title: A Tanács 119/97/EK rendelete (1997. január 20.) a Malajziából és a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről és a kivetett ideiglenes vámok végleges beszedéséről

text: 11/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 169 31997R0119 L 22/1 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 1. 24. A TANÁCS 119/97/EK RENDELETE (1997. január 20. ) a Malajziából és a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről és a kivetett ideiglenes vámok végleges beszedéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelem- ről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. és 23. cikkére, tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra, mivel: (1) (2) (3) (4) I. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK Az 1465/96/EK bizottsági rendelet (2) (a továbbiakban: az ideiglenes vámrendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Malajziából és a Kínai Népköztársaságból szár- mazó, az ex 8305 10 00 KN-kód alá tartozó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteknek a Közösségbe irányuló behoza- talára. II. UTÓLAGOS ELJÁRÁS Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetését követően egyes érdekelt felek írásos észrevételeket nyújtot- tak be. (8) A Bizottság biztosította a szóbeli meghallgatás lehetőségét azoknak a feleknek, akik ezt kérték. A Bizottság folytatta minden olyan információ felkutatá- sát és vizsgálatát, amelyet végleges megállapításainak kia- lakításához szükségesnek ítélt. (5) (6) (7) A felek tájékoztatást kaptak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot kívántak tenni a végleges dömpingellenes vámok kivetésére és az ideiglenes vámokkal biztosított összegek végleges beszedé- sére. Az értesítést követően biztosítottak a számukra egy időszakot, amelyen belül észrevételeiket előadhatták. A Bizottság mérlegelte az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételeket, és ahol megfelelőnek ítélte, végleges megállapításainak kialakítása során figyelembe vette azokat. III. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK A Bizottság az előzetes megállapítások alkalmazásában a 384/96/EK rendelet (a továbbiakban: a dömpingellenes alaprendelet) 1. cikke (4) bekezdésének értelmében „hasonló terméknek” minősítette a Közösségen belül elő- állított és értékesített, a Malajziában előállított és értékesí- tett, valamint a Malajziából és a Kínai Népköztársaságból a Közösségbe exportált gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket (a továbbiakban: RBM), mivel ezek vagy azonosak, vagy egy- máshoz nagyon hasonló tulajdonságokkal rendelkeznek. Az egyik importőr, amely egyben a feldolgozott termék gyártója is (azaz gyűrűs iratgyűjtőket és más papíripari ter- mékeket állít elő), megismételte korábbi érveit, amelyek szerint a 17 és 23 gyűrűs szerkezetek nem a „szabványos” kettő-, három- vagy négygyűrűs szerkezethez hasonló ter- mékek, s ennek megfelelően ezeket az eljárás köréből ki kellene venni. (1) HL L 56. , 1996. 3. 6. , 1. o. (2) HL L 187. , 1996. 7. 26. , 47. o. (9) Az importőr követelésének alátámasztására azzal érvelt, hogy a panaszban kizárólag két-, három- és négygyűrűs szerkezetek szerepeltek, s az állítólag dömpingelt termékek 170 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/25. kötet felsorolásában nem szerepeltek 17 és 23 gyűrűs szerkeze- tek. Igaz ugyan, hogy a dömping és az általa okozott kár való- színűnek látszó bizonyítására a panaszban bemutatott számításokban csak két-, három és négygyűrűs modellek szerepelnek példaként, azonban azt sem szabad elfelejteni, hogy a panaszban szereplő termékleírásba valamennyi – két- vagy többgyűrűs – szerkezet beletartozik. E tekintet- ben megjegyzendő, hogy a Közösség piacán pl. hat-, 13 vagy 16 gyűrűs RBM-termékek is forgalomban vannak. Annak ellenére, hogy a 17 és 23 gyűrűs szerkezetek, illetve a kevesebb gyűrűből álló hasonló szerkezetek között jelen- tős árkülönbözetet lehetett megállapítani, úgy ítéltük meg, hogy a rendeltetés és a vevőkör hasonlósága következté- ben helyettesítő hatások léphetnének fel abban az esetben, ha a termékek árában kellően ellentétes folyamatok játszódnának le. Ennek megfelelően meg kell állapítani, hogy a 17 és 23 gyűrűs szerkezetek piaci szegmense nem rendelkezik kellően eltérő tulajdonságokkal ahhoz, hogy azt a vizsgálat köréből teljes mértékben kizárhatnánk. (10) Az importőr azzal érvelt, hogy a 17 és 23 gyűrűs szerke- zetek a gyűrűk számán túl egyéb eltérő fizikai tulajdonsá- gokkal is rendelkeznek, különös tekintettel a nagyobb alap- hosszra és szélességre, amelyek miatt ezek a többi szerkezethez viszonyítva tartósabbak, s ennek megfelelően jelentősen eltérőek. (13) Az importőr azzal érvelt, hogy a különböző szerkezettel ellátott iratgyűjtők felhasználásában különbségek tapasz- talhatók. Állítása szerint ugyanis a „szabványos” szerkezet- tel ellátott iratgyűjtők elsődlegesen olyan papírokhoz készülnek, amelyeket a vásárló maga lyukaszt ki, a 17 és 23 gyűrűs szerkezeteket pedig – figyelembe véve mind a különleges lyukasztó árát, mind pedig, hogy egyszerre csak kevés lapot lehet vele kilyukasztani – előre kilyukasztott papírok lefűzésére használják. Ezt a felvetést megvizsgálva kiderült, hogy az esetleges elté- rések összehasonlíthatónak tekinthetők a két- vagy négy- gyűrűs szerkezetű különböző modellek között is meglévő eltérésekkel. Ennek megfelelően úgy tekinthető, hogy a gyűrűk számán kívül nem létezik más jelentős fizikai elté- rés a 17–23 gyűrűs szerkezetek és az egyéb gyűrűs szerke- zetek között. (11) Az importőr azzal érvelt továbbá, hogy a 17 és 23 gyűrűs szerkezetek előállításának módszerei és előállítási költsé- gei az egyéb szerkezetek előállítási módszereitől és költsé- geitől jelentősen eltérnek. Megjegyzendő azonban, hogy bizonyos fajta iratgyűjtők, pl. az iratrendezők vagy a katalógusok, amelyekben az ennek az eljárásnak a keretébe tartozó kettő-hatgyűrűs szerkezetek találhatók, szintén előrelyukasztott, a készter- mékben elhelyezett papírhoz, illetve ilyen pótlapokhoz használhatók, s bizonyos ilyen termékekhez lyukasztó sem feltétlenül kapható. A kettő-, három és négygyűrűs szerke- zetekhez való előrelyukasztott papír is jelentős mennyiség- ben kapható továbbá a Közösség területén, különösen iskolai felhasználásra (amely a 17 és 23 gyűrűs szerkeze- tek fő piaca is egyben). Megállapítható tehát, hogy a 17 és 23 gyűrűs szerkezetek rendeltetése más típusú szerkezete- kéhez hasonló. Megjegyzendő, hogy valamennyi RBM esetében lényegé- ben azonos műveletek és gépek szükségesek a gyűrűk legy- ártásához, a lemezre történő rögzítéséhez és a lemeznek a szerkezet borítójára való erősítéséhez. A 17 és 23 gyűrűs szerkezet esetében felmerülő magasabb nyersanyag- tartalom, valamint a gyűrűk rögzítésének többszörös művelete eltérő gyártási költséget eredményez. Ez a különbség azonban, bár jelentős, a kevesebb gyűrűvel ren- delkező kisebb-nagyobb szerkezetek közötti különbségek- hez képest még mindig nem aránytalan. Ennek megfele- lően a 17 és 23 gyűrűs szerkezeteknél szükséges esetleges konkrét gyártási műveletek és az ezekkel járó költségek a más szerkezetekkel mutatott hasonlóságot nem érintik. Mindenesetre – a közösségi intézmények következetes gya- korlatát követve – a gyártási folyamat során esetlegesen alkalmazott eltérések tekintetében a hasonló termék elem- zésekor minden ilyen jellegű eltérés lényegtelennek minő- sül. (14) Az importőr azzal érvelt továbbá, hogy az RBM-mel meg- egyező KN-kód alá tartozó, ennek az eljárásnak a köréből kivett emelőkaros szerkezet jobban hasonlít a kétgyűrűs szerkezetre, mint a 17 és 23 gyűrűs szerkezetek. E tekintetben elmondható, hogy az emelőkaros szerkezet fizikai tulajdonságai és piaca megfelelően eltérőnek bizo- nyultak a gyűrűs szerkezetekétől ahhoz, hogy az eltérés indokolja az emelőkaros szerkezetnek a panaszból és az eljárás köréből történő kizárását. (12) Az importőr állítása szerint továbbá a 17 és 23 gyűrűs szerkezetek elég drágák voltak ahhoz, hogy azokat önálló piaci szegmenshez tartozónak lehessen tekinteni. (15) Az előterjesztett érvek vizsgálata alapján megerősítettük, hogy a 17 és 23 gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek tulajdonsá- gai nagyon hasonlóak más RBM-termékekhez, s ennek megfelelően a dömpingellenes alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében a többi RBM-termékhez hasonló terméknek minősülnek. A fenti követelést tehát elutasítjuk. 11/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 171 IV. DÖMPING B. Malajzia A. Piacgazdasággal rendelkező harmadik ország (16) Az eljárás megindításakor az egyik importőr kifogást emelt az ellen, hogy a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték megállapításához hasonló piacként Malajziát válasz- tották. Mivel érveit nem támasztotta alá, és más országot sem javasolt, a Bizottság 1995. november 22-én kifogásá- nak elutasításáról tájékoztatta az érdekelt felet. Ugyanez az importőr, a Bizottsághoz 1995. november 27-én beérke- zett levelében a közösségi iparághoz nem tartozó egyik olasz gyártó gyártási költségeinek alkalmazását javasolta a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték meghatá- rozása céljából. mivel ez a levél 20 nappal az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidő után érkezett, a javas- latot nem lehetett figyelembe venni. Az ideiglenes intézke- dések bevezetésének alapjául szolgáló legfontosabb tények- ről és szempontokról szóló tájékoztatást követően az importőr megismételte érveit. Annak ellenére, hogy kéré- sét a piacgazdasággal rendelkező harmadik ország kivá- lasztására alkalmazandó valamennyi határidő leteltét köve- tően terjesztette elő, a Bizottság megvizsgálta, hogy a módszer megváltoztatása hatással volna-e a vám mérté- kére. Ennek érdekében, továbbá figyelembe véve azt a tényt, hogy egyetlen gyártó gyártási költségei nem tekint- hetők reprezentatívnak más közösségi gyártók helyzetét illetően, a Bizottság a követelést arra irányuló kérésként értelmezte, hogy a Közösséget alkalmazza hasonló piac- ként a Kínai Népköztársaságból származó kivitel rendes értékének meghatározása céljából. A Bizottság ezt köve- tően – az átlagértékek alapján – hasonlította össze a közös- ségi iparág számára megállapított célárakat (mivel a tény- leges árak nem érik el a gyártási költséget) a kínai exportárakkal. Ezzel a dömpingszámítással kimutatták, hogy az említett módszer alkalmazása nem volna hatással a Bizottság által véglegesen javasolt vámok mértékére, ugyanis a megállapított dömpingkülönbözet bármelyik módszer alkalmazása esetén egyértelműen meghaladja a véglegesen meghatározott károkozásmentes mértéket. A fenti szempontok alapján és annak figyelembevételével, hogy a vizsgálatban a dömpingellenes alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban, adott esetben ugyanilyen vizsgálat rendelkező tárgyát képező, piacgazdasággal ország is választható, a Bizottság megállapította, hogy Malajzia kiválasztása a rendes érték meghatározása céljá- ból nem volt indokolatlan, s a kiválasztott hasonló ország módosítását semmi sem indokolja. 1. Rendes érték (17) Az egyik importőr azzal érvelt, hogy a Közösségbe irá- nyuló kivitel 5,8 %-át kitevő malajziai belföldi értékesítés nem kellően reprezentatív a rendes érték megállapításához. E tekintetben a Bizottság a dömpingellenes alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdését alkalmazta, amelynek értelmé- ben a belföldön értékesített 5 %-os mennyiség elegendő a belföldi piac reprezentativitásának megállapításához. (18) Ugyanez az importőr azzal érvelt továbbá, hogy a malajziai piacon a verseny korlátozott, következésképpen a belföldi árak magasabbak, mint rendes versenyfeltételek esetén vol- nának. A Bizottság már korábban megvizsgálta ezt a kér- dést, akkor, amikor megfelelő hasonló országként Malaj- ziát választotta, s erre az érvre az ideiglenes vámrendelet (10) preambulumbekezdésében válaszolt. Mivel az impor- tőr sem újabb érvet, sem újabb bizonyítékot nem terjesz- tett elő, a Bizottság megerősítette, hogy a Kínai Népköztár- saságból származó RBM jelenléte a malajziai piacon bizonyos fokú versenyt biztosít. Ennek megfelelően meg lehetett állapítani, hogy Malajzia választása kellően indo- kolt a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték megállapítása céljából. 2. Dömpingkülönbözet (19) A dömping meghatározásának módosítását eredményező új érvek hiányában a Bizottság úgy ítéli meg, hogy meg- erősítendő a dömping kiszámításának módszere, valamint az ideiglenes vámrendelet (18)–(26) preambulumbekezdé- sében foglalt ideiglenes megállapítások. Következésképpen a Malajziára alkalmazandó dömpingkülönbözetet véglege- sen 42,8 %-ban állapította meg. C. Kínai Népköztársaság 1. Rendes érték (20) Két kínai exportőr a rendes érték kiigazítását követelte arra hivatkozva, hogy a Kínai Népköztársaságban az alacsony munkaerőköltség és a gyártástechnológiai különbségek következtében eltérő a költségszerkezet. A munkaerőköltségek tekintetében a bizottsági szolgálatok megjegyzik, hogy a piacgazdasággal rendelkező harmadik ország alkalmazásának oka, hogy a piacgazdasággal nem rendelkező érintett országban hiányoznak a megbízható költség- és áradatok. Ennek megfelelően alaptalan az az érv, amely szerint a piacgazdasággal nem rendelkező országban egyes költségek alacsonyabbak, mint a hasonló országban, s hogy ennek a rendes értéknek a piacgazdaság- gal nem rendelkező országra történő alkalmazásakor a ren- des értéket ki kellene igazítani. 172 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/25. kötet Az eltérő technológiával kapcsolatban a bizottsági szolgá- latok úgy ítélik meg, hogy a valamely termék előállításánál alkalmazott gyártási folyamat mindaddig lényegtelen, amíg hasonlóak a termék fizikai jellemzői és rendeltetése. Ebben az esetben az állítólagos különbségek nem eredményezték az érintett termék alapvető fizikai jellemzőinek lényeges eltérését. Ennek megfelelően a dömpingellenes alaprende- let 2. cikke (10) bekezdésének a) pontjával összhangban a követelést el kellett utasítani. (21) Két érdekelt fél azzal érvelt, hogy nem tudták észrevéte- lezni a Bizottság rendes értékre vonatkozó számításait, mert a kínai exportőrök – bizalmassági alapon – nem kap- tak tájékoztatást a hasonló országban megállapított rendes érték számításánál felhasznált abszolút számokról. A Bizottság ezeknek a feleknek elküldött tájékoztató levelé- hez csatolta a szóban forgó vállalatokat érintő valamennyi számítást, és részletesen ismertette a Bizottság által a ren- des érték megállapítására alkalmazott módszert, ugyanak- kor a dömpingellenes alaprendelet 20. cikke (4) bekezdé- sével összhangban megfelelő figyelmet fordított a bizalmas információk védelmére. A részletes abszolút számok köz- lése sértené az érdekelt félnek az adatok bizalmas kezelé- séhez való törvényes jogát, és a számítások megértéséhez szükségtelen volt. Ennek megfelelően ez az érv nem volt elfogadható. 2. Exportár (22) Az egyik exportőr állítása szerint az exportárból túl magas összeget vontak le a kapcsolódó importőrnél tapasztalt halasztott árengedmények miatt. A Bizottság megjegyzi, hogy ez a vállalat a Bizottság kér- dőívére adott válaszában elmulasztotta bejelenteni ezeket az árengedményeket, s azokat a Bizottság tisztviselői a helyszíni vizsgálat során tárták fel. A Bizottságnak ennek megfelelően az ott összegyűjtött adatok alapján kellett meghatároznia a levonásokat. Az exportőr követelése továbbá a szóban forgó árengedmények becsült értékére vonatkozik, a Bizottság azonban a vizsgálat során bizonyí- tott összegeket vonta le. könyvelésében kimutatott haszonkulcsot. A Bizottság korábbi gyakorlatának megfelelően indokoltnak tartotta, hogy az érintett terméket a Közösségbe behozó független vállalatok tényleges adatait használja fel. Az említett válla- latok által elért szokásos haszonkulcs megállapításakor kizárólag az érintett terméket vették figyelembe. Ennek megfelelően a 7,8 %-os haszonkulcs valamennyi papíripari termék közül kizárólag az RBM-en elérhető haszonkulcsot tartalmazza. A haszonkulcs meghatározására a független importőrök helyszínen ellenőrzött adatai alapján, az eltérő értékesített mennyiségek megfelelő figyelembevételével került sor. 3. Összehasonlítás (24) Két érdekelt fél felvilágosítást kért, illetve részben vitatta a malajziai rendes érték és a kínai exportár összehasonlí- tására a Bizottság által figyelembe vett kereskedelmi kiiga- zítási szintet. Az egyik fél nagyobb mértékű engedményt igényelt. A Bizottság megjegyzi, hogy egyik érintett exportőr sem igényelt ilyen engedményt a vizsgálat különböző szakasza- iban, s hogy a Bizottság saját kezdeményezése alapján úgy ítélte meg, hogy az igazságos összehasonlítás érdekében ebben az esetben indokolt azt engedélyezni. Mivel az érin- tett exportőrök egyike sem nyújtott be konkrét bizonyíté- kot, a Bizottság az engedmény összegének megfelelően történő megállapítása érdekében indokoltnak tartotta, hogy számításait saját, hasonló helyzetekben alkalmazott gyakorlatára alapozza. 4. Egyedi eljárás (25) A World Wide Stationery (a továbbiakban WWS), amely már nagyon korai szakaszban egyedi eljárást kért, az idei- glenes intézkedések bevezetését követően megismételte ezt a kérését. (23) Az egyik exportőr állítása szerint a kapcsolódó importőr által elért tényleges nettó nyereséghez viszonyítva a Bizott- ság túl magas haszonkulcsot vont le. A két vállalat között létrejött társulási megállapodás követ- keztében a Bizottság a megbízható exportár megállapítá- sához nem tudta figyelembe venni a kapcsolódó importőr A Bizottság a tények további értékelését és a Hongkongban végzett ellenőrzést követően megállapította, hogy a WWS és a Kínai Népköztársaság helyi hatóságainak képviselői között létrejött termelési megállapodás tartalmának és vég- rehajtási módjának figyelembevételével ez a vállalat egyedi eljárásban részesíthető. A megállapodás értelmében úgy tűnt, hogy ez a hongkongi székhelyű vállalat a Kínai Nép- köztársaságban végezteti a gyártást, ugyanis a helyi kínai hatóságoknak csak tonnánkénti átalakítási díjat fizet a kivitt termék után. A Kínai Népköztársaságban végzett gyártási folyamatokhoz használt gépek a WWS tulajdoná- ban vannak, és a vállalat könyvelésében eszközként 11/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 173 tűnt feltüntetve. Úgy a vannak nyersanyagbeszerzést, valamint az érintett termék teljes értékesítését is a WWS irányítja. Ilyen körülmények között indokolt volt a WWS számára egyedi dömpingkülönböze- tet és egyedi dömpingellenes vámot meghatározni. továbbá, hogy (26) A Champion Stationery Manufacturing CO. , Ltd. és a Sun Kwong Metal Manufacturer CO. , Ltd elnevezésű kapcso- lódó vállalatok, amelyeket a Bizottság az ideiglenes vám- rendelet (5) preambulumbekezdésének b) pontjában ismer- tetett okból egyetlen vállalatnak tekint, az ideiglenes intézkedések bevezetése után nem ismételték meg az egyedi eljárás iránti kérelmüket, és nem terjesztettek elő további érvet e tekintetben. A Bizottság ennek megfelelően megerősíti az ideiglenes vámrendelet (37)–(39) preambu- lumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításait, ame- lyek értelmében az egyedi eljárásra vonatkozó kérelmet elutasította. (27) A végleges tájékoztatásra adott válaszában a Bensons a Wah Hing Stationery, Hongkong (a továbbiakban WHS) nevében bírálta azt a döntést, hogy kizárólag a WWS részesüljön egyedi eljárásban. Állítása szerint a WHS is megfelelt volna a Bizottság egyedi eljárásra vonatkozó fel- tételeinek, s így jogosult volna az egyedi eljárásra. A Bizott- ság megjegyzi mindazonáltal, hogy a WHS a megadott határidőkön belül nem kérelmezte az egyedi eljárást, s csak a vizsgálat nagyon késői szakaszában vetette fel az egyedi eljárás kérdését. A Bizottságnak ezért az ezen eljárásra alkalmazandó törvényes határidők figyelembevételével a WHS esetében nem volt lehetősége az alkalmazandó lénye- ges feltételek ellenőrzésére. Következésképpen a Bizottság a WHS számára nem tudta javasolni az egyedi eljárást. 5. Dömpingkülönbözet (28) A Bizottság úgy ítéli meg, hogy megerősítendő a dömping kiszámításának módszere és az ideiglenes vámrendelet (27)–(36) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítások. A WWS egyedi dömpingkülönbözete 96,6 %. A Kínai Nép- köztársaság többi exportőrének végleges dömpingkülön- bözete együttesen 129,22 %. V. KÖZÖSSÉGI IPARÁG amely szerint a szóban forgó termékek nagy része egyér- telműen Magyarországról származik: ez az eset áll fenn például akkor, amikor valamennyi felhasznált alkatrész Magyarországról származik, illetve jelentős mértékű feldol- gozásra kerül sor Magyarországon. Ennek megfelelően ezek a termékek nem számítanak bele a közösségi terme- lésbe, s következésképpen nem játszottak szerepet a közös- ségi iparág meghatározásában. Ezeknek a (ténylegesen Magyarországon készülő) termékeknek a forgalmát az iparág által elszenvedett kár felmérésekor nem számították bele a közösségi iparág által végzett értékesítésbe. Ezzel szemben az osztrák alkatrészekből készülő, Magya- rországon csak összeállított termékek a közösségi terme- lés részének tekintendők, ugyanis a termékek magyaror- szági összeállítása következtében a késztermék nem válik magyarországi eredetűvé. Ez a döntés az alkalmazandó, nem preferenciális származási szabályokon alapult, ugya- nis a közösségi intézmények gyakorlata, hogy a dömping- ellenes vizsgálatok során tett következtetéseiket elvileg ezekre a szabályokra alapozzák. Az EU és Magyarország között létrejött társulási megállapodás 4. jegyzőkönyvének 1. cikkében megállapított preferenciális származási szabá- lyok alkalmazása a dömpingellenes eljárások keretében nem volna sem megfelelő, sem indokolt. (30) Következésképpen megerősítettük az ideiglenes vámrende- letnek azt a megállapítását, amely szerint a dömpingellenes alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésével összhangban a közösségi iparágat a két panaszos közösségi gyártó alkotja. VI. KÁROKOZÁS A. Előzetes megjegyzés (31) A károkozás megállapítására alkalmazott, az ideiglenes vámrendelet (46) preambulumbekezdésében megállapított módszer tekintetében emlékeztetnünk kell rá, hogy a Bizottság az 1992 és 1995. szeptember közötti időszakra vonatkozó adatokat elemezte, és a vizsgálat ezen időszak alatt földrajzi szempontból a Közösséget a vizsgálat indí- tásakor alkotó országokra, azaz mind a tizenöt tagállamra kiterjedt. (29) A közösségi iparág tekintetében több exportőr és egy importőr megkérdőjelezte az egyik közösségi gyártó által végzett, Magyarországról származó behozatallal kapcsola- tos eljárást, ideértve a nem preferenciális származási sza- igényeik azonban nem voltak kellően bályok kérdését, indokoltak ebben a tekintetben. Az ideiglenes vámrendelet (43) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a Bizottság elfogadja azt a tényt, (32) Több exportőr megismételte azt az érvet – amelyet a Bizottság az ideiglenes vámrendelet (46) preambulumbe- kezdésében már tárgyalt –, amely szerint a károkozás meg- határozásának céljából az ausztriai iparágra vonatkozó adatok kizárólag az 1995. január 1-jét követő időszakra vonatkozóan vehetők figyelembe, amikor Ausztria belépett az Európai Unióba. Az egyik exportőr azzal érvelt, hogy a GATT 1994. VI. cikkének végrehajtásáról szóló megálla- podás 3. cikkek (4) bekezdésében és 4. cikkében foglalt 174 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/25. kötet rendelkezések együttesen kizárnák a tagsággal nem rendel- kező országokat a belföldi iparág meghatározásából, több exportőr pedig azzal érvelt, hogy sem a GATT 1994. VI. cikke, sem az EGT-megállapodás nem igazolná a Bizottság azon döntését, amely szerint részben Ausztriára vonatkozó január és adatokkal állapította meg a kárt az 1992. 1994. december közötti időszakra vonatkozóan. Erre az érvre válaszul meg kell jegyezni, hogy GATT 1994. VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás előírja, hogy az intézkedéseknek valamely területen történő beve- zetésének az állítólagos dömping hatásai ugyanezen a terü- leten végzett hivatalos vizsgálatán kell alapulnia. Az ebben az esetben végzett vizsgálat tehát mind a tizenöt tagállamra kiterjedt. Ezt lehetővé tette különösen, hogy az elemzés tár- gyát képező piac integrációjára már a Közösség bővülését megelőzően sor került. Megerősítjük tehát, hogy az ausztriai gyártó jogosan tekint- hető a (dömpingellenes alaprendelet 4. cikke (1) bekezdé- sével összhangban meghatározott) közösségi iparág részé- nek, és jogosultnak arra, hogy panaszosként járjon el. Ennek megfelelően megerősítjük, hogy az elszenvedett kár felmérése érdekében az ennek az eljárásnak a kezdeménye- zésekor meghatározott közösségi iparág számára kellett többéves tendenciát megállapítani. B. Közösségi fogyasztás (33) Az egy főre jutó éves iratgyűjtő-felhasználásra vonatkozó becslés alapján az egyik importőr azzal érvelt, hogy az idei- glenes vámrendeletben megállapított 283 millió darabbal szemben a Közösség piacán RBM-termékekből 400 millió darab fogy. Emlékeztetnünk kell rá, hogy a Bizottság ideiglenes meg- állapításait az exportőröktől, importőröktől és közösségi gyártóktól kapott adatokra alapozta. Mivel ebben az eset- ben az együttműködés szintje magas volt, a piacon jelen lévő minden jelentős vállalat adatai szerepeltek az elemzés- ben, és egyetlen fél sem tudott olyan gyártóra vagy impor- tőrre hivatkozni, amelyet ne vizsgáltak volna meg a vizs- gálati értékesítése és megmagyarázhatná a Bizottság értékelése és az állítólagos eltérő piacnagyság közötti különbözetet. Úgy tekinthető tehát, hogy ebben az esetben a vállalatoktól beszerzett ada- tok pontosabb alapul szolgálnak a közösségi fogyasztás kiszámításához, mint az egy főre jutó fogyasztási értéken alapuló becslés. Az ideiglenes vámrendelet (47) preambu- lumbekezdésében foglalt megállapításokat tehát megerősí- tettük. amelynek szakasz során, C. A dömpingelt behozatallal kapcsolatos tényezők és szempontok (34) Az egyik exportőr arra hivatkozott, hogy figyelembe kel- lene venni a minőségi különbséget annak érdekében, hogy igazságos összehasonlítást lehessen végezni a hasonló ter- mék Közösségbe irányuló exportja és a közösségi iparág értékesítése között. Az exportőr állítása szerint az általa gyártott RBM talpa vékonyabb, amely állítólag mintegy 12-17,5 %-kal olcsóbb, mint a panaszosok által forgalma- zott szélesebb talpú szerkezetek. Az érintett exportőr azt állította, hogy ezt figyelembe kellene venni a kiigazítás for- májában az alacsonyabb árak mértékének kiszámításakor. A Bizottság megvizsgálta az exportőr állítását, majd ellen- őrizte, hogy kizárólag a hasonló szélességű (1 mm-en belüli eltéréssel) modellek kerültek összehasonlításra, és megállapította, hogy az eltérő szélességű szerkezetek árai között semmiféle következetes eltérést sem lehet kimu- tatni. Ennek megfelelően megerősíti ideiglenes vámrendelet (52)–(54) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat és a (84) preambulumbekezdésében ismertetett módszereket. az D. A közösségi iparág helyzete (35) Az egyik exportőr azzal érvelt, hogy a közösségi iparág negatív termelési, értékesítési és foglalkoztatási tendenciáit az okozza, hogy egy korábbi brit gyártó fokozatosan áthe- lyezte tevékenységét a Távol-Keletre. Megjegyzendő, hogy mivel a szóban forgó gyártó 1991- ben szüntette meg tevékenységét a Közösségben, ennek az eljárásnak a céljából nem került bele a közösségi iparág meghatározásába, s az ebben az esetben megállapított károkozási mutatók sem tartalmazzák e gyártó adatait. Következésképpen ezt az érvet elutasítottuk. (36) Az ideiglenes vámrendelet (55)–(62) preambulumbekezdé- sében foglalt megállapításokkal kapcsolatban nem érkezett egyéb, kellően megindokolt érv. E. A károkozással kapcsolatos következtetés (37) A fentiek alapján és további érvek hiányában megerősítet- tük, hogy a közösségi iparág a dömpingellenes alaprende- let 3. cikke értelmében jelentős kárt szenvedett. VII. OKOZATI VISZONY (38) Az egyik exportőr azzal érvelt, hogy a közösségi iparág által elszenvedett kár oka az iparág szerkezetének átalaku- lása volt. 11/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 175 Az ideiglenes vámrendeletben, különösen annak (61) és (65) preambulumbekezdésében kifejtett indoklás szerint a valóságos helyzet inkább azt mutatja, hogy a közösségi iparág nem volt képes előnyösen kihasználni az átalaku- lást, ugyanis a dömpingelt behozatal ellenében sem pozi- tív pénzügyi eredményeket, sem állandó piaci részesedést nem tudott elérni. Megállapítható tehát, hogy az elszenve- dett kárt nem a közösségi iparág átalakulása okozta, s ennek megfelelően ezt az érvet elutasítottuk. (39) Ugyanez az exportőr megismételte azt az érvét, amely sze- rint a közösségi iparág által elszenvedett kárt az okozta, hogy az egyik közösségi gyártó részben Magyarországra helyezte át a tevékenységét. Mivel az exportőr nem nyújtott be újabb bizonyítékot állí- tásának alátámasztására, megerősítjük az ideiglenes vám- rendelet (71) preambulumbekezdésében foglalt megállapí- tásokat. (40) Több fél megismételte azt a – még az ideiglenes vámren- deletet megelőzően előterjesztett – állítását, amely szerint az elszenvedett kár a korábbiakban folytatott, a piaci ver- senyt korlátozó gyakorlat következménye. Azok a felek, amelyek ezt az állítást hangoztatták, nem nyújtottak be bizonyítékot e tekintetben, továbbá emlékez- tetnünk kell rá, hogy a Közösségben egyetlen versenyható- sághoz sem érkezett panasz. Ennek megfelelően ezt az állí- tást nem lehetett figyelembe venni. (41) Következésképpen, az ideiglenes vámrendelet (67)–(74) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokkal kap- csolatos újabb érvek hiányában az említett megállapítá- sokat megerősítjük. VIII. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK A. Általános (42) Az ideiglenes vámrendelet (75) és azt követő preambulum- bekezdéseiből emlékeztetnünk kell rá, hogy a Bizottság fel- mérte a különböző érdekeket, beleértve a közösségi iparág és a felhasználók érdekeit, és ideiglenesen megállapította, hogy nincs kényszerítő indok a szóban forgó behozatal elleni fellépéssel szemben. Ezt követően sor került a közös- ségi érdek kérdésének elemzésével kapcsolatban fontosnak ítélt ügyek további vizsgálatára. amelyek szerint a dömpingellenes intézkedések hatással lennének a közösségi iratgyűjtőgyártók helyzetére. 2. Adatgyűjtés (44) Az alábbiakban ismertetett következtetések többféle érde- kelt felhasználótól, összesen huszonhét vállalattól kapott adatokon alapulnak, ezek közül kilenc esetben léteznek, illetve vonatkoznak rájuk a számszerűsített adatok, s ezek a becsült éves közösségi RBM-fogyasztás 17 %-át képvise- lik. Az adatok megbízhatóságát lehetőség szerint vállalat- látogatásokon ellenőriztük. 3. A feldolgozóiparra gyakorolt ipari hatás (45) A gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket sújtó intézkedések által érintett feldolgozóipar nagyságának megállapításakor ki kell zárni a papíripari vállatok azon részét, amely iratgyűj- tőktől eltérő egyéb irodai termékekkel foglalkozik. Az éves közösségi iratgyűjtőgyártás és a közölt adatokból megálla- pítható termelékenységi értékek alapján úgy tekinthető, hogy a közösségi iratgyűjtő-iparág 6 000 munkavállalót foglalkoztat. (46) Az iratgyűjtő-iparág összetételére vonatkozóan megállapít- ható volt, hogy két termékcsoport létezik: szabványos és egyedi termékek. A két csoport termelékenységi szintje és az érintett felhasználók piaci részesedése alapján megálla- pítható, hogy az egyedi iratgyűjtőket gyártó ágazat a mennyiséget tekintve a közösségi iratgyűjtő-iparág egyhar- madát, a teljes árbevételnek pedig 50 %-át teszi ki. (47) Néhány fél azzal érvelt, hogy az RBM-termékekre vonat- kozó dömpingellenes intézkedések kiszorítanák a közös- ségi piacról a külföldről behozott RBM-termékeket, s így a kínálat a két közösségi gyártóra korlátozódna. Azzal érvel- tek továbbá, hogy az egyik közösségi gyártó nagy mérete miatt a kínálati piac a közeljövőben monopóliummá vál- hat. Megjegyzendő azonban, hogy a két közösségi gyártó mérete közötti különbség nem jelentős, s nem olyan mér- tékű, amely valószínűsíthetően az egyik gyártó megszűné- séhez vezethetne. Ennek az érvnek az első részével kapcso- latban továbbá nem érkezett újabb bizonyíték. Ennek megfelelően megerősítjük az ideiglenes vámrendelet (78) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat. B. A felhasználókra gyakorolt hatás 4. A feldolgozóiparra gyakorolt közvetlen pénzügyi hatás 1. Bevezetés (43) Több érdekelt fél megismételte az ideiglenes vámrendelet (77)–(80) preambulumbekezdésében ismertetett érveket, (48) Egyfelől, egyes állítások szerint bizonyos fajta iratgyűjtők esetében az RBM az iratgyűjtő előállítási költségének 30 %-át is elérheti. 176 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/25. kötet E tekintetben megállapítottuk, hogy a szerkezet a kész irat- gyűjtő lényeges alkatrésze, továbbá, hogy a gyűrűk száma és a méret jelentősen befolyásolja, hogy a szerkezet a kész iratgyűjtő költségének mekkora hányadát teszi ki. Mivel sokféle változat létezik, úgy tekinthető, hogy az RBM költ- séghatásainak körültekintő elemzése nem alapulhat egyet- len iratgyűjtőmodellen, hanem vállalatonként átfogó módon, a forgalom valóságos termékösszetételének figye- lembevételével kell az elemzést elvégezni. Ennek megfelelően úgy ítéltük meg, hogy valamely adott iratgyűjtő-értékesítésének vállalat esetében a vállalat összértékéhez viszonyítva kell megvizsgálni az RBM beszerzésének összköltségét. A vizsgált vállalatok esetében meglehetősen egyöntetű eredmény adódott, a súlyozott átlagos költséghányad 10,8 %. Annak ellenére, hogy elté- rések voltak a szabványos iratgyűjtőket gyártó vállalatok és más, egyedi termelésre szakosodott vállalatok között, egyetlen vállalat átlagos költséghányada sem haladta meg a 13 %-ot. (49) Egy, a végleges tájékoztatást követően érkezett beadvány 14,4 %-os költséghányadot említ az RBM-nek a szabvá- nyos termékre gyakorolt lehetséges árhatásaként. Ezt állí- tólag abból a tényből vezették le, hogy az egyedileg gyár- tott iratgyűjtő ára a szabványos iratgyűjtőének a kétszerese, s így ebben az esetben a költséghányadnak a szabványos iratgyűjtőre érvényes költséghányad felének kell lennie. Ez a módszer teljesen figyelmen kívül hagyja azt a tényt, hogy a két iratgyűjtőcsoport nem feltétlenül ugyanazokkal a szerkezetekkel készül. Az egyedi iratgyűjtőkhöz használt, különleges típusú, kis sorozatban gyártott szerkezetek drá- gák. Ez azt jelenti, hogy a költséghányad mindkét ténye- zője eltérő, s bár a szabványos iratgyűjtők költséghányada magasabb az egyediekénél, nem kétszer akkora. A fenti (48) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően 13 %-nál magasabb költséghányad nem volt található. Egyes vállalatok továbbá kizárólag szabványos termékek előállításával foglalkoznak. 10 % alatti mértékben) anélkül, hogy jelenlegi csökkenő piaci részesedésének további, fokozott mértékű csökkené- sét ne kockáztatná. Az ebbe az eljárásba be nem vont más országokból származó behozatal továbbá az RBM piacá- nak 9 %-át teszi ki, s ezek a gyártók várhatóan nem akar- illetve nem lesznek képesek emelni az áraikat. A nak, Malajziából származó behozatallal kapcsolatban emlékez- tetnünk kell rá, hogy az említett ország esetében valószí- nűsíthető károkozásmentes szint lényegesen alacsonyabb, mint a Kínai Népköztársaság esetében. A kínai eredetű szerkezetek 45 %-os piaci részesedésének figyelembevéte- lével megállapítottuk, hogy abban az esetben, ha ezeknek a szerkezeteknek az ára viszonteladói szinten 20 %-kal, a nem a Kínai Népköztársaságból származó szerkezeteké pedig az ebben a bekezdésben feltételezett mértékben emelkedne, a teljes piacon tapasztalható átlagos becsült áremelkedés 12 %-os lenne. a (48) preambulumbekezdésben Következésképpen, megállapított átlagos költséghányad figyelembevételével úgy ítéltük meg, hogy az intézkedések bevezetését köve- tően az iratgyűjtő-iparág árbevételére gyakorolt valószínű- síthető összhatás 10,8 % 12 %-a, azaz 1,3 %. Még abban az egyébként valószínűtlen esetben is, ha a javasolt legmaga- sabb dömpingellenes vám – azaz a CIF-ár 39,4 %-a illetve az RBM viszonteladói árának 29,9 %-a – teljes mértékben az megjelenne legfeljebb iratgyűjtőgyártók eladási 3,2 %-os hatás képzelhető el. RBM viszonteladói árára gyakorolt árában, az (51) Olyan érv is érkezett, amely szerint az iratgyűjtők megnö- vekedett költségei nem jelenhetnek meg a késztermék megemelkedett árában, mivel az iratgyűjtő-kínálat a piaci keresletet meghaladja, az iratgyűjtők forgalmazása nem állandó, továbbá a gyártók tartanak a kereslet csökkenésé- től. (50) Másfelől, és részben a költséghányadra vonatkozó fenti állításra alapozva olyan állítás érkezett, amely szerint a dömpingellenes intézkedések bevezetése súlyosan hátrá- nyos hatást gyakorolna az iratgyűjtőgyártók pénzügyi helyzetére. Az intézkedések előrelátható hatására vonatkozó állításo- kat részletesen megvizsgáltuk. Az RBM-termékek eladási árai tekintetében valószínű, hogy a közösségi iparág, 35 %-os piaci részesedésével, nem volna képes egy bizo- nyos korlátozott szint fölé emelni az árait (becslés szerint Figyelembe véve azt a tényt, hogy az iratgyűjtők kiskeres- kedelmi vagy vállalati vásárlói szinten várható átlagos áre- melkedése nem éri el az 1 %-ot (lásd az (50) preambulum- bekezdést, amely szerint az iratgyűjtők gyártelepi árának becsült emelkedése 1,3 %), nem valószínűsíthető a kereslet jelentős szűkülése, és az iratgyűjtők felhasználóinak hely- zetére gyakorolt esetleges hatás minimális lesz. Megjegy- zendő továbbá, hogy feltehetően nem létezik olyan helyet- tesítő termék, amely a jelenlegi piaci helyzetben a legkisebb áremelkedést követően az iratgyűjtő helyét a piacon átve- hetné. Az iratgyűjtő-üzletágban működő néhány vállalat meg is erősítette, hogy az elkövetkező 5-10 évben nem várható a fogyasztási szerkezet megváltozása. 11/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 177 Ennek megfelelően megállapítottuk, hogy a Közösségben várhatóan sem az iratgyűjtőgyártók közötti viszonylag erős verseny, sem helyettesítő termékek felbukkanása nem akadályozza meg az iratgyűjtőgyártókat abban, hogy árai- kat a költségeikkel arányosan emeljék, különös tekintettel arra, hogy csak korlátozott mértékű áremelésre van szük- ség ahhoz, hogy a javasolt mértékű dömpingellenes vámok hatása az árakban megjelenjen. embléma egyszerű hozzáadásával készült szabványos irat- gyűjtőre olyan jelentős árkülönbözetet igényelne, hogy nem valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések ilyen fejleményt válthatnának ki. b) Szabványos termékek 5. Harmadik országokból származó konkurencia (52) Több érdekelt fél megismételte az ideiglenes vámrendelet (79) preambulumbekezdésében ismertetett azon érveit, amelyek szerint a dömpingellenes intézkedések érintenék a közösségi iratgyűjtőgyártók harmadik országbeli iratgyűj- tőgyártókkal szembeni versenyhelyzetét. Ezek az exportő- rök kihasználnák a szerkezetek alacsonyabb költségeit, valamint a szabványos iratgyűjtők növekvő piaci befolyás- sal rendelkező egyes nagy forgalmazóinak globális kínálati stratégiáját. Állításuk szerint ennek következtében a közös- ségi feldolgozóipar piacrészt veszíthet, és esetleg a szom- szédos országokba helyezheti át termelését. Az állításra válaszolva emlékeztetnünk kell rá, hogy az iratgyűjtők piaca két szegmensre osztható: az egyedi és a szabványos iratgyűjtőkre. stratégiát (54) A szabványos iratgyűjtők közösségi gyártóival kapcsolat- ban az az állítás érkezett, hogy piacukat az iratgyűjtők for- galmazása irányítja. A forgalmazást egyre növekvő mérték- folytató nagy ben jellemzik a kínálati áruházláncok, kihasználva az egész világon legalacsonyabb beszerzési árakat a hasonló termékek körében, s ezeket a stratégiákat kizárólag a szállítási költségek korlátozzák. Ebben a tekintetben megállapítottuk, hogy az egy tagálla- mon belüli, illetve valamely szomszédos, a nem a Közös- séghez tartozó ország és a Közösség közötti szokásos távolságon a vasúti szállítás költsége a termék értékének legalább 5 %-a volna. Hosszabb távolságon, a nem a Közös- séghez tartozó országok és a Közösség között, ha tengeri szállításra van szükség, a szállítási költségek elérhetik a ter- mék értékének 10 %-át. (55) A (49) preambulumbekezdésben említett maximális költ- séghányad eredményeképpen úgy ítéltük meg, hogy a szab- ványos iratgyűjtők iparágára gyakorolt előrelátható árhatás legfeljebb 13 % (a szabványos iratgyűjtők maximális költ- séghányada) szorozva 12 %-kal (átlagos áremelkedés), azaz 1,6 %. a) Egyedi termékek Ennek alapján az elemzés során különbséget kell tenni a Norvégiából, a közép- és kelet-európai országokból és a távol-keleti országokból származó konkurencia között. (53) Ismételten hangsúlyozni kell, hogy a vállalati piaci terüle- ten alapvető fontosságú, hogy a gyártók földrajzilag közel legyenek az ügyfelekhez, és termelésük képes legyen rugal- masan kielégíteni a keresletet és az igényelt szolgáltatáso- kat. E terméktípus esetében továbbá az RBM-nek a végső árra gyakorolt hatása a (48) preambulumbekezdésben megállapított átlagszámításnál alacsonyabb lehet. Ezért hangsúlyoznunk kell, hogy ezen a piaci szegmensen belül a versenyhelyzet kérdése elsősorban a külföldről behozott olyan szabványos termékek esetében jelentkezik, amelye- ket a későbbiekben a piacon egyedi termékként értékesí- tenek. Ebben az összefüggésben meg kell említeni, hogy a Távol-Keletről érkeznek kész polipropilén borítású aján- déktárgymodellek, köztük a legkisebb méretű iratgyűjtő- modellek is. Az említett termékek és az egyedi iratgyűjtők közötti esetleges behelyettesíthetőséggel kapcsolatban azonban hangsúlyozni kell, hogy az egyedi iratgyűjtő nem egyszerűen nyomtatott emblémával ellátott szabványos iratgyűjtő. Az egyedi iratgyűjtők valójában többféle alapa- nyagból és összeállítási technikával, kis sorozatban készül- nek, teljesen egyéni megjelenéssel. A közönségkapcsolatok szempontjából az átállás erről az egyedi termékről egy b. 1) A Norvégiából származó konkurencia (56) Állítások szerint a Norvégiából származó behozatal jelenti a jelenlegi legnagyobb fenyegetést a közösségi iratgyűjtő- iparág számára, ugyanis az említett országból érkező beho- zatal máris jelentős, és a mennyisége egyre nő. Mivel nem érkezett panasz vagy kellően alátámasztott bizonyíték a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlattal kap- csolatban, indokoltnak tűnik azt vélelmezni, hogy a közös- ségi iratgyűjtő-iparág gyártelepi költségei a norvég konku- renciáéval megegyeznek, vagy azokhoz hasonlók. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a közösségi iratgyűjtőgyártók az őket sújtó költségemelkedés ellenére is versenyképesek maradhatnak, mivel a norvég konkurencia közösségi érté- kesítésének szállítási költségei ebben az esetben a várható költségemelkedésnél (1,6 %) legalább háromszor magasab- bak (5 %). 178 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/25. kötet b. 2) A közép- és kelet-európai országokból származó konkurencia csaknem valamennyi közösségi iratgyűjtőgyártó, a kisebb és a jelentősebb vállalatok egyaránt csekélynek értékelik e behozatalnak a versenyre gyakorolt hatását. (57) A közép- és kelet-európai országok egyes állítások szerint olyan versenyhelyzetben vannak, amely lehetővé teszi, hogy a közösségi piacon is versenyképes iratgyűjtő- iparágat építsenek ki. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy ezekben az országokban az iratgyűjtő-iparág mérete mostanáig nem volt jelentős, és az irodai termékek behozatalára vonatkozó adatok alacsony szintű behozatalt jeleznek. Mindazonáltal sem az iparág növekedése, sem a munkaerőköltségekből eredő helyzeti előnye nem tagadható. A gyártási költségek- nek ezekben az országokban a Közösséghez viszonyítva elérhető csökkenése meghaladja a közösségi piacra történő szállításhoz szükséges szállítási költségeket. és Figyelembe kell venni mindazonáltal, hogy a kivitelre sza- kosodott iratgyűjtő-iparág létrejötte a szomszédos orszá- gokban a közösségi tevékenység áthelyezésének volna az eredménye. Bár léteznek utalások olyan üzleti tervekre, amelyek alapján a termelést ezekbe az országokba helyez- nék át, a Bizottsághoz eljuttatott adatokban kizárólag a jelenlegi munkaerőköltségek költségek összehasonlítása szerepel. Ezekből még az RBM-re vonat- kozó bármely dömpingellenes intézkedés bevezetése előtt megállapítható, hogy az összehasonlítások az iratgyűjtő- iparág azonnali áttelepítése mellett szólnak. Ez azt jelzi, hogy a termelés áthelyezéséről szóló vezetőségi döntés meghozatala előtt a vállalatok más lényeges tényezőket is mérlegelnek. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni a gyártóhely áttelepítésének költségeit, illetve első- sorban a gyorsan fejlődő gazdasággal rendelkező orszá- gokkal kapcsolatos bizonytalansági tényezőt. szállítási Úgy ítéljük meg, hogy a termelésnek a közép- és kelet- európai országokba történő áthelyezéséről szóló döntések- ben az – átlagosan mindössze 1,6 %-os – áremelkedésnek az RBM-re gyakorolt lehetséges hatása egyáltalán nem, vagy csak jelentéktelen mértékben jelentkezne. Következés- képpen nem érkezett olyan kényszerítő erejű bizonyíték, amely arra utalna, hogy az RBM-re kivetett vám az iratgyűjtő-iparágnak a közép- és kelet-európai országokba történő áthelyezéséhez és az említett országokból szár- mazó behozatal jelentős növekedéséhez vezetne. b. 3) A távol-keleti konkurencia (58) Az egyik exportőr beadványa szerint a Távol-Keletről szár- mazó iratgyűjtő-késztermékeket a közösségi előállítási költségnél olcsóbban lehet behozni. Úgy ítéljük meg tehát, hogy az RBM közösségi behozata- lával kapcsolatban bevezetett intézkedések valószínűleg nem fogják megváltoztatni a távol-keleti és a közösségi iratgyűjtőgyártók az előbbiekben ismertetett versenyhely- zetét. c) A konkurenciával kapcsolatos következtetés o r s z á g o k b ó l h a r m a d i k s z á r m a z ó (59) Következésképpen nem lehetett megállapítani, hogy az RBM-re bevezetett dömpingellenes intézkedések lényege- sen befolyásolnák a közösségi iratgyűjtőgyártóknak a Közösségen kívüli iratgyűjtőgyártókkal szembeni verseny- helyzetét. Ez a következtetés egyaránt vonatkozik az egyedi és a szabványos iratgyűjtőkre. C. A közösségi iparágra gyakorolt hatás (60) A dömpingellenes intézkedések elmulasztásának a közös- ségi iparágat érintő következményeivel kapcsolatban az ideiglenes szakaszban (az ideiglenes vámrendelet (76) pre- ambulumbekezdése) megállapítottuk, hogy az a közösségi iparág pénzügyi helyzetének további romlásához vezetne. Az 1992 óta ismétlődő veszteségek a széles körű szerke- zeti átalakulás ellenére is folytatódnának. elvesztenék folyamodnának, A fentieket ki kell egészíteni azzal, hogy a társaságok erő- sen nyomott nettó vagyoni helyzete, valamint a rövid lejá- ratú adósságok összege tarthatatlanná válna. Kereskedelmi szempontból a közösségi iparág által kínált termékválasz- ték szűkítése a nyomott árakkal szemben nem jelentene megoldást. Amennyiben a közösségi gyártók ehhez a meg- oldáshoz egyik versenyelőnyüket, s mivel az iparág felvevőpiaca földrajzi- lag erősen tagolt, nem lennének képesek az ebben az ipar- ágban szükséges nagy gyártási és értékesítési mennyiség elérésére. Az automatizálás érdekében végzett ipari beru- házások jelentős mértékűek és sikeresek voltak, és világ- méretekben rendkívül versenyképes iparág jött létre. Az automatizálás és integráció elért szintjén, mivel egyes berendezések, pl. a fémfeldolgozó berendezések minden vállalatnál különlegesek, az egyes terméktípusok gyártásá- nak megszüntetése csak rontaná a helyzetet a fennmaradó típusok esetében. Az Eurostat behozatali adatai szerint az ezekből az orszá- gokból származó műanyag irodai termékek behozatala viszonylag kis mértékű, és állandó. Ennek megfelelően A fentiek alapján, valamint a dömpingelt behozatal jelen- tette tisztességtelen verseny következtében a közösségi ter- melésnek rövid időn belül nem maradnának megfelelő kilátásai, és véglegesen megszűnne. 11/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 179 D. Következtetés (61) A fentiek alapján a Bizottságnak az ideiglenes vámrende- letben foglalt, a közösségi érdekkel kapcsolatos következ- tetéseit megerősítjük. A kérdés többféle vonatkozásának és az érintett különféle érdekeknek a megvizsgálását követően nem merült fel olyan kényszerítő indok, amely ahhoz a következtetéshez vezetne, hogy a végleges intézkedések elfogadása ne állna a Közösség érdekében a dömpingelle- nes alaprendelet 21. cikkének megfelelően. E tekintetben megjegyzendő, hogy az ebben az esetben alkalmazott számítási módszer megfelel a dömpingellenes alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésében foglalt követelmé- nyeknek és a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám számításával kapcsolatos korábbi gyakorlatnak olyan ese- tekben, amikor az említett vám megfelelő a közösségi ipar- ágat ért kár kiküszöböléséhez. Ezt a szemléletet igazolja az a tény, hogy a jelenlegi dömpingellenes vizsgálat egyetlen hasonló termék értékesítésére irányul, amelyen belül különböző kategóriák és modellek versengenek egymással. (64) E feltételek alapján az ideiglenes vámrendelet (82)–(84) preambulumbekezdésében ismertetett, a károkozásmentes szint meghatározására szolgáló módszert megerősítjük. IX. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK B. A vámok mértéke és formája A. Általános (65) A dömpingre, a károkozásra, az okozati viszonyra és a közösségi érdekre vonatkozó fenti következtetések alapján intézkedések megvizsgáltuk, hogy a dömpingellenes milyen formájára és mértékére van szükség a károkozó dömping kereskedelmet torzító hatásainak kiküszöbö- lésére és a tisztességes versenyfeltételek helyreállítására a közösségi RBM-piacon. (62) Emlékeztetnünk kell rá, hogy az ideiglenes szakaszban a károkozásmentes szint megállapítására alkalmazott részle- tes számítások a közösségi iparág legkeresettebb (az érté- kesített mennyiség 60 %-a) modelljeinek árszintjén alapul- tak (a nyereséget is tartalmazó súlyozott átlagos előállítási költség alapján), külön-külön az egyes azonos egyedi jel- lemzőkkel rendelkező modellcsoportokra. Ezek azután minden egymásnak megfelelő csoport esetében összeha- sonlításra kerültek a behozott termékek viszonteladói árá- val, illetve adott esetben a vásárlóig történő szállítás szint- jére kiigazított CIF behozatali árral. Az igazságos összehasonlítás érdekében kizárólag az azonos alapvető jellemzőkkel rendelkező csoportok kerültek összehasonlí- tásra azon az alapon, hogy az egymásnak megfeleltethető csoportok esetében a vámnak fedeznie kell a kiszámított nem károkozó árszint és a közösségi behozatal tényleges eladási árai közötti különbözetet. Az ilyen módon az egyes termékkategóriákra megállapított áremelkedést az egyes kategóriákba tartozó behozott áruk költségmentesen a Közösség határára leszállítva meghatározott árának száza- lékában határoztuk meg. Az eljárás keretébe bevont vala- mennyi ország számára egységes károkozásmentes szintet az egyes kategóriákra megállapított károkozásmentes szin- tek súlyozott átlagának kiszámításával határoztuk meg. (66) Mivel mindkét érintett exportőrország esetében a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb volt az az árszint, amelyen a behozatal károkozó hatása megszűnik, az intéz- kedések mértékének meghatározása a károkozásmentes szint alapján történt. (67) A WWS-nek biztosított egyéni bánásmód befolyásolta az ideiglenes megállapításokat. E vállalat egyéni károkozás- mentes szintjének kiszámítására a fent ismertetett módszer alkalmazásával került sor, a megállapított károkozásmen- tes szint 32,5 %. (68) A károkozásmentes szintnek a WWS esetében történő csökkentése következtében a Kínai Népköztársaság összes többi szint exportőre 35,4 %-ról 39,4 %-ra nőtt. a károkozásmentes számára (69) A fentiek alapján az alábbi végleges dömpingellenes vámok bevezetésére kerülne sor, értékvám formájában: (63) E tekintetben az egyik importőr azt állította, hogy a Bizott- ság, amikor átlagokat alkalmazott a dömpingkülönbözet és a károkozásmentes szint összehasonlítására, elmulasztotta megvizsgálni a különböző piaci szegmensek eltérő helyze- tét. Az importőr azt kérte a Bizottságtól, hogy piaci szeg- mensenként (pl. kétgyűrűs szerkezetek) hasonlítsa össze a megállapított károkozásmentes szintet a dömpingkülön- bözettel, és szegmensenként csak az alacsonyabb különbö- zetet alkalmazza a minden szegmensre érvényes egyetlen vám végleges átlagként történő kiszámításához. Vámtétel – Malajzia: – Kínai Népköztársaság: – WWS: – Fennmaradó vám az összes többi vál- lalatra: 10,5 % 32,5 % 39,4 % 180 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/25. kötet C. A 17 és 23 gyűrűs szerkezetekre vonatkozó vám formája bonyolított ügyletekre kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal fedezett összegeket a végleges vámok szintjén véglegesen beszedjék. (70) Egy beadvány értelmében mindazonáltal a 17 és 23 gyűrűs szerkezetekre kivetett, a többi szerkezetre vonatkozóval azonos mértékű értékvám a két csoport közötti árkülön- bözet miatt nem megfelelő. lényegesen magasabb. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy a 17- vagy 23-gyűrűs szerkezetek behozatali ára az összes szerkezet Ilyen átlagos behozatali áránál körülmények között, figyelembe véve a szóban forgó szer- kezetek néhány kizárólagos rendeltetését és a termékek könnyű azonosíthatóságát, mindent összevetve úgy ítélhető meg, hogy a károkozásmentes szint kiszámítá- sakor az aránytalan árkülönbségek kiküszöbölése révén megfelelően tekintettel kell lenni a 17 és 23 gyűrűs szer- kezetek különösen magas árára és az egyes piaci szegmen- sek közötti erős versenyre. Ennek érdekében biztosítani kell, hogy a 17 és 23 gyűrűs szerkezeteket bizonyos adott árszint felett hozzák be, amely a többi RBM esetéhez hasonlóan alkalmas a dömpingelt behozatal okozta kár megszüntetésére. Ilyen körülmények között úgy ítéltük meg, hogy indokolt az értékvám helyett másfajta intézke- déseket vezessünk be. Az elvégzett ár-összehasonlítások alapján (lásd a (62) preambulumbekezdést) úgy ítéltük meg, hogy fenti követelmények abban az esetben teljesül- nek, ha biztosítjuk, hogy a 17 és 23 gyűrűs szerkezetek CIF behozatali ára legalább 325 ECU/1 000 darabra emelked- jék. X. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS (71) A dömpingellenes alaprendelet 8. cikke (2) bekezdésével összhangban a végső tájékoztatást követő nyilatkozatokra meghatározott határidő az esetleges kötelezettségvállalási ajánlatokra is vonatkozott. Az egyedi eljárást élvező kínai exportőr röviddel az említett határidő után levelet küldött, amelyben kifejezte, hogy hajlandó kötelezettséget vállalni. E tekintetben, tekintettel az érintett vállalat által exportált sokféle RBM-típusra, úgy ítéljük meg, hogy ebben az eset- ben a kötelezettségvállalás bevezetése és felügyelete gya- korlatilag lehetetlen volna. Az exportőr részéről végül nem érkezett hivatalos kötelezettségvállalási ajánlat. XI. AZ IDEIGLENES VÁMOK BESZEDÉSE (72) Figyelembe véve az exportőr gyártók és országok esetében megállapított dömpingkülönbözetek nagyságrendjét és a közösségi iparágnak okozott kár súlyosságát, szükségesnek kapcsolatban ítéltük, hogy termékkel érintett az (73) A WWS esetében az ideiglenes dömpingellenes vámok beszedését a véglegesen kivetett vámtételre, azaz 32,5 %-ra kell korlátozni. (74) Abban az esetben, ha vámhatóságok számára elfogadható módon bizonyítható, hogy a fedezetet 17- vagy 23-gyűrűs szerkezetre vonatkozóan tették le, a fedezetül szolgáló összegek behajtását az ilyen típusú RBM-termékekre vég- legesen kivetett vámra kell korlátozni, ha az az általa fede- zett vámtételnél alacsonyabb ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk (1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Malajziából és a Kínai Népköztársaságból származó,ex 8305 10 00 KN-kód alá tartozó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára. Ennek a rendeletnek az alkalmazásában a gyűrűs iratgyűjtő szer- kezet két négyszögletű acéllapból vagy -huzalból áll, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűt rögzítettek, és ame- lyeket acél bevonat tart össze. A szerkezet a félgyűrűk széthúzá- sával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített kis méretű, acélból készült kioldó szerkezettel nyitható. (2) A nettó, költség- és vámmentesen a Közösség határára szál- lítva meghatározott árra alkalmazandó vámtétel a következő: a) a Kínai Népköztársaságból és Malajziából származó, 17 és 23 gyűrűs szerkezetek esetében (Taric-kód: 8305 10 00*20) a vám összege megegyezik a 325 ECU/1 000 darabos minimá- lis behozatali ár és a közösségi határparitáson vámkezelés előtt számított ár közötti különbözettel; b) 17 és 23 gyűrűstől eltérő szerkezetek esetében (Taric-kód: 8305 10 00*10) – Malajzia Kínai Népköztársaság – WWS – más vállalatok Vámtétel Taric kiegé- szítő kód 10,5 % – 32,5 % 39,4 % 8934 8900 11/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 181 (3) Eltérő előírás hiányában a vámokra vonatkozó hatályos ren- delkezéseket kell alkalmazni. hogy a fedezeti összeg 17- vagy 23-gyűrűs szerkezetek beho- zatalára vonatkozott, a b) albekezdést kell alkalmazni; 2. cikk (1) Az 1465/96/EK rendelet értelmében az ideiglenes dömping- ellenes vámokkal fedezett összegek az alábbiaknak megfelelően véglegesen beszedésre kerülnek: a) azon fedezeti összegek esetében, amelyeknél a vámhatóságok számára elfogadható módon bizonyítható, hogy azok 17- vagy 23-gyűrűs szerkezetek behozatalára vonatkoztak, a beszedett összeg megegyezik a fedezet összegével, de nem haladhatja meg az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában fog- lalt rendelkezéseknek számított összeget abban az esetben, ha a fedezeti összegnél alacsonyabb. Ha nem állapítható meg, b) a 17- vagy 23-gyűrűstől eltérő szerkezetek esetében a fedezeti összegek behajtására a végleges vám mértékében kerül sor abban az esetben, ha az a fedezeti összeget nem haladja meg. Ellenkező esetben a behajtás a fedezeti összegre korlátozódik. (2) A végleges dömpingellenes vám mértékét meghaladó fedezeti összegeket fel kell szabadítani. 3. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1997. január 20-án. a Tanács részéről az elnök H. VAN MIERLO


title: DÉCISION DE LA COMMISSION du 20 janvier 1997 concernant les certificats d'importation pour les produits du secteur de la viande bovine originaires du Botswana, du Kenya, de Madagascar, du Swaziland, du Zimbabwe et de Namibie

eurovoc_concepts:
ACP countries
EU Member State
beef
import licence
originating product
quantitative restriction


title: 390 R 3833 : Council Regulation (EEC) No 3833/90 of 20 December 1990 applying generalized tariff preferences for 1991 in respect of certain agricultural products originating in developing countries(OJ No L 370, 31.12.1990, p. 86).,390 R 3833 : Reglamento (CEE) N̊ 3833/90 del Consejo de 20 de diciembre de 1990 relativo a la aplicación de preferencias arancelarias generalizadas para el año 1991 a determinados productos agrícolas originarios de países en vías de desarrollo(DO n̊ L 370 de 31.12.1990, p. 86).,390 R 3833 : Regolamento (CEE) n. 3833/90 del Consiglio del 20 dicembre 1990 recante applicazione di preferenze tariffarie generalizzate, per l'anno 1991, a taluni prodotti agricoli originari di paesi in via di sviluppo(GU n. L 370 del 31.12.1990, pag. 86).,390 R 3833 : Regulamento (CEE) n̊ 3833/90 do Conselho de 20 de Dezembro de 1990 que aplica preferências generalizadas, para o ano de 1991, a certos produtos agrícolas orginários de países em vias de desenvolvimento(JO n̊ L 370 de 31.12.1990, p. 86).,390 R 3833 : Rådets forordning (EØF) nr. 3833/90 af 20. december 1990 om anvendelse af generelle toldpræferencer i 1991 for visse landbrugsprodukter med oprindelse i udviklingslande(EFT nr. L 370 af 31.12.1990, s. 86).,390 R 3833 : Règlement (CEE) n̊ 3833/90 du Conseil du 20 décembre 1990 portant application de préférences tarifaires généralisées pour l'année 1991 à certains produits agricoles originaires de pays en voie de développement(JO n̊ L 370 du 31.12.1990, p. 86).,390 R 3833 : Verordening (EEG) Nr. 3833/90 van de Raad van 20 december 1990 houdende toepassing van algemene tariefpreferenties voor het jaar 1991 voor bepaalde landbouwprodukten van oorsprong uit ontwikkelingslanden(PB nr. L 370 van 31.12.1990, blz. 86).,390 R 3833 : Verordnung (EWG) Nr. 3833/90 des Rates vom 20. Dezember 1990 zur Anwendung allgemeiner Zollpräferenzen für bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse mit Ursprung in Entwicklungsländern im Jahr 1991(ABl. Nr. L 370 vom 31.12.1990, S. 86).,390 R 3833 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 3833/90 του Συμβουλίου της 20ής Δεκεμβρίου 1990 για την εφαρμογή των γενικευμένων δασμολογικών προτιμήσεων κατά το έτος 1991 για ορισμένα γεωργικά προϊόντα, καταγωγής αναπτυσσομένων χωρών(ΕΕ αριθ. L 370 της 31.12.1990, σ. 86).

eurovoc_concepts:
agricultural product
consolidation of EU law
developing countries
generalised preferences


KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 91/97 af 20. januar 1997 om fastsættelse af landbrugsomregningskurserne


title: 368 R 1017 : Neuvoston asetus (ETY) N:o 1017/68, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1968, kilpailusääntöjen soveltamisesta rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen(EYVL N:o L 175, 23.7.1968, s. 1)(EP. 07/NIDE 01, s. 54).,368 R 1017 : Reglamento (CEE) N̊ 1017/68 del Consejo de 19 de julio de 1968 por el que se aplican las normas de la competencia a los sectores de los transportes por ferrocarril, por carretera y por vía navegable(DO n̊ L 175 de 23.7.1968, p. 1)(EE 08, V 1, p. 106).,368 R 1017 : Regolamento (CEE) n.1017/68 del Consiglio del 19 luglio 1968 relativo all'applicazione di regole di concorrenza ai settori dei trasporti ferroviari, su strada e per vie navigabili(GU n.L 175 del 23.7.1968, pag. 1).,368 R 1017 : Regulamento (CEE) n̊ 1017/68 do Consehlo de 19 de Julho de 1968 relativo à aplicação de regras de concorrência nos sectores dos transportes ferroviários, rodoviários e por via navegável(JO n̊ L 175 de 23.7.1968, p. 1)(EE 08 F1, p. 106).,368 R 1017 : Regulation (EEC) No 1017/68 of the Council of 19 July 1968 applying rules of competition to transport by rail, road and inland waterway(OJ No L 175, 23.7.1968, p. 1)(Series-1 68 (1) p. 302).,368 R 1017 : Rådets forordning (EØF) nr. 1017/68 af 19. juli 1968 om anvendelse af konkurrenceregler for transport med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje(EFT nr.L 175 af 23.7.1968, s. 1)(SU 1.serie 68(I) s. 295).,368 R 1017 : Rådets förordning (EEG) nr 1017/68 av den 19 juli 1968 om tillämpning av konkurrensregler på transporter på järnväg, landsväg och inre vattenvägar(EGT nr L 175, 23.7.1968, s. 1)(SU 7/Vol.1, s. 54).,368 R 1017 : Règlement (CEE) n̊ 1017/68 du Conseil du 19 juillet 1968 portant application de règles de concurrence aux secteurs des transports par chemin de fer, par route et par voie navigable(JO n̊ L 175 du 23.7.1968, p. 1).,368 R 1017 : Verordening (EEG) Nr. 1017/68 van de Raad van 19 juli 1968 houdende de toepassing van mededingingsregels op het gebied van het vervoer per spoor, over de weg en over de binnenwateren(PB nr. L 175 van 23.7.1968, blz. 1).,368 R 1017 : Verordnung (EWG) Nr. 1017/68 des Rates vom 19.Juli 1968 über die Anwendung von Wettbewerbsregeln auf dem Gebiet des Eisenbahn-, Straßen- und Binnenschiffsverkehrs(ABl. Nr. L 175 vom 23.7.1968, S. 1).,368 R 1017 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 1017/68 του Συμβουλίου της 19ης Ιουλίου 1968 περί εφαρμογής των κανόνων ανταγωνισμού στους τομείς των σιδηροδρομικών, οδικών και εσωτερικών πλωτών μεταφορών(ΕΕ αριθ. L 175 της 23.7.1968, σ. 1)(ΕΛ 07 Τ1 σ. 86).

eurovoc_concepts:
competition law
consolidation of EU law
inland waterway transport
rail transport
road transport


title: Commission Regulation (EC) No 92/97 of 20 January 1997 concerning the classification of certain goods in the combined nomenclature

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
EU control
clothing
customs regulations
import
toilet article

formats: html pdfa1b print


title: Rådets Resolution af 20. januar 1997 om integrering af kulturelle aspekter i Fællesskabets foranstaltninger (97/C 36/04)

eurovoc_concepts:
EU action
Structural Funds
cultural heritage
cultural policy
cultural relations
culture industry


title: Beschluß des Rates vom 20. Januar 1997 zur Ernennung eines Mitglieds des Beratenden Ausschusses fuer die Ausbildung von Hebammen (97/C 36/07)

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
midwife
vocational training


title: Beschluß des Rates vom 20. Januar 1997 zur Ernennung eines Mitglieds des Beratenden Ausschusses für die pharmazeutische Ausbildung (97/C 36/06)

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
pharmacist
vocational training


title: Απόφαση του Συμβουλίου της 20ής Ιανουαρίου 1997 για την αντικατάσταση ενός αναπληρωματικού μέλους της Συμβουλευτικής Επιτροπής για την κατάρτιση των οδοντιάτρων (97/C 36/05)

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
alternate
appointment of staff
dental medicine
dentist
vocational training


title: Verordening (EG) nr. 127/97 van de Raad van 20 januari 1997 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 2390/89 houdende vaststelling van de algemene voorschriften voor de invoer van wijn, druivensap en druivenmost

eurovoc_concepts:
fruit juice
fruit product
grape
import
third country
wine


title: Règlement (CE) nº 127/97 du Conseil du 20 janvier 1997 modifiant le règlement (CEE) nº 2390/89 établissant les règles générales pour l'importation des vins, des jus et des moûts de raisins


title: Décision du Conseil du 20 janvier 1997 portant nomination du vice-président de l'Office communautaire des variétés végétales (97/C 36/03)

eurovoc_concepts:
Community body
appointment of staff
plant propagation
vice-president of an institution


title: Besluit van de Raad van 20 januari 1997 houdende benoeming van de Voorzitter en de plaatsvervangend Voorzitter van de Kamer van Beroep van het Communautair Bureau voor Planterassen (97/C 36/02)

eurovoc_concepts:
Community body
alternate
appointment of staff
crop production
president of an institution


title: Reglamento (CE) nº 89/97 de la Comisión de 20 de enero de 1997 por el que se modifica el Reglamento (CEE) nº 2454/93 por el que se establecen determinadas disposiciones de aplicación del Reglamento (CEE) nº 2913/92 del Consejo por el que se aprueba el Código aduanero comunitario

eurovoc_concepts:
customs inspection
customs territory (EU)
free circulation
legal code
tropical fruit


title: REGLAMENTO (CE) N° 83/97 DE LA COMISIÓN de 20 de enero de 1997 por el que se determina en qué medida podrá darse curso a las solicitudes de certificados de exportación, presentados en el mes de enero de 1997, para los productos del sector de la carne de bovino que se beneficien de un trato especial para su importación en Canadá

eurovoc_concepts:
Canada
beef
customs formalities
export licence
quantitative restriction


title: Uredba Komisije (ES) št. 88/97 z dne 20. januarja 1997 o dovoljenju za oprostitev plačila uvozne dajatve na uvoz nekaterih delov za kolesa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, uvedene z Uredbo Sveta (EGS) št. 2474/93 in razširjene z Uredbo Sveta (ES) št. 71/97 o protidampinški dajatvi

eurovoc_concepts:
China
import
import policy
spare part
tariff exemption
two-wheeled vehicle

formats: html pdf print

text: 158 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 31997R0088 21. 1. 1997 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 17/17 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 88/97 z dne 20. januarja 1997 o dovoljenju za oprostitev plačila uvozne dajatve na uvoz nekaterih delov za kolesa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, uvedene z Uredbo Sveta (EGS) št. 2474/93 in razširjene z Uredbo Sveta (ES) št. 71/97 o protidampinški dajatvi KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), kot je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2331/96 (2), (ES) (ES) št. 71/97 z dne Sveta ob upoštevanju Uredbe 14. januarja 1997 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, ki jo določa Uredba (EGS) št. 2474/93 o kolesih s poreklom iz Ljudske republike Kitajske na uvoz nekaterih delov za kolesa iz Ljudske republike Kitajske, in o obračunavanju razširjene dajatve na takšen uvoz, registriran po Uredbi (ES) št. 703/96 (3), in zlasti člena 3 Uredbe, po posvetovanju s svetovalnim odborom, ob upoštevanju naslednjega: Z Uredbo (ES) št. 71/97 (v nadaljevanju „Referenčna uredba“) je Svet razširil protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (EGS) št. 2474/93 (4) na uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekaterih delov za kolesa iz navedene države. Referenčna uredba določa nekatera načela in smernice, ki urejajo oprostitev plačila razširjene dajatve za določen uvoz delov za kolesa. Ta uredba naj bi dala zainteresiranim strankam jasne smernice o načinu delovanja sistema oprostitev. Zlasti naj bi jasno določala, kako je lahko določen uvoz glavnih delov za kolesa izvzet iz sistema razširjene dajatve in kako se lahko pridobi dovoljenje za takšno izvzetje. (1) (2) (3) (4) Prvič, neposreden uvoz glavnih delov za kolesa naj bi bil izvzet iz sistema razširjene dajatve, če ga deklarira za prost promet monter, ki mu je Komisija odobrila izvzetje, ali kdo drug v njegovem imenu. Drugič, prav tako naj bi bil uvoz glavnih delov za kolesa izvzet iz razširjene dajatve, če se za dele upošteva nadzor nad končno uporabo in so deli na koncu dobavljeni izvzetemu monterju, ali so deklarirani za prost promet ali dobavljeni stranki v omejenih količinah. Primerno je, da se pri tem smiselno uporabi obstoječi mehanizem nadzora nad uporabo, ki ga določata Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 (5) in Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 (6), nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 12/97 (7) smiselno. Če bo stranka deklarirala za prost promet ali ji bo dobav- ljeno mesečno manj kot 300 enot kakršnega koli tipa glav- nih delov za kolesa, bo imel takšen uvoz glavnih delov za kolesa omejen gospodarski pomen in bo malo verjetno, da bo razvrednotil učinek dajatve, ki jo določa Uredba (EGS) št. 2474/93. Zato naj bi domnevno ne predstavljal izogi- banja. Tretjič, uvoz glavnih delov za kolesa naj bi bil pogojno izvzet iz sistema razširjene dajatve z oprostitvijo plačila razširjene dajatve, če ga deklarira za prost promet monter, ki ga Komisija pregleduje, ali kdo drug v njegovem imenu. (5) Komisija je zadolžena za pregled, ali postopki sestavljanja stranke spadajo v člen 13(2) Uredbe (ES) št. 384/96 (v nadaljevanju „osnovna uredba“), in bo stranko izvzela, če je do tega upravičena. Samo stranke, ki izvajajo montažno dejavnost, lahko zahtevajo od Komisije oprostitev. Pri tem naj bi sistem oprostitev predvideval tri primere, v katerih je lahko uvoz glavnih delov za kolesa pogojno ali dokončno oproščen plačila razširjene dajatve. Vsaka odločitev Komisije o izvzetju stranke, ki izvaja mon- tažno dejavnost, pomeni dovoljenje v smislu člena 13(4) osnovne uredbe. (1) UL L 56, 6. 3. 1996, str. 1. (2) UL L 317, 6. 12. 1996, str. 1. (3) UL L 16, 18. 1. 1997, str. 55. (4) UL L 228, 9. 9. 1993, str. 1. (5) UL L 302, 19. 10. 1992, str. 1. (6) UL L 253, 11. 10. 1993, str. 1. (7) UL L 9, 13. 1. 1997, str. 1. 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 159 Če je uvoz glavnih delov za kolesa oproščen plačila razši- rjene dajatve, bodisi s sklicevanjem na izvzetega monterja bodisi na klavzulo de minimis, je v tem smislu primerno, da bi pogoji za oprostitev omogočali Komisiji zagotoviti, da se deli dejansko uporabijo pri montažni dejavnosti izvzete stranke in da de minimis prag ni presežen. Treba je zagotoviti, da imajo stranke, katerih zahteve še niso rešene, možnost oprostitve z retroaktivno veljavnos- tjo. Zato bi bilo treba plačilo razširjene dajatve začasno ukiniti, ne samo na področju uvoza, ki je po začetku veljavnosti Referenčne uredbe deklarirana za prost promet, ampak tudi na področju uvoza, za katerega velja dajatev, ki izhaja iz člena 2(3) Referenčne uredbe. (6) (7) je Pristojni organi držav članic morajo preverjati, ali navedene dele bodisi izvzet monter deklariral za prosti promet, ali z izvajanjem sistema končne uporabe, če so na koncu dobavljeni izvzetemu monterju ali spadajo v klav- zulo de minimis. (10) Stranke, ki opravljajo montažno dejavnost, in za katere je že bilo ugotovljeno, da se ne izogibajo protidampinški dajatvi, uvedeni z Uredbo (EGS) št. 2474/93, naj bi bile s to uredbo izvzete. V zvezi z zahtevami monterjev, da jim Komisija dovoli oprostitev, je treba določiti jasna pravila glede sprejemlji- vosti zahtev, spremljanja pregledov, sprejemanja odločitev, pregleda in preklica oprostitev. Treba je zagotoviti, da ima oprostitev za navedene stranke retroaktivno veljavnost. Da bi bile za Komisijo sprejemljive, naj bi zaradi učinko- vitega upravljanja zahteve prima facie dokazovale, da ne gre za izogibanje, in bile primerno utemeljene. Da bi bilo odlo- čanje o sprejemljivosti primerno utemeljenih zahtev hitro, bi bilo treba določiti rok, v katerem naj bi bile take odločitve običajno sprejete. Določiti bi bilo treba rok, v katerem naj bi se Komisija obi- čajno odločila glede ustreznosti zahteve. Na področju pregledov sme Komisija ponovno pregledati izvzete monterje, zlasti z naključnimi pregledi, da ugotovi, ali so pogoji za izvzetje še vedno izpolnjeni. (8) Druge stranke, ki jih Komisija ne more izvzeti, ker ne izva- jajo montažne dejavnosti, imajo prav tako lahko koristi od sistema oprostitev, če deklarirajo blago v okviru nadzora nad končno uporabo in dobavljajo glavne dele za kolesa izvzetim strankam ali drugim imetnikom dovoljenja za končno uporabo, ali v okviru klavzule de minimis. Če so kupci navedenih strank monterji, vendar še niso izvzeti, in če uporabljajo dele v količinah nad pragom de minimis, morajo od Komisije pridobiti dovoljenje za oprostitev. (9) Pri strankah, ki so predložile primerno utemeljene zahteve, vendar še niso rešene, je treba nemudoma začeti postopek. (11) Tej uredbi je priložen seznam strank, za katere se začne pregled, in seznam strank, ki so oproščene plačila razši- rjene dajatve. Spremembe seznamov in zbirni posodob- ljeni seznami bodo občasno in po potrebi objavljeni v seriji „C“ Uradnega lista Evropskih skupnosti. (12) Nenazadnje bi morala splošna pravila, ki veljajo za proti- dampinške preiskave, zlasti glede vodenja preiskav, preveritvenih obiskov, nesodelovanja, zaupnosti in proces- nih pravic zadevnih strank, veljati tudi za postopke, ki jih določa ta uredba – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Opredelitve V tej uredbi: — „deli za kolesa“ pomeni dele in pripomočke za kolesa, ki sodijo pod oznake KN 8714 91 10 do 8714 99 90, — „razširjena dajatev“ pomeni protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (EGS) št. 2474/93, kakor je bila razširjena s čle- nom 2 Uredbe (ES) št. 71/97 (v nadaljevanju „Referenčna uredba“), — „glavni deli za kolesa“ pomeni dele za kolesa, opredeljene v členu 1 Referenčne uredbe, — „montažna dejavnost“ pomeni dejavnost, pri kateri se vgradijo glavni deli kolesa, tako da je kolo sestavljeno ali dopolnjeno, — „zahteva“ pomeni vsak ukrep stranke, ki opravlja montažno dejavnost, izveden z namenom, da bi pridobila dovoljenje Komisije za oprostitev po členu 3, 160 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 — „stranka v pregledu“ pomeni stranko, ki izvaja montažno dejavnost, v okviru katere je bil sprožen pregled po členu 4(5) ali členu 11(1), in pragom, določenim v členu 14(c), ali da je prevzel nepre- klicno pogodbeno obveznost za to; — „izvzeta stranka“ pomeni vsako stranko, za katero je bilo ugo- tovljeno, da njena montažna dejavnost ne spada v obseg člena 13(2) Uredbe (ES) št. 384/96 in ki je bila skladno s čle- nom 7 ali 12 te uredbe izvzeta. Člen 2 Oprostitev plačila razširjene dajatve pri uvozu 1. Uvoz glavnih delov za kolesa se oprosti plačila razširjene dajatve, če: — ga izvzeta stranka ali kdo drug v njenem imenu deklarira za prost promet ali — je deklariran za prost promet po določbah o nadzoru nad uporabo iz člena 14. 2. Uvoz glavnih delov za kolesa se začasno oprosti plačila razši- rjene dajatve, če ga deklarira za prost promet stranka v pregledu ali kdo drug v njenem imenu. Člen 3 Zahteva za izvzetje 1. Zahteve za izvzetje se predložijo v pisni obliki v enem od uradnih jezikov Skupnosti in jih mora podpisati oseba, ki je poob- laščena za zastopanje vlagatelja. Zahtevo je treba poslati na naslednji naslov: Evropska komisija, Generalni direktorat za zunanje ekonomske odnose, Enota I/C–3, CORT 100 4/59, Rue de la Loi/Weststraat 200, B-1049 Bruselj Faks št. : (32–2) 295 65 05. 2. Po prejemu zahteve Komisija takoj obvesti vlagatelja in države članice. (b) zagotavlja prima facie dokaze, da montažna dejavnost vlaga- telja ne spada v obseg člena 13(2) Uredbe (ES) št 384/96; in (c) vlagatelju 12 mesecev pred zahtevo ni bilo zavrnjeno dovol- jenje za oprostitev po členu 7(3) ali (4), ali njegova oprostitev ni bila preklicana v skladu s členom 10. 2. Za predložitev kakršnih koli dodatnih informacij, ki so potrebne za odločitev glede sprejemljivosti zahteve, mora biti določen razumen rok. Če takšni dokazi v določenem roku niso predloženi, se šteje zahteva za nesprejemljivo. 3. Sprejemljivost zahteve, ki je primerno utemeljena v skladu z odstavkoma 1 in 2, se običajno določi v 45 dneh od njenega pre- jema. Vlagatelju bo najprej dana možnost podati pripombe na zaključke Komisije glede sprejemljivosti zahteve. 4. Če se razsodi, da je zahteva nesprejemljiva, se po posvetova- nju s svetovalnim odborom, z odločbo zavrne. 5. Če se razsodi, da je zahteva sprejemljiva, se takoj začne pre- gled in obvesti vlagatelja in države članice. Člen 5 Oprostitev plačila dajatev 1. Od dneva prejema zahteve, ki ustreza pogojem, določenim v členu 3(1), in do odločitve glede njene ustreznosti v skladu s čle- noma 6 in 7, se plačilo carinskega dolga v zvezi z razširjeno dajat- vijo na podlagi člena 2(1) Referenčne uredbe oprosti za vsak uvoz glavnih delov za kolesa, ki ga stranka v pregledu deklarira za prost promet. 2. Pristojni organi držav članic lahko določijo, da se za oprostitev plačila razširjene dajatve upoštevajo določbe o zavarovanju, da se zagotovi plačilo razširjene dajatve v primeru, da se zahteva na podlagi člena 4(4) razsodi za nesprejemljivo, ali na podlagi čle- nov 7(3) ali (4) zavrne. Člen 4 Sprejemljivost zahtev Člen 6 Pregled zahteve 1. Zahteva se sprejme, če: (a) vsebuje dokaze, da vlagatelj uporablja glavne dele za kolesa za proizvodnjo ali sestavljanje koles v količinah, ki so nad 1. Komisija lahko pri vodenju pregleda po potrebi zahteva od vlagatelja dodatne informacije in/ali izvede preverjanja na kraju samem. Običajno pregled zajema obdobje najmanj šest mesecev pred prejemom zahteve. 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 161 2. Vsaka stranka v pregledu zagotovi, da se lahko kadar koli glavni deli za kolesa, ki jih deklarira za prost promet, bodisi uporabijo pri montažni dejavnosti, uničijo ali ponovno izvozijo. Vodi evidenco o glavnih delih za kolesa, ki so ji bili dobavljeni, in o njihovi uporabi. Navedeni zapisi se hranijo vsaj tri leta. Zapisi in vsi potrebni dodatni dokazi se na zahtevo predložijo Komisiji. 3. Pregled ustreznosti zahteve se običajno zaključi v dvanajstih mesecih od obvestila na podlagi člena 4(5). 4. Preden se na podlagi člena 7 sprejme sklep, je vlagatelj obve- ščen o zaključkih Komisije glede ustreznosti in dana mu je mož- nost predložitve pripomb. Člen 7 Odločba 1. Če dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da montažni postopki stranke ne spadajo v člen 13(2) Uredbe (ES) št. 384/96, se vlagatelju po posvetovanju s svetovalnim odborom izda dovol- jenje za oprostitev plačila razširjene dajatve. 2. Odločba velja za nazaj od dneva prejema zahteve. Carinski dolg vlagatelja se na podlagi člena 2(1) Referenčne uredbe od tega dne dalje šteje za ničnega. Člen 9 Pregled 1. Komisija lahko na lastno pobudo pregleda položaj izvzete stranke, da preveri, če njena montažna dejavnost ostaja zunaj področja uporabe člena 13(2) Uredbe (EGS) št. 384/96. 2. Pregled zajema preučitev obdobja, ki je lahko krajše od šestih mesecev. Člen 10 Preklic izvzetja Po posvetovanju s svetovalnim odborom in po tem, ko se da izvzeti stranki možnost pripomb, se izvzetje prekliče: — če je pregled pokazal, da sodi montažna dejavnost izvzete stranke v obseg uporabe člena 13(2) Uredbe (ES) št. 384/96, — če stranka krši obveznosti iz člena 8(2) ali — v primeru nesodelovanja po sprejemu sklepa o izvzetju. 3. Če merila za izvzetje niso izpolnjena, se po posvetovanju s svetovalnim odborom zahteva zavrne in odpravi oprostitev plačila razširjene dajatve iz člena 5. Člen 11 Nerešene zahteve 4. Kakršna koli kršitev obveznosti iz člena 6(2) ali kakršna koli napačna izjava v zvezi z odločitvijo lahko pomeni razlog za zavrnitev zahteve. 1. Zahteve strank, ki so naštete v Prilogi 1, se sprejmejo in, zač- nejo se preiskave skladno s členom 6. Člen 8 Obveznosti izvzetih strank 1. Izvzeta stranka ves čas zagotavlja: (a) da njena montažna dejavnost ostaja zunaj področja veljavno- sti člena 13(2) Uredbe (ES) št. 384/96; (b) da se po prejemu pošiljke glavnih delov za kolesa, ki so bili oproščeni plačila razširjene dajatve po členu 2, navedeni deli bodisi uporabijo pri montaži, uničijo, ponovno izvozijo ali prodajo drugi izvzeti stranki. 2. Izvzeta stranka vodi evidenco o glavnih delih za kolesa, ki so ji bili dobavljeni, in o njihovi uporabi. Navedene zapise in ustrezna dodatna dokazna sredstva hrani vsaj tri leta. Navedene zapise na zahtevo predloži Komisiji. 2. Za začetek veljavnosti te uredbe se šteje datum prejema v smi- slu člena 5 (1) zahteve iz odstavka 1 tega člena. 3. Do odločitve ustreznosti zahtev strank, naštetih v Prilogi I, se plačilo carinskega dolga, nastalega zaradi razširjene dajatve na podlagi člena 2 Referenčne uredbe, oprosti z začetkom veljavno- sti od uveljavitve navedene uredbe. 4. Sklepi v skladu s členom 7(2) glede strank, naštetih v Prilogi I, veljajo za nazaj od 20. aprila 1996. Carinski dolgovi vlagatelja v zvezi z razširjeno dajatvijo se torej od tega dne štejejo za nične. Člen 12 Stranke, izvzete s to uredbo Stranke, naštete v Prilogi II, so oproščene plačila razširjene dajatve z začetkom veljavnosti od 20. aprila 1996. 162 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 Člen 13 Postopkovne določbe Ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 384/96 o: — vodenju preiskav (člen 6(2), (3), (4) in (5)), — preveritvenih obiskih (člen 16), — nesodelovanju (člen 18) in — zaupnosti (člen 19) se uporabljajo za preglede na podlagi te uredbe. Člen 14 2. Če se ugotovi, da so stranke, navedene v odstavku 1, deklarirale za prost promet ali prejele pošiljke glavnih delov za kolesa v koli- činah, ki presegajo prag, določen v členu 14(c), ali če pri pregledu ne sodelujejo, se ne šteje več, da ne spadajo v področje uporabe člena 13(2) Uredbe (ES) št. 384/96. Po tem, ko je bila stranki dana možnost podati pripombe, se o navedenih ugotovitvah obvesti pristojne organe držav članic. 3. Če so stranke, navedene v odstavku 1, zlorabile člen 14 (c), da bi se izognile plačilu razširjene dajatve, se sme zahtevati povra- čilo za neobračunano razširjeno dajatev za kateri koli glavni del za kolesa, ki so ga navedene stranke deklarirale za prost promet ali jim je bil dobavljen po uveljavitvi te uredbe. Člen 16 Izmenjava informacij Oprostitev, za katero velja nadzor nad končno uporabo 1. Podatki strank, na podlagi katerih se je začel pregled po členu 4, ali na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev po členih 7 ali 10, se posredujejo pristojnim organom držav članic. Če uvoz glavnih delov za kolesa deklarira za prost promet oseba, ki ni izvzeta stranka, je le-ta od dneva uveljavitve Referenčne uredbe izvzet iz uporabe razširjene dajatve, če je deklariran skladno s strukturo Taric v Prilogi III, ob upoštevanju pogojev iz člena 82 Uredbe (EGS) št. 2913/92 in členov 291 do 304 Uredbe (EGS) št. 2454/93, ki se uporabljajo s potrebnimi spremembami, če: 2. Občasno bo po potrebi objavljeno obvestilo s posodobljenimi seznami strank v pregledu in izvzetih strank, ki bo na zahtevo posredovano tudi katerikoli zainteresirani stranki. (a) se glavni deli za kolesa dobavijo stranki, ki je izvzeta na pod- lagi členov 7 ali 12; ali 3. Pristojni organi držav članic pošljejo v enem mesecu po koncu vsakega četrtletja Komisiji povzetek informacij v zvezi z izvzetimi strankami v obliki, določeni v Prilogi IV. (b) se glavni deli za kolesa dobavijo drugemu imetniku dovoljenja v smislu člena 291 Uredbe (EGS) št. 2454/93; ali (c) na mesečni podlagi, če manj kot 300 enot na tip glavnih delov za kolesa bodisi stranka deklarira za prost promet bodisi so ji dobavljeni. Število delov, ki jih stranka deklarira ali so ji dobavljeni, se izračuna glede na število delov, ki jih deklari- rajo vse stranke oziroma so dobavljeni vsem strankam, ki so povezane s stranko ali imajo z njo sklenjene kompenzacijske dogovore. Člen 15 Posebne določbe za stranke, ki prejemajo de minimis dobavo Člen 17 Določbe o carinah Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne carinske določbe. Člen 18 Začetek veljavnosti 1. Komisija ali pristojni organi držav članic se lahko na lastno pobudo odločijo za pregled strank, ki imajo deklarirane glavne dele za kolesa za prost promet ali prejemajo pošiljke na podlagi člena 14(c). Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 163 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 20. januarja 1997 Za Komisijo Leon BRITTAN Podpredsednik 164 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 PRILOGA I STRANKE V PREGLEDU (Dodatna oznaka Taric: 8962) Naziv Mesto Država Dangre Cycles Derby Cyclewerke GmbH Engelbert Meyer GmbH Fa. Alfred Fischer F–59770 Marly D–49661 Cloppenburg D–49692 Sevelten D–76229 Karlsruhe Falter Fahrzeug–Werke GmbH & Co KG D–33609 Bielefeld Francija Nemčija Nemčija Nemčija Nemčija Nemčija Švedska Francija Nemčija Nemčija Nemčija Francija Španija Nemčija Middlesex UB6 7RH Združeno kraljestvo D–Quakenbrück S–432 82 Varberg F–59770 Marly D–37537 Bad Wildungen D–74076 Heilbronn D–33378 Rheda–Wiedenbrück F–93102 Montreuil Cedex E–17180 Vilablareix (Girona) Kynast AG Monark Crescent Muddy Fox Quantum Cycles Pantherwerke PRO–FIT Sportartikel Prophete GmbH Tekno Cycles TNT Cycles Winora – TME Bike Company D–97405 Schweinfurt Opomba: Zainteresirane stranke se obveščajo, da bodo po prejemu nadaljnjih zahtev na podlagi člena 3(1) ali nadaljnjih odločb o nerešenih pregledih na podlagi člena 7, občasno in po potrebi v seriji „C“ Uradnega lista Evropskih skupnosti objavljeni novi in posodobljeni seznami „strank, ki so predložile zahtevo skladno s členom 3(1) ali so v pregledu skladno s členom 11“, ali pa bodo seznami dosegljivi na naslovu, navedenem v členu 3 te uredbe. 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 165 PRILOGA II IZVZETE STRANKE (Dodatna oznaka Taric: 8963) Naziv Mesto Država Začetek veljavnosti Batavus NL–8440 AM Heerenveen BH Bicicletas de Alava E–01080 Vitoria Nizozemska Španija Cycles Mercier – France–Loire F–42162 Andrézieux – Boutheon Cedex Francija Cycleurope International/Peugeot F–10100 Romily–sur–Seine Francija 20. 4. 1996 20. 4. 1996 20. 4. 1996 20. 4. 1996 Dawes Cycles Hercules MICMO/Gitane UK–Birmingham B11 2DG Združeno kraljestvo 20. 4. 1996 D–90441 Nürnberg F–44270 Machecoul Nemčija Francija 20. 4. 1996 20. 4. 1996 Moore Large & Co. UK–Derby DE24 9G1 Združeno kraljestvo 20. 4. 1996 Promiles Raleigh F–59650 Villeneuve d’Ascq Francija 20. 4. 1996 UK–Nottingham NG7 2DD Združeno kraljestvo 20. 4. 1996 Tandem Group UK– York Y01 4YU Združeno kraljestvo 20. 4. 1996 Opomba: Zainteresirane stranke se obveščajo, da bodo po nadaljnjih odločbah o izvzetju na podlagi člena 7 ali preklicu izvzetja po členu 10, občasno in po potrebi v seriji „C“ Uradnega lista Evropskih skupnosti objavljeni novi in posodobljeni seznami „strank, ki so izvzete skladno s členom 7 ali 12“, ali pa bodo seznami dosegljivi na naslovu, navedenem v členu 3 te uredbe. 166 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 PRILOGA III STRUKTURA TARIC 8714 91 10 — — — Ogrodja: — — — — Barvana, anodizirana, polirana in/ali lakirana: 8714 91 10 11 — — — — — S poreklom ali poslana iz Kitajske: (1) — v količinah pod 300 enot na mesec ali jih je treba prenesti stranki v koli- činah pod 300 enot na mesec — ali jih je treba prenesti drugemu imetniku dovoljenja za uporabo v posebne namene ali izvzetim strankam (2) 8714 91 10 19 — — — — — Drugo (2) (3) 8714 91 10 90 — — — — Drugo 8714 91 30 — — — Sprednje vilice: — — — — Barvane, anodizirane, polirane in/ali lakirane: 8714 91 30 11 — — — — — S poreklom ali poslane iz Kitajske: (1) — v količinah pod 300 enot na mesec ali jih je treba prenesti stranki v koli- činah pod 300 enot na mesec — ali jih je treba prenesti drugemu imetniku dovoljenja za uporabo v posebne namene ali izvzetim strankam (2) 8714 91 30 19 — — — — Drugo (2) (3) 8714 91 30 90 — — — Drugo 8714 93 90 — — — Zadnji zobniki za prosti tek: 8714 93 90 10 — — — — — S poreklom ali poslani iz Kitajske: (1) — v količinah pod 300 enot na mesec ali jih je treba prenesti stranki v koli- činah pod 300 enot na mesec — ali jih je treba prenesti drugemu imetniku dovoljenja za uporabo v posebne namene ali izvzetim strankam (2) 8714 93 90 90 — — — — Drugo (2) (3) 8714 94 30 — — — — Druge zavore: 8714 94 30 10 — — — — — S poreklom ali poslane iz Kitajske: (1) — v količinah pod 300 enot na mesec ali jih je treba prenesti stranki v koli- činah pod 300 enot na mesec — ali jih je treba prenesti drugemu imetniku dovoljenja za uporabo v posebne namene ali izvzetim strankam (2) 8714 94 30 90 — — — — Drugo (2) (3) 8714 94 90 — — — Deli: — — — — Zavorne ročice: 8714 94 90 11 — — — — — S poreklom ali poslane iz Kitajske: (1) — v količinah pod 300 enot na mesec ali jih je treba prenesti stranki v koli- činah pod 300 enot na mesec — ali jih je treba prenesti drugemu imetniku dovoljenja za uporabo v posebne namene ali izvzetim strankam (2) 8714 94 90 19 — — — — — Drugo (2) (3) 8714 94 90 90 — — — — Drugo (1) Smiselno se uporabljajo pravila o nadzoru nad uporabo (členi 291 do 304 Uredbe št. 2454/93). (2) Izvzete stranke, katerih montažna dejavnost ne pomeni izogibanja, ker ne sodijo v obseg veljavnosti člena 13(2) Uredbe (ES) št. 384/96, so naslednje (glej Prilogo II). (3) Družbe v pregledu glede meril iz člena 13(2) Uredbe (ES) št. 384/96, za katere je plačilo protidampinške dajatve odloženo do odločbe Komisije in od katerih lahko pristojni organi držav članic zahtevajo zavarovanje, so naslednje: (Glej Prilogo II). 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 167 8714 96 30 Prestave v pestu 8714 96 30 10 — — — — S poreklom ali poslane iz Kitajske: (1) — v količinah pod 300 enot na mesec ali jih je treba prenesti stranki v količinah pod 300 enot na mesec ali — ali jih je treba prenesti drugemu imetniku dovoljenja za uporabo v posebne namene ali izvzetim strankam (2) 8714 96 30 90 — — — — Drugo (2) (3) 8714 99 10 — — — Balance: 8714 99 10 10 — — — — — S poreklom ali poslane iz Kitajske: (1) — v količinah pod 300 enot na mesec ali jih je treba prenesti stranki v koli- činah pod 300 enot na mesec ali — ali jih je treba prenesti drugemu imetniku dovoljenja za uporabo v posebne namene ali izvzetim strankam (2) 8714 99 10 90 Drugo (2) (3) 8714 99 50 — — — Prestave: 8714 99 50 10 — — — — S poreklom ali poslane iz Kitajske: (1) — v količinah pod 300 enot na mesec ali jih je treba prenesti stranki v količinah pod 300 enot na mesec — ali jih je treba prenesti drugemu imetniku dovoljenja za uporabo v posebne namene ali izvzetim strankam (2) 8714 99 50 90 — — — — Drugo (2) (3) 8714 99 90 — — — Drugo, deli: — — — — Kompletna kolesa z zračnicami, pnevmatikami, verižniki ali brez njih: 8714 99 90 11 — — — — — S poreklom ali poslana iz Kitajske: (1) — v količinah pod 300 enot na mesec ali jih je treba prenesti stranki v koli- činah pod 300 enot na mesec — ali jih je treba prenesti drugemu imetniku dovoljenja za uporabo v posebne namene ali izvzetim strankam (2) 8714 99 90 19 — — — — — Drugo (2) (3) 8714 99 90 90 — — — — Drugo (1) Smiselno se uporabljajo pravila o nadzoru nad uporabo (členi 291 do 304 Uredbe št. 2454/93). (2) Izvzete stranke, katerih montažna dejavnost ne pomeni izogibanja, ker ne sodijo v obseg veljavnosti člena 13(2) Uredbe (ES) št. 384/96, so naslednje (glej Prilogo II). (3) Družbe v pregledu glede meril iz člena 13(2) Uredbe (ES) št. 384/96, za katere je plačilo protidampinške dajatve odloženo do odločbe Komisije in od katerih lahko pristojni organi držav članic zahtevajo zavarovanje, so naslednje: (Glej Prilogo II). 168 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 PRILOGA IV Oblika informacij NADZOR NAD KONČNO UPORABO DELOV ZA KOLESA IZ KITAJSKE IZVAJANJE UREDBE (ES) št. 88/97 (1) (Podatki v skladu s členom 16 zgornje uredbe) (posredovati v enem mesecu od konca obravnavanega četrtletja) Država članica: ………………………………………… Leto: …………………………………………………… Četrtletje: ……………………………………………… A. POVZETEK — Številka izdanega dovoljenja za posebno uporabo: …………………………………………………………… — Številka poteklega dovoljenja za posebno uporabo: …………………………………………………………… — Številka preklicanega dovoljenja za uporabo (2) ……………………………………………………………… Količina (3) ogrodij za kolesa (4): — vnešeno skladno z nadzorom nad uporabo: …………………………………………………………………… — vnešeno pod dodatno oznako Taric 8962: …………………………………………………………………… — vnešeno pod dodatno oznako Taric 8963: …………………………………………………………………… B. GLAVNI IMETNIKI DOVOLJENJA ZA POSEBNO UPORABO C. ZAKLJUČEK IN DODATNE INFORMACIJE B. PREKLIC DOVOLJENJA ZA POSEBNO UPORABO (1) UL L 17, 21. 1. 1997, str. 17. (2) Glej oddelek D tega lista z informacijami. Posebne merske enote. (3) (4) Oznaka KN ex 8714 91 10


title: Commission Regulation (EC) No 85/97 of 20 January 1997 laying down detailed rules of application for the management in 1997 of a quota of preparations of a kind used in animal feeding falling within CN codes 2309 90 31 and 2309 90 41 originating in Bulgaria

eurovoc_concepts:
Bulgaria
animal nutrition
certificate of origin
import licence
quantitative restriction
tariff quota


title: REGOLAMENTO (CE) N. 83/97 DELLA COMMISSIONE del 20 gennaio 1997 che stabilisce in quale misura può essere dato seguito alle domande di titoli di esportazione presentate nel mese di gennaio 1997 per i prodotti del settore delle carni bovine che beneficiano di un trattamento speciale all'importazione in Canada


title: DECISÃO DA COMISSÃO de 20 de Janeiro de 1997 respeitante aos certificados de importação em relação aos produtos do sector da carne de bovino originários do Botsuana, do Quénia, de Madagáscar, da Suazilândia, do Zimbabué e da Namíbia


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 83/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 20ής Ιανουαρίου 1997 για καθορισμό σε ποιό βαθμό μπορεί να δοθεί συνέχεια στις αιτήσεις για την έκδοση πιστοποιητικών εξαγωγής που υποβλήθηκαν τον Ιανουάριο 1997 για τα προϊόντα του τομέα του βοείου κρέατος ειδικής μεταχειρίσεως κατά την εισαγωγή στον Καναδά


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 83/97, annettu 20 päivänä tammikuuta 1997, Kanadassa erityistuontikohtelun saavien naudanliha-alan tuotteiden tammikuussa 1997 esitettyjen vientitodistushakemusten hyväksyttävyydestä


title: Besluit van de Raad van 20 januari 1997 houdende benoeming van een plaatsvervanger in het Raadgevend Comité voor de opleiding van bEØFenaars der tandheelkunde (97/C 36/05)


title: Directiva 97/3/CE del Consejo de 20 de enero de 1997 por la que se modifica la Directiva 77/93/CEE relativa a las medidas de protección contra la introducción en la Comunidad de organismos nocivos para los vegetales o productos vegetales y contra su propagación en el interior de la Comunidad

eurovoc_concepts:
crop production
parasitology
plant health control
plant health legislation
protection of plant life
third country