apresentou um pedido para se tornar parte no Acordo, DECIDEM tornar o Acordo extensivo ao Vietname e, para o efeito, designaram como plenos potenciados: O Governo de Brunei Darussalam: O Governo da República da Indonésia: O Governo da Malásia: O Governo da República das Filipinas: O Governo da República de Singapura: O Governo do Reino da Tailândia: O Governo da República Socialista do Vietname: O Conselho da União Europeia: O Ministro dos Negócios Estrangeiros dos Países Baixos, Presidente em exercício do Conselho da União Europeia: G Manuel Marin, Vice-Presidente da Comissão das Comunidades Europeias, OS QUAIS, após terem trocado os seus plenos poderes reconhecidos em boa e devida forma, ACORDARAM NO SEGUINTE: ARTIGO Io O Vietname adere ao Acordo por força do presente protocolo. ARTIGO 2o As disposições do Acordo, juntamente com as do Protocolo no que respeita ao artigo Io do Acordo, aplicar-se-ão ao Vietname. ARTIGO 3o A aplicação do Acordo ao Vietname não obsta à aplicação do Acordo de Cooperação entre a CE e o Vietname, assinado em 17 de Julho de 1995, e que entrou em vigor em 1 deJunhodel9964. ARTIGO 4o O presente protocolo é redigido em onze exemplares nas línguas dinamarquesa, neerlandesa, inglesa, finlandesa, francesa, alemã, grega, italiana, portuguesa, espanhola e sueca, fazendo fé todos os textos. de do ano de Feito em mil novecentos e noventa e sete. , em Pelo Governo de Brunei Darussalam (assinatura) Pelo Governo da República da Indonésia (assinatura) 4 JO L 136, 7/6/41996, p. 28-37. Pelo Governo da Malásia (assinatura) Pelo Governo da República das Filipinas (assinatura) Pelo Governo da República de Singapura (assinatura) 'elo Governo do Reino da Tailândia (assinatura) Pelo Governo da República Socialista do Vietname (assinatura) Pela Comunidade Europeia (assinatura) s Apêndice ,1 FICHA FINANCEIRA COMPONENTE 1: INCIDÊNCIAS FINANCERAS 1. Designação da acção: Extensão do actual Acordo de Cooperação entre a Comunidade Europeia e a Associação das Nações do Sudeste Asiático (ASEAN) à República Socialista do Vietname. 2. Rubricas orçamentais: - Parte A (ver ponto 10) - Parte B (ver Anexo II) 3. Base jurídica: Artigos 113° e 130°-Y, em conjugação com a primeira frase do n° 2 e com o primeiro parágrafo do n° 3 do artigo 228° do Tratado que institui a Comunidade Europeia. 4. Descrição da acção: 4. 1 Objectivo geral Extensão ao Vietname ao actual Acordo de Cooperação CE-ASEAN. 4. 2 Período abrangido e disposições para renovação Renovável em consonância com o Acordo de Cooperação CE-ASEAN. 5. Classificação das despesas ou das receitas 5. 1 Despesas não obrigatórias 5. 2 Dotações diferenciadas Os projectos lançados ao abrigo do protocolo não trarão nenhumas 5. 3 receitas específicas. 6. Natureza das despesas: 6. 1 Subvenção alei QQ%: Sim. 7. Incidência financeira: 7. 1 Método de cálculo do custo total da operação írelação entre custo individual e custo total) O custo das acções individuais no que respeita à maioria das linhas de crédito eventualmente em causa será decidido e calculado numa base casuística. 7. 2 Repartição dos custos por rubrica: não se aplica. 7. 3 Calendário das dotações para autorizações e para pagamentos Mediante pedido, na sequência da aprovação do projecto pelos serviços da Comissão e até um montante não superior às dotações afectadas às rubricas orçamentais pertinentes, em cada exercício orçamental anual. 8. Medidas de prevenção de fraude Os países membros da ASEAN e a Comissão aplicarão as medidas de controlo correntes na execução do Acordo, tal como previsto em cada protocolo financeiro e nos contratos. 9. Elementos da análise custo-eficácia 9. 1 Objectivos específicos e quantificados: população-alvo A definir numa base casuística. 9. 2 Motivos justificativos da acção A definir numa base casuística. 9. 3 Controlo e avaliação da acção A definir numa base casuística e incluídos nos protocolos financeiros e contratos. nos 10. Despesas administrativas (Secção III da Parte A do Orçamento) A mobilização real dos recursos administrativos necessários dependerá da decisão anual da Comissão relativa à afectação dos recursos, tendo em conta o número de pessoal e os recursos adicionais aprovados pela autoridade orçamental. A afectação de recursos suplementares deve ser considerada no contexto das prioridades a decidir pela Comissão nos limites das disponibilidades orçamentais do orçamento anual. 1© 10. 1 Repercussões no número de lugares Tipo de lugar Pessoal a nomear para a gestão da acção Fonte Duração Lugares permanentes Lugares temporários Funcionários ou A agentes temporários B C TOTAL 3 1 1 1 3 - - Recursos adicionais Recursos actuais da DG ou do serviço em causa IA IB 1C 3 - - - 10. 2 Incidência financeira geral de recursos humanos adicionais Montantes Método de cálculo (em ecus) Funcionários Agentes temporários Outros recursos (indicar rubrica orçamental) TOTAL ' Os custos relativos aos recursos humanos necessários serão cobertos pelos recursos actuais. O custo anual estimado para os lugares Al, A2, A4 e A5 é de 300 000 ECU/ano. 10. 3 Aumento de outras despesas administrativas resultante da acção Rubrica orçamental Montantes em ecus Método de cálculo A 1300 (missões) A 2510 (Comissão Mista) 10 000 p. m. 2 missões/ano 1 reunião/ano (um país membro da ASEAN e em Bruxelas, alternadamente) 8 participantes TOTAL ÍÕÕÕÕ ' 11 Os custos para gestão e o controlo do Acordo, por meio de missões, serão cobertos pelos recursos actuais. 12 l- Designação da acção FICHA HINAINCKIRA Extensão à República Socialista do Vietname do actual Acordo de Cooperação entre a Comunidade Europeia e a ASEAN. 2. Rubricas orçamentais a) Rubricas orçamentais cuja aplicação está condicionada à existência de um acordo de cooperação: - B7-870 Acordos de cooperação económica e comercial com países terceiros b) Outras rubricas orçamentais cuja aplicação não está condicionada à existência de um acordo de cooperação : - B6-7211 Cooperação com os países terceiros e as organizações internacionais - B7-210 Ajuda a populações e ajuda alimentar de emergência aos países em desenvolvimento e a outros países terceiros vítimas de catástrofes ou de crises graves - B7-212 Ajuda para a auto-suficiência dos refugiados e das populações deslocadas nos países da América Latina e da Ásia - B7-217 Acções a favor dos refugiados e de populações deslocadas - B7-300 Cooperação financeira e técnica com os países em desenvolvimento da Ásia1 - B7-301 Cooperação económica com países em desenvolvimento da Ásia1 - B7-6000 Participação comunitária em acções a favor de países em executados por organizações não desenvolvimento governamentais - B7-6200 Ambiente nos países em desenvolvimento - B7-6201 Florestas tropicais 1 No âmbito da estratégia para a Ásia a adoptar pela autoridade orçamental. \2> B7-6210 Cooperação Norte-Sul na luta contra as drogas e a toxicomania B7-6211 Programas sanitários e luta contra o HIV/SIDA nos países em desenvolvimento B7-631 Ajuda às políticas e programas demográficos nos países em desenvolvimento e acções decorrentes da Conferência sobre a População e o Desenvolvimento B7-641 Acções de recuperação e de reconstrução a favor dos países em desenvolvimento B7-643 Cooperação descentralizada nos países em desenvolvimento B7-702 Direitos do Homem e democracia nos países em desenvolvimento B7-872 Promoção do investimento comunitário nos países em desenvolvimento América Latina, da Ásia, do Mediterrâneo e da África do Sul, no âmbito dos acordos de cooperação económica e comercial i«v ISSN 0257-9553 COM(97) 2 final DOCUMENTOS PT 11 01 N. ° de catálogo : CB-CO-97-002-PT-C ISBN 92-78-14208-5 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo Ib