title: Komission kertomus budjettivallan käyttäjälle yleistä talousarviota sitovien takausten tilanteesta 30. kesäkuuta 1996

eurovoc_concepts:
Community loan
EU financial instrument
budgetary reserve (EU)
credit guarantee
general budget (EU)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 12. 12. 1996 KOM(96) 631 lopull. KOMISSION KERTOMUS BUDJETTIVALLAN KÄYTTÄJÄLLE YLEISTÄ TALOUSARVIOTA SITOVIEN TAKAUSTEN TILANTEESTA 30. KESÄKUUTA 1996 A- KERTOMUS YLEISTA TALOUSARVIOTA SITOVIEN TAKAUSTEN TILANTEESTA 30. KESÄKUUTA 1996 Tässä kertomuksessa esitetään yleistä talousarviota sitovien takausten tilanne 30. kesäkuuta 1996. Se vastaa komission korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion n:o 1/91 äänestyksen yhteydessä antamaa julistusta kertomuksen antamisesta "kaksi kertaa vuodessa budjettivallan käyttäjälle talousarvion takauksien ja niihin liittyvien riskien tilanteesta". Tämä kertomus esitetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 134 artiklan g kohdan mukaisesti. Komissio on toimittanut jo kymmenen tällaista kertomusta budjettivallan käyttäjälle. Tämä kertomus muodostuu kahdesta osasta. 1. Edellisen kertomuksen jälkeen ilmenneet tapahtumat, riskitilanteen kehittyminen ja budjettitakaustoimet. 2. Arvio mahdollisista riskeistä: taloudellinen ja rahoitustilanne kolmansissa maissa, jotka ovat edunsaajina merkittävimmissä lainanantotoimenpiteissä. A et - Sisällysluettelo ENSIMMÄINEN OSA: 31. 12. 1995 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT, RISKITILANTEEN KEHITTYMINEN JA BUDJETTITAKAUSTOIMET L JOHDANTO: KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE LA. MAKROTALOUDELLISET RAHOITUSJÄRJESTELYT I. B. MIKROTALOUDELLISET RAHorrusJÄRJESTELYT BL 31. 12. 1995 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT II. A. MAKROTALOUDELLINEN USÄRAHOITUSAPU MOLDOVALLE II. B. MAKROTALOUDEUJNENRAHOrRJSAPUSlX)VAKIANTASAVAIXALLE HL RISKITILANNE ULA. LAINOJEN KOKONAISMÄÄRÄ 30. 6. 19% III. B. VUOSITTAISET ENIMMÄISRISKIT YHTEISÖN TALOUSARVION OSALTA: NOSTETUT OSUUDET 30. 6. 1996 III. C. TEOREETTISET vuosrrrAisET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT IV. BUDJETTITAKAUSTOIMET IV. A. ElJROOPANINVES1()I>rriPANKIN LAINAT KOLMANSILLE MAILLE IV. B. OTTO- TAI ANTOLAINAUS TAI LAINATAKAUKSET KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI 1 Sr 1 kr 1 &- 1 &- 2 2 3 3 4 5 9 9 9 V. ARVIO YHTEISÖN LASKENNALLISESTA LAINA- JA TAKAUSKAPASITEETISTA KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI VI. TAKUURAHASTON SUHTEELLINEN VAKAUS 11 12 TOINEN OSA: TALOUDELLINEN JOTKA LAINANANTOTOIMENPITEISSÄ OVAT MAHDOLLISTEN KEHITTYMINEN: RISKIEN JA RAHOITUSTILANNE KOLMANSISSA MAISSA, MERKITTÄ VIMMISSÄ EDUNSAAJINA I. JOHDANTO IL KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAAT III. UUDET ITSENÄISET VALTIOT IV. VÄLIMEREN ALUEEN MAAT LLTTE 14 15 18 21 I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN RISKIEN TILANTEESTA LA. TAULUKOT 1 - 3 I. B. TALOUSARVIOSTA TAATTAVAT LAINAJÄRJESTELYT I. C. TAI k M ISARVIOTAKl H IN MAKSAMISTA KOSKEVAT YKSI TYISKOHTAISET SÄÄNNÖT 24 24 25 39 II. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, TAKUU RAHASTOJA Rl ESTELMAN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA KOLMANSILLE 4, MAILLE AJANJAKSONA 1996 - 1999 41 II. A. KOLMANSILLE MAILLE ANNETTAVIEN LAINOJEN TAKUUVARAUS(I) II. B. TAKUURAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN LASKENTAPERUSTE (2) U. C. RAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN PERUSTE OSITTAISEN TAKUUN TAPAUKSESSA II. D. TAKIJIJRAHASTœN SUORITETTAVAT MÄÄRÄT ( 3 ) 42 ILE. TAKUUVARAUKSESSA JÄLJELLÄ OLEVA MARGINAALI (4) II. F. JÄLJELLÄ OLEVA LAIN AKAPASITEETTI (5) HL MAAKOHTAISET RISKI-INDnCAATTORITAULUKOT 41 42 43 43 44 4- ENSIMMÄINEN OSA 31. 12. 1995 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT, RISKITILANTEEN KEHITTYMINEN JA BUDJETTITAKAUSTOIMET L JOHDANTO: KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE talousarviosta katettavat Yhteisön ja takuutoimenpiteistä, jotka voidaan jakaa kahteen luokkaan: makrotaloudelliset lainat ja mikrotaloudelliset lainat. riskit ovat peräisin useista antolainaus- LA. Makrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt Näihin rahoitusjärjestelyihin kuuluvat ensinnäkin jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat, joihin liittyy tiukkoja taloudellisia ehtoja ja sitoumuksia. Tähän luokkaan kuuluu myös 1 250 miljoonan ecun laina maatalous- ja elintarviketuotteiden viennin rahoittamiseksi entiseen Neuvostoliittoon, sillä tähän rahoitusjärjestelyyn liittyvä riski on suuresti riippuvainen edunsaajamaiden makrotaloudellisen tilanteen kehittymisestä. ja poliittisen I. B. Mikrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt Nämä lainat on tarkoitettu hankkeiden rahoittamiseen ja ne on maksettava takaisin pitkällä aikavälillä varoilla, joita hankkeista odotetaan; niitä myönnetään tavallisesti yrityksille, rahoituslaitoksille tai kolmansille maille ja ne katetaan yhteisön takuun lisäksi tavanomaisilla pankkialalla vaadittavilla takuilla. Tähän luokkaan sisältyvät Euratomin ja yhteisön uuden rahoitusvälineen lainat jäsenvaltioille sekä Euratomin ja EIP:n lainat yhteisön ulkopuolelle (Välimeren alue, Keski-ja Itä-Eurooppa, eräät kolmannet maat - Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat ja Etelä-Afrikka). H. 31. 12. 1995 ANNETUN KERTOMUKSEN TAPAHTUMAT JÄLKEEN ILMENNEET Vuoden 1996 ensimmäisen puoliskon tärkeimmät tapahtumat ovat seuraavat: ILA. Makrotaloudellinen lisärahoitusapu Moldovalle1 Moldovassa saatiin aikaan huomattavaa kehittymistä rahoitustilanteen vakauttamisen ja vuoden 1994 uudistusten myötä, ja se on täyttänyt suurelta osin kansainvälisen valuuttarahaston ensimmäisen ohjelman yhteydessä vahvistetut suorituskyvyn vaatimukset. Neuvosto päätti tämän vuoksi kesäkuussa 1994 myöntää Moldovalle makrotaloudellista rahoitusapua korkeintaan 45 miljoonaa ecua maan vakauttamisohjelman ja uudistusten tueksi (ks. kohta II. C2). Uusi Moldovan viranomaisten ohjelma, jota kansainvälisen valuuttarahaston uusi vahvistamissopimus tukee, kattaa maaliskuun 1995 ja maaliskuun 1996 välisen kauden ja pyrkii lujittamaan vakauttamisen alalla saavutettua edistystä ja tehostamaan rakenteellisia uudistuksia. Tämä ohjelma edellyttää kansainväliseltä yhteisöltä uutta lisärahoitusta noin 50 miljoonan EU-dollarin edestä. Tähän liittyen neuvosto päätti myöntää (päätös 96/242/ETY) Moldovalle maksutaseen tukemiseen tarkoitetun lainan muodossa olevaa lisätukea korkeintaan 15 miljoonan ecun edestä. Komissio sai valtuudet ottaa yhteisön puolesta vastaavan summan lainaksi enintään kymmeneksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Moldovalle. Lainaa ei ollut vielä nostettu 30. 6. 1996. n. B. Makrotaloudellinen rahoitusapu Slovakian tasavallalle2 Slovakian tasavallalle annettavan rahoitusavun yhteydessä komissio sai 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/93 9/EY perusteella valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa kahtena eränä 130 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Slovakialle. Slovakian tasavallan makrotaloudellisen tilanteen, etenkin maksutase- ja valuuttavarannon tilan parannuttua ja maan päästyä kansainvälisille yksityisen pääoman markkinoille Slovakian viranomaiset ilmoittivat huhtikuussa 1995, että he eivät aio enää käyttää kansainvälisen valuuttarahaston vahvistamissopimuksen nojalla myöntämää tukea maksutaseen tukemiseen. Ottaen huomioon, että kansainvälisen valuuttarahaston vahvistamissopimuksen voimassaolo päättyy ja että Slovakian viranomaiset eivät ole valmiita sopimaan EU:n lainan edellytyksiin liittyvistä talouspoliittisista toimenpiteistä, komissio on tehnyt neuvostolle ehdotuksen, jossa tehdään jonka johtopäätökset kieltäytymisen vaikutuksista Euroopan yhteisölle tarkoituksena on kumota 22 päivänä joulukuuta 1994 tehty neuvoston päätös. Päätös kumottiinkin 25 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyllä neuvoston päätöksellä. ja Neuvoston päätös %/242/EY, tehty 25 päivänä maaliskuuta 1996, makrotaloudellisen lisärahoilusavun myöntämisestä Moldovalle Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä heinäkuuta 1996, makrotaloudellisen tuen myöntämisestä Slovakian tasavallalle 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyn päätöksen 94/939/EY kumoamisesta. m. RISKITILANNE Yhteisön talousarviota rasittavat riskit voidaan arvioida seuraavien kahden käsitteen avulla: - kyseisiin rahoitusjärjestelyihin liittyvien lainojen määrä kokonaisuudessaan tiettynä päivänä pääomana ilmaistuna (pankeissa usein käytetty käsite), - yhteisöä kunkin varainhoitovuoden osalta rasittavat takaisinmaksuun liittyvät enimmäisriskit (pikemminkin talousarvioon liittyvä käsite). Jälkimmäistä käsitettä voidaan edelleen arvioida kahdella tavalla: - ainoastaan 30 päivään kesäkuuta 1996 mennessä nostettujen lainojen perusteella, mikä edustaa yhteisön vähimmäisriskitasoa, jos ennenaikaista takaisinmaksua ei tapahdu. Tilanne kuvataan jäljempänä taulukossa 2, - tekemällä ennakkoarvio kaikista komission ehdottamista tai neuvoston päättämistä rahoitusjärjestelyistä, jotta voitaisiin arvioida niiden vaikutukset tuleviin talousarvioihin. Näin saadaan laskettua yhteisön enimmäisriski edellyttäen, että komission ehdotukset hyväksytään. Tilanne kuvataan jäljempänä taulukossa 3. Meneillään oleviin ehdotuksiin liittyvien riskien suuruusluokka on mahdollista määrittää viimeisimmän varainhoitovuoden perusteella. On kuitenkin tehtävä arvioita maksupäivien, takaisinmaksua koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen, jotka on esitetty yksityiskohtaisesti liitteessä, sekä korkokannan3 ja vaihtokurssien4 osalta. Tulokset esitetään taulukoissa 1 ja 3, joissa riski eritellään sen mukaan, koskeeko se yhteisön sisällä vai ulkopuolella sijaitsevia maita. Voidaan myös huomauttaa, että taulukoissa mainitut yleiset luvut kattavat luonteeltaan erilaisia riskejä: esimerkiksi makrotaloudellisten tukitoimien osalta lainan yhdelle maalle ja yhteisön uuden rahoitusvälineen tai EEP. n toimien osalta lainanottajien takaamien hankkeiden lainat. Seuraavassa analyysissä eritellään kokonaisriski, riski jäsenvaltioissa ja riski kolmansissa maissa. m. A. Lainojen kokonaismäärä 30. 6. 1996 Tilanne kuvataan taulukossa 1. Kokonaisriski oli 30. kesäkuuta 1996 11 705 miljoonaa ecua, kun se 31. joulukuuta 1995 oli 13 114 miljoonaa ecua, eli se aleni 1 409 miljoonaa ecua5. Oletuskantana on keskimääräinen 10 prosentin korkokanta. 3 4 Muina valuuttoina kuin ecuina olevien lainojen vaihtokursseina ovat vuoden 1996 kesäkuun 30. päivän ^ kurssit. Riskien kelutys edellisen puolivuotiskauden aikana selittyy osittain muina valuuttoina kuin ecuina olevia lainoja koskevien vaihtokurssien vaihteluilla. Seuraavassa taulukossa esitetään rahoitusjärjestelyt, kehitykseen 1. 1. 1996 - 30. 6. 1996 välisenä aikana. jotka vaikuttivat lainojen määrän Lainojen kokonaismäärä 31. 12. 95 13 114 Lainojen takaisinmaksut Kreikka Italia Euratom Yhteisön uusi rahoitusväline Unkari Entinen Neuvostoliitto EIP Muiden valuuttojen vaihtokurssien vaihtelu suhteessa ecuun Lainojen nostot Entinen Neuvostoliitto EIP 500 500 32 179 260 204 121 20 1 406 Lainojen kokonaismäärä 30. 6. 1996 11 705 Jäsenvaltioille annettujen lainojen pääoman kokonaismäärä 30. kesäkuuta 1996 on 5 985 miljoonaa ecua, mikä on 17,6 prosenttia vähemmän kuin 31. joulukuuta 1995. aleneminen Tämä takaisinmaksusta Kreikan (500 miljoonaa ecua) ja Italian (500 miljoonaa ecua) toimesta. 1000 miljoonan ecun maksutaselainojen pääasiassa johtuu Muiden rahoitusjärjestelyiden osalta saatavien määrä pysyy samana. Kolmansia maita koskevien riskien osalta lainapääoman kokonaismäärä 30. kesäkuuta 1996 oli 5 720 miljoonaa ecua, mikä on 2,2 prosenttia vähemmän kuin 31. joulukuuta 1995. DLB. Vuosittaiset enimmäisriskit yhteisön talousarvion osalta: nostetut osuudet 30. 6. 1996 Tilanne kuvataan taulukossa 2. Kokonaisriski, joka vuonna 1996 on 3 149 miljoonaa ecua, nousee tasaisesti kunnes se vuonna 2000 on noin 3 500 miljoonaa ecua. Tähän liittyy vuoden 1999 erityistilanne, joka johtuu pääomasuoritusten erääntymispäivien puuttumisesta jäsenvaltioiden maksutaseiden tukemiseen annetuilta lainoilta ja pääomasuoritusten päättymisestä Unkarille sekä Tsekin ja Slovakian tasavallalle myönnettyjen lainojen ja Bulgarialle myönnetyn 290 miljoonan ecun lainan osalta vuonna 1998. Jäsenvaltioita koskeva riski on vuoden 1996 osalta 2 068 miljoonaa ecua. Tämä määrä kehittyy Kreikan ja Italian maksutaselainojen pääoman takaisinmaksun erääntymisrytmin mukaisesti (joka toinen vuosi). Enimmäisriskit ovat siis vuoteen 2000 asti korkeampia parillisina vuosina ja 2 793 miljoonaa ecua vuonna 2000. Kolmansia maita koskevat riskit ovat 1 081 miljoonaa ecua vuonna 1996. Riski nousee 1617 miljoonaan ecuun vuonna 1997, kun seuraavat pääomat erääntyvät: - 80 miljoonaa ecua Unkarilta, - 127 miljoonaa ecua Tsekin tasavallalta, - 63 miljoonaa ecua Slovakian tasavallalta, - 140 miljoonaa ecua Bulgarialta, - 250 miljoonaa ecua Algerialta, - 160 miljoonaa ecua Israelilta, - 143 miljoonaa ecua entisen Neuvostoliiton tasavalloilta. I1LC. Teoreettiset vuosittaiset yhteisön talousarviota rasittavat enimmäisriskit Tilanne on kuvattu taulukossa 3. Tämä riski, joka vuonna 1996 on 3 490 miljoonaa ecua, nousee tasaisesti vuoteen 2000 asti (lukuun ottamatta vuottaa 1999: 2 255 miljoonaa ecua). Enimmäisriskit kehittyvät hyvin samansuuntaisesti kuin taulukossa 2 vuoteen 2000 saakka, jolloin riski on 3 188 miljoonaa ecua, 2 370 miljoonaa ecua vuonna 2002 ja 2 197 miljoonaa ecua vuonna 2003. Kolmansia maita koskeva riski nousee 1 253 miljoonasta ecusta vuonna 1996, I 930 miljoonaan ecuun vuonna 1997. Taulukkoon 2 verrattuna riski nousee vuodesta 1999 alkaen, jolloin suunnitelmien mukaisesti erääntyvät ensimmäisen kerran Turkille, Kroatialle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle ehdotetut lainat. - £~ TAULUKKO 1 HYVÄKSYTTYIHIN RAHOITUSJÄRJESTELYIHIN LIITTYVÄN LAINAPÄÄOMAN MAARA (miljoonaa ecua) Kyseessä olevat rahoitusjärjestelyt Hyväksytyt enimmäis määrät Lainapääoman kokonaismäärä 31. 12. 95 Lainapääoman kokonaismäärä 30. 06. 96 Nostamatto- mat osuudet 30. 06. 96 JÄSENVALTIOT A. Maksutase 1. Kreikka 2. Italia B. Muut 3. Euratom 4. NCIjaNCI. TT. 5. EIP/ Välimeri Esp. ,Kre. ,Port. 2200 8000 JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ KOLMANNET MAAT A. Rahoitusapu 1 Unkari 2. Teekin tasavalta 3 Slovakian tasavalta 4. Bulgaria 5. Romania 6. Algeria 7. Israel 8. Baltian maat 9. Moldova 10. Ukraina 11. Valko-Venäjä 12. Entinen Neuvostoliitto B. Muut 13. EIPA/älimeri 14. EIP/KIEI 15. EIP/KIEII 16. EIP/Lat. Am. ja Aasian ken. maat 17. EIP/Etelä-Afrikka 14000 4000 6830 1500 26330 1050 250 125 400 580 600 160 220 60 285 55 1250 6362 1700 3000 750 300 1000 4045 720 1113 385 7263 440 250 125 360 510 500 160 135 45 85 30 347 1782 837 96 149 1200 4000 0 0 500 3512 695 932 346 5985 5200 180 250 125 360 510 500 160 135 45 85 30 143 1981 884 141 191 260 0 0 40 70 100 0 85 15 200 25 0 3112 733 2865 548 300 KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 17147 5851 5720 8353 KAIKKI YHTEENSÄ 43477 13114 11705 13553 1 ) Maksuja ei ole suunnitelmissa 2) Kolmatta ja neljättä erää ei ollut maksettu 30. 6. 1996, koska Italian hallitus ei pyytänyt maksujen suorittamista LIITE TAULUKKOON 1 EIP:n RAHOITUSJÄRJESTELYJEN TILANNE 30. 6. 1996 Rahoitusjärjestelyt Hyväksyttyjen lainojen budjettikohta Avatut määrä rahat - peruutukset Alkuperäinen nostettu määrä Lainojen määrä. HO/ 0 6 / ' )6 EIPA/älimeri Esp. ,Kre. ,Port. Kolmannet maat EIPA/älimeri KIEI KIEII Lat. Am. ja Aasian keh. maat Etelä-Afrikka 1500 6362 1700 3000 750 300 1465 5128 1647 1999 647 101 1572 2984 914 141 191 346 1981 884 141 191 Huom. Alkuperäinen nostettu määrä ylittää joskus hyväksyttyjen lainojen määrän siitä syystä, että ecun valuuttakurssi vaihtelee sopimusten allekirjoituspäivän ja kesäkuun 30. päivän 1996 välillä. - ?- TAWIUKKQ2 VUOSITTAISET ENIMMÄISRISKIT YHTEISÖN TALOUSARVION OSALTA liljooiiinaei. >tuva arvio n nntntfiä i IOS itu 1996 me uksiin |)t)iijj oltuihin osi (30 kHhakui uin. i) 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 YHT JÄSENVALTIOT PÄÄOMA A. Maksutase 1. Kreikka 2. Italia B. Rakennepoliittiset lainat 3. Euratom 4. NCI ja NCI TT 5. EIP/ Vaiimeri/vanh pöytäkirjat Esp , Krei, Port 500 500 153 306 73 500 997 93 91 56 453 541 70 2514 13 41 45 16 41 50 Paaoma yhteensä 1533 1064 1738 107 2613 KOROT A Maksutase 1 Kreikka 2 Italia B. Rakennepoliittiset lainat 3 Euratom 4 NCI ja NCI TT 5 EIP/ValimeriA/anh pöytäkirjat E s p, Kre , Port. 95 255 57 95 33 48 213 43 69 26 48 213 10 21 20 158 158 3 12 15 1 10 11 71 21 92 7 7 Korot yhteensä 535 398 311 189 180 14 1000 4012 728 1092 359 7190 190 998 113 216 123 1640 23 23 21 21 2 5 7 2 3 5 JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 2068 1462 2049 296 2793 106 30 27 8830 KOLMANNET MAAT PÄÄOMA A. Rahoitusapu 6. Unkari 7. Tsekin tasavalta 8. Slovakian tasavalta 9. Bulgaria 10. Romania 11 Israel 12 Algeria 13 Entinen Neuvostoliitto 14 Baltian maat 15 Moldova 16 Ukraina 17 Valko-Venaia B Takuut 18 EIPA/alimeri 19 E I P / K I E I j a ll 20 EIP/Lat Am. ja Aasian kehitysmaat 260 204 134 30 80 127 63 140 160 250 143 141 46 15 Paaoma yhteensä 628 1165 KOROT A Rahoitusapu 6 Unkari 7 Teekin tasavalta 8. Slovakian tasavalta 9 Bulgaria 10. Romania 11. Israel 12. Algena 13. Entinen Neuvostoliitto 14. Baltian maat 15. Moldova 16. Ukraina 17. Valko-Venaja B. Takuut 18 EIPA/alimeri 19. EIP/KIE I ia II 20 EIP/Lat Am |a Aasian kehitysmaat Korot yhteensä 26 25 13 36 51 16 50 14 14 5 9 3 123 63 6 453 18 25 13 36 51 16 50 7 14 5 9 3 130 67 9 452 100 123 62 150 185 161 67 19 867 10 12 6 22 51 25 14 5 9 3 120 64 9 348 190 80 55 70 150 100 110 5 166 96 22 479 7 14 25 14 5 9 3 96 53 7 9 17 6 156 97 22 528 7 6 25 3 4 9 3 85 46 7 25 9 17 6 151 96 23 483 6 10 3 3 7 2 73 39 6 172 88 20 470 7 33 25 14 5 9 3 108 59 8 269 440 250 125 360 510 160 500 347 135 32 51 18 1233 611 128 9 17 6 151 90 8 281 4901 54 62 32 115 210 32 210 21 73 32 63 22 797 424 57 2 5 2 63 33 5 231 193 149 110 2203 KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 1081 1617 1215 738 710 720 631 390 7103 KAIKKI YHTEENSÄ 3149 3079 3264 1034 3503 827 661 417 15934 (josta Itâ-Eur ) (josta muut kolm. maat ) 751 330 846 771 882 333 406 332 394 316 275 445 268 364 164 226 3986 3117 - 8- TAULUKKO 3 TEOREETTISEl VUOSinAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT (komission päättämiin ja ehdottamiin rahoitusjärjestelyihin ia niiden nostettuihin osuuksiin perustuva arvio miljoonina ecuina) 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 YHT JÄSENVALTIOT PAAOMA A Maksutase 1 Kreikka 2 Italia B Rakennepoliittiset lainat 3 Euratom ja NCI 4 EIP/Esp ,Kre,Port 500 500 459 73 500 997 184 56 994 70 2514 54 45 57 50 Paaoma yhteensä 1532 1064 1738 107 2613 2000 2000 23. 21 1000 8012 1819 359 2023 2021 11190 71 21 92 KOROT A Maksutase 1 Kreikka 2 Italia B Rakennepoliittiset lainat 3 Euratom ja NCI 4. EIP/Esp,Kre. Port. Korot yhteensä 95 425 152 33 705 48 553 111 26 738 48 638 30 20 736 553 15 15 553 340 340 170 11 11 7 7 2 5 2 3 190 3571 330 122 583 575 354 347 175 4213 JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 2237 1802 2474 690 3188 446 2370 2197 15402 KOL MANNE 1 MAAT PÄÄOMA A Rahoitusapu 5 Unkari 6 Teekin tasavalta 7. Slovakian tasavalta 8. Bulgaria 9. Romania 10 Israel 11 Algeria 12 Entinen Neuvostoliitto 13 Baltian maat 14 Moldova 15 Ukraina 16 Valko-Venaja 17 Euratom/KIE B Takuut 18 ElP/Valimeri 19. EIP/KIE I ja II 20 EIP/Lat. Am. ja Aasian keh. maat 21. EIP/ETELÄ-AFRIKKA Paaoma yhteensä KOROT A Rahoitusapu 5. Unkari 6. Tsekin tasavalta 7 Slovakian tasavalta 8 Bulgaria 9 Romania 10 Israel 11 Algeria 12. Entinen Neuvostoliitto 13 Baltian maat 14. Moldova 15 Ukraina 16 Valko-Venaia 17. Euratom/KIE B Takuut 18 EIPA/alimeri 19 EIP/KIE I ja II 20 EIP/Lat Am ja Aasian keh. maat 21. EIP/ETELÄ-AFRIKKA Korot yhteensä 260 204 80 127 63 140 160 250 143 100 123 62 150 185 190 80 134 30 141 46 15 161 67 19 628 1165 867 57 25 20 40 55 16 55 14 18 5 19 5 1 168 112 15 1 625 44 25 26 44 58 16 60 7 22 6 29 8 6 213 170 28 4 765 36 12 20 30 58 35 22 6 29 8 17 274 249 47 9 851 216 143 29 2 580 26 14 15 40 35 22 6 29 8 34 345 328 69 16 985 70 150 9 17 6 1 318 288 64 10 934 26 13 15 13 35 11 6 29 8 72 411 362 90 25 260 80 70 100 85 12 57 11 16 431 377 96 21 55 100 25 12 37 11 7 392 363 85 17 1103 1616 26 13 8 13 20 11 5 27 7 88 409 337 88 26 26 8 7 10 11 3 23 6 94 383 301 45 24 941 700 250 125 440 580 160 600 347 220 38 111 28 24 2054 1527 352 55 7611 267 62 118 175 263 3? 285 21 139 43 211 55 366 2597 2227 467 127 7454 110 5 260 213 44 5 717 26 13 15 21 35 22 6 29 8 54 394 368 85 22 1097 1114 1077 KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 1253 1930 1718 1565 1814 2048 2180 2557 15065 KAIKKI YHTEENSÄ 3490 3731 4192 2255 5002 2494 4550 4753 30468 (josta Ita-Eur. ) (josta muut kolm. maat) 864 389 1043 887 1173 545 853 712 969 845 944 1103 1043 1137 1447 1110 8336 6729 IV. BUDJETTITAKAUSTOIMET 1V. A. Euroopan investointipankin lainat kolmansille maille EIP pyysi 7. maaliskuuta 1996 noin 6,4 miljoonan ecun suuruista budjettitakausta entisen Jugoslavian tasavalloille (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia eli ARYM, Bosnia ja Hertsegovina sekä Serbia) myönnettäville lainoille. Maksu EIP:lle suoritettiin 11. kesäkuuta 1996. EIP pyysi 2. heinäkuuta 1996 uudelleen noin 8,9 miljoonan ecun suuruista budjettitakausta entisen Jugoslavian tasavalloille (ARYM ja Serbia) myönnettäville lainoille. Maksu EIP:He suoritettiin 4. lokakuuta 1996. lainojen, joita velalliset eivät vielä olleet maksaneet Yhteisön myöntämien takaisin, kokonaismäärä 30. kesäkuuta 1996 oli 72,4 miljoonaa ecua. Nämä velat koskevat kaikkia entisen Jugoslavian tasavaltoja lukuun ottamatta Sloveniaa ja Kroatiaa, jotka ovat maksaneet ajallaan. Erääntyneistä maksamattomista 72,4 miljoonasta ecusta otettiin talousarvioon 28,6 miljoonaa ecua ennen vuotta 1994 laiminlyötyinä maksuina ja takuurahastolta on pyydetty niiden osalta 39,6 miljoonaa ecua 11. päivänä tammikuuta 1995 (5,3 miljoonaa ecua), 30. päivänä tammikuuta 1995 (14,3 miljoonaa ecua), 24. päivänä toukokuuta 1995 (6,08 miljoonaa ecua), 11. päivänä lokakuuta 1995 (8,6 miljoonaa ecua), 26. päivänä tammikuuta 1996 (5,2 miljoonaa ecua) ja 11. päivänä kesäkuuta 1996 (6,4 miljoonaa ecua). Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (ARYM) on maksanut takaisin 2,1 miljoonaa ecua eli osan maksamattomista veloistaan. IV. B. Otto- tai antolainaus tai lainatakaukset kolmansien maiden hyväksi IV. B. l. Toimet kassavaroista tehdyn päätöksen Komissio käyttää yhteisön kassavaroja yhteisöjen omista varoista 88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen N:o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tällä menettelyllä vältetään komission maksujen myöhästyminen ja siitä aiheutuvat kustannukset annetuissa lainoissa silloin kun velallisen maksu myöhästyy. IV. B. 2. Takuurahaston maksut Kun yhteisön myöntämän tai takaaman lainan edunsaajan erääntyvät maksut myöhästyvät, takuurahasto auttaa kattamaan maksuhäiriön kolmen kuukauden kuluessa erääntymispäivästä. Viivästyskorko, joka syntyy varojen käyttöönsaattamispäivän ja rahaston suorituspäivän erotuksesta, anotaan takuurahastolta palautettavaksi kassavaroihin. 10 Viimeisten kuuden kuukauden aikana rahasto on maksanut takauksia seuraavien velallisten maiden osalta: Maa Maksupäivämäärä Määrät (pääoma + korot) Georgia (10 milj. ecun laina) Georgia (40 milj. ecun laina) Armenia (20 milj. ecun laina) Yhteensä 15. 4. 1996 15. 4. 1996 15. 4. 1996 10106 572,43 1 050 469,67 19 604 806,06 30 761848,16 IV. B. 3. Myöhästyneet takaisinmaksut Seuraava kolmas maa on tämän kertomuksen kattamana aikana maksanut myöhässä takaisin erääntyneen maksun, jonka takuurahasto on suorittanut aikaisemmin. Tämä myöhästynyt määrä maksetaan takaisin takuurahastolle takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 2 artiklan mukaisesti. Maa Takaisinmaksupäivä Määrä (pääoma + korot) Turkmenistan (45 milj. ecun laina) 7. 5. 1996 15 279 824,71 IV. B. 4. Maksamalta olevien velkojen tilanne 30. 6. 1996 Kauden lopulla maksamattomat määrät ovat seuraavat: Maa Tadjkistan Georgia Armenia Turkmenistan6 Yhteensä Määrä (pääoma + korot) 63 181 389,89 92 463 958,04 57 601 313,20 30 570 321,40 243 816 982,53 Kesäkuun 30. päivän 1996 jälkeen on suoritettu kaksi takaisinmaksua, joiden kokonaismäärä on 22,8 miljoonaa ecua. 11 V. LAINA- ARVIO TAKAUSKAPASITEETISTA KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI LASKENNALLISESTA YHTEISÖN JA laina- tai Takuurahasto- ja takuuvarausmekanismi rajoittaa käytännössä yhteisön takauskapasiteettia kolmansille maille, sillä rahoitusnäkymissä takuuvaraukseen kirjattu määrä7 rajoittaa rahaston täydentämiseksi uuden lainapäätöksen yhteydessä käytettävissä olevia määrärahoja (tai vuotuisen erän yhteydessä monivuotisia rahoitusjärjestelyjä koskevien takuiden tapauksessa). Lainakapasiteetti vastaa tiettynä aikana takuuvarauksessa jäljellä olevaa marginaalia. Tämä marginaali on yhtä suuri kuin erotus varauksen ja jo päätettyjen ja valmisteilla tarvittavan olevien rahoitusjärjestelyjen yhteydessä arvioidun määrän välillä. täydentämiseksi takuurahaston 4 yhteisön Taulukossa lainakapasiteetista kolmansille maille kaudella 1996 - 1999. Laskentamenetelmä ja säädösviittaukset esitetään yksityiskohtaisemmin tämän kertomuksen liitteessä. takuurahastomekanismin mukainen esitetään arvio Neuvoston tekemien8 sekä ehdotettujen ja valmisteltavien päätösten9 perusteella (ks. taulukko 4) takuuvarauksesta arvioidaan käytettävän 306 miljoonaa ecua vuonna 1996, jolloin vuoden 1996 lopussa käytettävissä olisi 20 miljoonaa ecua. Takuurahaston varat voisivat tällaisessa tapauksessa olla varainhoitovuoden 1996 lopussa noin 620 miljoonaa ecua, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: - rahaston tukitoimia edellyttäviä uusia laiminlyöntejä ei tapahdu, - velallisina olevat maat eivät maksa velkojaan myöhässä. Käytettävissä oleva vuotuinen lainakapasiteetti vaihtelee, kun otetaan huomioon aiemmin päätettyjä lainoja ja kautta 1997 - 1999 varten ehdotettuja ja valmisteltavina olevia lainoja koskevien rahaston maksujen vaikutus takuuvaraukseen, - 1,8 miljardista ecusta 2 miljardiin ecuun kokonaisuudessaan yhteisön talousarviosta taattujen lainojen osalta, - 2,4 miljardista ecusta 2,7 miljardiin ecuun 75-prosenttisesti taattujen lainojen osalta (esim. EIP:n lainat Välimeren alueelle). 7 8 9 Rahoitusnäkymiin kirjattu määrä on 300 miljoonaa ecua vuoden 1992 hintoina ilmaistuna. Budjettivallan käyttäjän hyväksymällä määrärahasiirrolla 5/96 takuurahastoon 191,8 miljoonaa ecua. Lainaehdotusten ja komission valmisteltavina olevien lainojen vaikutus takuuvaraukseen on vuoden 1996 osalta 114 miljoonaa ecua. takuuvarauksesta maksettiin 12 VI. TAKUURAHASTON SUHTEELLINEN VAKAUS Rahaston vuoden 1996 loppuun asti arvioidun määrän ja taulukossa 3 vuodelle 1997 ennakoidun vuotuisen enimmäisnskin (määritellään erääntyvillä kokonaismäärillä) välinen suhde on 32 prosenttia. Tällöin rahaston määrä olisi 7,5 prosenttia yhteisön ulkopuolisten taattujen lainojen kokonaismäärästä. Rahaston vuoden 1996 lopussa käsittämän määrän ja aiemmin maksuja laiminlyöneiltä mailta vuonna 1997 erääntyvän määrän välinen suhde on 11:1. 13 TAULUKKO 4 HTEISÖN ARVIOITU L A S K E N N A L L I N EN LAINA- JA T A K A U S K A P A S I T E E T TI K O L M A N S I L LE MAILLE KAUDELLA 1996 - 1 9 99 takuurahastomekanismin mukainen (*) mil/oonaa ecua "TOTff" 19S7 "7OTB 1WS" Kolmansille maille annettavien lainojen t a k u u v a r a u s ( l) 326 329 337 346 Takuurahaston suoritettavien määrien laskentaperuste(2) - EIP:n LAINAT - Välimeri (a) - Keski- ja Itä-Euroopan maat (b) - Latinalainen Amerikka ja Aasia (c) - Etelä-Afrikka (d) - EIP:n lainat yhteensä 201 1114 521 120 1956 281,75 195. 5 150 55 336,75 195,5 - Euratomin lainat (e) 0 200 200 - Makrotaloudellinen rahoitusapu (f) 165 -130 Takuurahastoon suoritettavat määrät (3) Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali (4) 306 20 60 269 57 280 150 150 44 303 Lainojen ylijäämäkapasiteettl (maksutaselainat, EIP:n lainat Ja Euratomin lainat) (S) Vähintään, jos käytetty kokonaan 100-prosenttiseen takuuseen (BP-lainat) Enintään, jos käytetty kokonaan EIP:n lainoihin (75-prosenttinen takuu) 134 179 1794 2393 1865 2486 2017 2689 (*) Tekninen olettamus, jonka mukaisesti tavoitesumma saavutetaan vuoden 1999 jälkeen. Esimerkiksi, jos rahasto saavuttaa tavoitesummansa 1. 1. 1999 ja jos rahaston perustamisesta annetun asetuksen 4 artiklan uudelleentarkast- telun jälkeen suoritettavat määrät korotetaan 10 prosenttiin, unionin lainakapasiteetti kolmansille maille lisääntyy vuosittain 1 143 miljoonalla eculla 100-prosenttisesti taattujen lainojen osalta ja 1 524 miljoonaa ecua 75-prosenttisesti taattujen lainojen osalta. Rahastoon suoritettavilla määrillä katettavien lainojen ominaispiirteet kaudella 1996 -1999 - EIP a. Välimeri: - lainat, joista on tehty päätös: 1994 -1996:115 miljoonaa ecua Syyrian kanssa tehdyn 4. rahoituspöytäkirjan mukaisesti. 1995 -1998: 80 miljoonaa ecua Maltan ja Kyproksen kanssa tehdyn rahoituspöytäkirjan mukaisesti. - ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 1996 - 2000: 750 miljoonaa ecua Turkin kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti ja 230 miljoonaa ecua Kroatian kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. 1997 - 2000:150 miljoonaa ecua entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. b. Keski- ja Itä-Euroopan maat: - lainat, joista on tehty päätös: 1994 -1996: 3 000 miljoonaa ecua c. Latinalainen Amerikka ja Aasia: - lainat, joista on tehty päätös: 1993 -1996: 750 miljoonaa ecua - ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 1996: 410 miljoonaa ecua d. Etelä-Afrikka: - lainat, joista on tehty päätös: vuoden 1995 puolivälistä vuoden 1997 puoliväliin: 300 miljoonaa ecua e. - Euratom - lainat, joista on tehty päätös: 1994 -1999:1 100 miljoonaa ecua f. - Rahoitusapu - lainat, joista on tehty päätös: 1996:15 miljoonan ecun laina Moldovalle; 20 miljoonan ecun laina Valko-Venäjälle peruutettu; 1997: 130 miljoonan ecun laina Slovakian tasavallalle peruutettu - ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 1996: 170 miljoonan ecun lainat Georgialle, Armenialle ja Tadzikistanille. - 14- TOINEN OSA MAHDOLLISTEN RISKIEN KEHITTYMINEN: TALOUDELLINEN JA RAHOITUSTILANNE KOLMANSISSA MAISSA, JOTKA OVAT EDUNSAAJINA MERKITTÄVIMMISSÄ LAINANANTOTOIMENPITEISSÄ I. JOHDANTO Kertomuksen aiemmissa osissa ilmoitetut luvut antavat tietoja yleistä talousarviota rasittavien riskien määristä. Näitä tietoja on kuitenkin painotettava riskin laadullisilla seikoilla, jotka riippuvat rahoitusjärjestelyjen luonteesta ja lainanottajan asemasta. Viimeaikaisia tapahtumia, jotka voivat vaikuttaa portfoliomaariskiin, analysoidaan jäljempänä olevassa osassa. Tässä luvussa esitetty maariskiarviointi poikkeaa hieman aikaisemmista kertomuksista. Tässä kertomuksessa keskitytään selvemmin viimeaikaisiin tapahtumiin, joilla on suora merkitys kyseessä olevien maiden riskiarvioinnille. Vastaavasti maiden taloudellista kehitystä käsitellään lyhyemmin, minkä ansiosta kertomus lyhenee huomattavasti. Samasta syystä käsitellään ainoastaan summittaisesti joitakin maita, joissa yleisriski katsotaan alhaiseksi ja joissa viimeaikoina tapahtunut kehitys on merkityksetöntä, kun taas maita, joissa Euroopan unionin taloudellinen riski on suuri ja/tai riskiarvio on muuttunut merkittävästi (huonontunut tai parantunut), käsitellään perusteellisemmin. Tärkeänä osana selvitystä kaikkien kyseessä olevien Keski- ja Itä-Euroopan maiden, entisen laajat Neuvostoliiton alueen uusien itsenäisten valtioiden ja Välimeren alueen maiden maariski-indikaattorit esitetään maittain kokosivun taulukkoina. On huomattava, että arviointi ei koske EU:n riskiä muilla kuin mainituilla alueilla pääasiassa siitä syystä, että tämä riski (erityisesti Euroopan investointipankin lainojen takausten kautta) vastaa vain murto-osaa kokonaisriskistä (alle 3 prosenttia) ja on hajotettu eri maille. Yleensä edellisen kertomuksen jälkeinen kehitys osoittaa, että EU:n kokonaisriski kyseessä olevilla alueilla (Keski- ja Itä-Euroopan maat, uudet itsenäiset valtiot ja Välimeren alueen maat) on pienentynyt hyvin vähän. Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja Välimeren alueen maissa tapahtunut riskin kasvu tasoittuu reilusti uusissa itsenäisissä valtioissa tapahtuneella laskulla. Näihin kolmeen alueeseen liittyvät riskit ovat kehittyneet eri tavalla. Keski- ja Itä-Euroopassa riskitasot ovat yleisesti alhaisemmat, mutta joitakin tärkeitä poikkeuksia on olemassa. Nykyinen epävarmuus Bulgarian tulevasta kehityksestä on erityisen huolestuttavaa, mutta kehitys Romaniassa ja Slovakian tasavallassa voi myös vaatia tarkempaa valvontaa, vaikkakin pienemmässä määrin. Uusista itsenäisistä valtioista Kaukoidän maat Uzbekistania lukuunottamatta ovat yleensä ottaen edelleen huomattava riski. Tilanne on yhtä herkkä Kaukasian alueella, kun taas Valko- Venäjä, Moldova ja Ukraina ovat hieman paremmassa tilanteessa. Välimeren alueella Algeria on kaikkein herkin alue tässä vaiheessa. -15 II. KESKI- JA ITA-EUROOPAN MAAT BULGARIA Bulgariassa on meneillään vakava talous- ja rahoituskriisi. Rakenneuudistus edistyy hitaasti, erityisesti suurten tappiollisten valtion yritysten sulkemisen ja pahiten kärsineen pankkialan tervehdyttämisen osalta. Kansainvälinen valuuttarahasto IMF ja Maailmanpankki ovat lykänneet lisärahoitusavun antamista. BKT laski 2,6 prosenttia vuoden 1996 ensimmäisen neljänneksen aikana ennen kriisin kärjistymistä. Valuutta heikentyy yhä suhteessa dollariin: syyskuun puolivälissä se oli 230 leviä/Yhdysvaltain dollari kun se oli noin 80 leviä huhtikuun puolivälissä. Samaan aikaan inflaatio on kiihtynyt nopeasti. Keskikorko nousi 108 prosentista 300 prosenttiin syyskuussa, kun leviä yritettiin tukea lyhytaikaisesti. Luottamus valuuttaan ja pankkeihin on kuitenkin edelleen erittäin alhainen. Vaihtotase on parantunut kovin hitaasti ja oli alijäämäinen vielä vuonna 1995. Bulgarian ulkomaanvelkojen hoito on huomattavaa talouden vuoden 1996 loppupuolella ja pysyy korkeana tulevina vuosina. Bulgarian palauttaminen makrotaloudellisen vakauden ja elpymisen polulle riippuu merkittävästi siitä, että yhteisymmärryksessä Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa onnistutaan nopeasti toteuttamaan tarkistettu talousohjelma, jota ilman Bulgaria käytännöllisesti katsoen ei voi saada virallisia luottoja. Lokakuun 1996 presidentinvaalien ja vuoden 1998 lopussa pidettävien parlamenttivaalien väliin jää melko vähän aikaa talouspolitiikan toteuttamiselle. tiukan TSEKIN TASAVALTA Tsekin maariski on kasvanut, mutta on edelleen erittäin kohtuullinen verrattuna muihin siirtymätalousmaihin. Lisääntyvien kotimaisten sijoitusten ansiosta reaalikasvu on korkeaa. Työttömyys on erittäin alhainen ja inflaatio alle 10 prosenttia. Valtion tulo-ja menoarvio on kuitenkin ensimmäistä kertaa vuosiin alijäämäinen ja vaihtotaseen alijäämä on edelleen huomattava. että nettovelkaantuneisuusaste nousee erittäin alhaiselta tasoltaan, mutta Tsekin tasavallalla ei ole ongelmia saada tarvittavaa rahoitusta kansainvälisiltä markkinoilta. Makrotaloudellinen sopeutus voi yhä olla suotavaa, mutta sen toteuttaminen on vaikeampaa sen jälkeen, kun hallituspuolueet menettivät enemmistön parlamentissa vasta pidetyissä vaaleissa. epätasapainon rahoittaminen Ulkoisen siihen, johtaa VIRO Viron riskiarvio on parantunut tasaisesti muutaman viime vuoden aikana. Viranomaisten harjoittaman tehokkaan politiikan ja varhaisen liberalisoimisen sekä talouden uudistamisen seurauksena talous toipuu selvästi. BKT vakautui vuonna 1994, minkä jälkeen se kasvoi 3,2 prosenttia vuonna 1995 ja sen odotetaan kasvavan edelleen 4 prosenttia vuonna 1996. Inflaatio on laskenut vuonna 1995 29 prosenttiin vuonna 1992 koetusta 1000 prosentin hyperinflaatiosta. Viron kruunun vaihtokurssi on sidottu Saksan markkaan (8 Viron kruunua = 1 Saksan markka) currency board -valuuttajärjestelmällä, joka liittää rahanarvon nousun maksutaseeseen. Huolimatta huomattavasta vaihtotaseen alijäämästä viime vuosina (8 prosenttia vuonna 1995 lukuun ottamatta virallisia siirtoja) kokonaistase on aina ollut positiivinen pääoman maahanvirtauksen ja erityisesti suorien ulkomaisten sijoitusten suuren määrän (noin 200 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) ansiosta. Viime vuosina tapahtuneesta valuutan reaalisesta vahvistumisesta huolimatta vaihtokurssi on yhä kilpailukykyinen erittäin kilpailukykyisen lähtöpisteensä vuoksi. Tämän vuoksi pääoman maahanvirtauksen voidaan odottaa jatkuvan useita vuosia, mutta se päättyy lopulta, koska currency board -järjestelmän yhteydessä se ei ole taloudelle eduksi. Velan ja velanhoidon suhdeluvut pysyvät suhteellisen alhaisina. UNKARI ovat kehittyneet positiivisesti, budjettialijäämä Unkarin osalta riskien kokonaisarvio on parantunut edelleen, maksutaseen ja ulkomaanvelan indikaattorit pienentynyt, yksityistämisprosessi on nopeutunut ja poliittiset olot ovat suhteellisen vakaat. Maaliskuussa 1996 Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyi "varotoimena" valmiusluoton Unkarille ja talousohjelman toteuttaminen jatkuu aikataulun mukaisesti. Unkarin velkaantuneisuusasteet pysyvät kuitenkin vaarallisen korkeina, ja vaihtotaseen ja budjetin alijäämää on pienennettävä liittyvissä toiminnoissa vielä. Forintista tuli täysin vaihdettava valuutta vaihtotaseeseen tammikuussa 1996. Unkarin kansainväliset luottoriskiluokitukset pysyivät vakaina investointiluokitustason alapuolella. on LATVIA Latvian talous oli juuri noussut laskusuhdanteesta ja BKT:n kasvu oli 2 prosenttia suuren pankkikriisin alkaessa keväällä 1995. Kriisi pienensi osaltaan BKT:tä (-1,6 prosenttia) ja suurensi yhdistettyä budjettialijäämää 3,3 prosenttiin BKT:stä (4,8 prosenttia keskushallinnon osalta). Kriisin seurauksena huhtikuussa 1995 hyväksytty valmiusluottojärjestely jäi aikataulusta jälkeen. Toukokuusta 1996 alkaen on voimassa uusi valmiusluottojärjestelyjä talous näyttää elpyvän kaupan ja teollisuustuotannon lisääntyessä. Kriisin seurauksena kansainvälinen valuuttavaranto pieneni vuoden 1995 aikana ja se vastasi aikaisemman 4,5 kuukauden sijasta 3,2 kuukauden tuontia, mikä yhä vaikuttaa melko hyvältä. Ulkomaanvelan ja velanhoidon suhdeluvut ovat pysyneet suhteellisen alhaisina. LIETTUA Liettuan taloutta kohtasi pankkikriisi vuoden 1995 lopussa. Vuonna 1994 positiiviseksi muuttunut ja vuonna 1995 nopeutunut talouskasvu hidastui vuonna 1996 ja työttömyys nousi yli 8 prosentin. Mutta Liettuan viranomaiset reagoivat rahoituskriisiin rahapolitiikan lieventämisen ja talouspolitiikan tiukentamisen yhdistelmällä vakauttaen siten taloudellisia oloja ja säilyttäen currency board -järjestelmän, joka sitoo kansallisen valuutan, Iitin, Yhdysvaltain dollariin. Lisäksi on Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin tuella kehitetty suunnitelma pankkialan vakavan velkaongelman ratkaisemiseksi. Vuoden 1996 ensimmäisellä neljänneksellä maksutase oli alijäämäinen ensimmäistä kertaa vuoden 1994 alun jälkeen. Tämä johtuu maahan tulevien pääomavirtojen voimakkaasta pienentymisestä ja kauppataseen alijäämän pahenemisesta, jotka voivat olla seurausta Iitin reaalisesta vahvistumisesta huhtikuusta 1994 alkaen. Tähän mennessä Liettua ei ole onnistunut kovin hyvin houkuttelemaan suoria ulkomaisia sijoituksia, varsinkaan verrattuna pienempään Viroon, joka toisena Baltian maana käyttää currency board -järjestelyä ja jonka vuosittain saamien suorien ulkomaisten sijoitusten määrä on kolminkertainen. Toimenpiteet suotuisamman ja vakaamman ympäristön luomiseksi suorille ulkomaisille sijoituksille on 17 käynnistetty. Ulkomaanvelan ja velanhoidon suhdeluvut pysyvät suhteellisen alhaisina, mutta velka suhteessa vientiin nousee tasaisesti. ROMANIA tuella vuodesta 1994 Romanian maariski on noussut tulevien yleisvaalien vaikuttaessa poliittisiin päätöksiin. Tämä voi vaarantaa Kansainvälisen valuuttarahaston toteutetusta uudistusohjelmasta alunperin saadut positiiviset tulokset. Makrotaloudellista epätasapainoa ja varovaiset mikrotaloudelliset uudistukset ovat pysähtyneet, ja toisinaan muodostuu kääntyneet päinvastaiseen suuntaan. Näin kävi valuuttakurssijärjestelmän yhdistämisen kohdalla: vapaat pankkien väliset valuuttamarkkinat itse asiassa poistettiin maaliskuussa 1996 ja valtionjohtoisten yritysten ulkomaiset tulot takavarikoitiin. Tämän seurauksena Romania ei EU:n noudattanut Kansainvälisen maksutaselainan toisen erän maksamista lykättiin. Ulkomaanvelat eivät vielä anna aihetta välittömään huolestumiseen, mutta ne ovat hyvin lyhytaikaisia ja velkaantumisaste on noussut jyrkästi. Yksityisille kansainvälisille pääomamarkkinoille pääsy voi tulla vaikeaksi, jos uudistuksia ei jatketa vaalien jälkeen. valmiusluottojärjestelyä valuuttarahaston ja SLOVAKIA Slovakian riskiarvio on huonontunut ja heijastaa vaihtotaseen nopeaa huonontumista vuoden 1996 alusta alkaen, mutta se on kuitenkin yhä suhteellisen suotuisa. Järkevän finanssi-, raha- indikaattorit osoittavat ja valuuttakurssipolitiikan ansiosta useimmat makrotaloudelliset edelleen kehityksen olevan myönteistä. Reaalinen bruttokansantuote kasvoi 7 prosenttia vuoden 1996 ensimmäisellä puoliskolla; työttömyys laskee; vuosittainen inflaatio on vakiintunut alle 6 prosenttiin, joka on alhaisin luku siirtymätalousmaissa; viralliset varannot ja velkaindikaattorit ovat edelleen hyvällä tasolla; ja budjettivaje on saatu noin 2 prosenttiin BKT:stä. Kielteistä on se, että vaihtotaseen on arvioitu heilahtavan vuoden 1995 ylijäämästä (3,6 prosenttia BKT:stä) yli 4 prosentin alijäämään vuonna 1996. Lisäksi näkymiä huonontavat poliittiset jännitteet (mukaan lukien pääministerin ja tasavallan presidentin hellittämätön ristiriita ja unkarilaista vähemmistöä koskeva kysymys) ja hitaat, tai ei riittävän avoimet, rakenteelliset uudistukset. Vaihtotase on huonontunut kotimaisen kysynnän kasvun, Euroopan unionin heikon tietyn vahvistumisen ja autojen maahantuonnista suhdanteen, reaalisen vaihtokurssin perittävien runsaasti tullien alentamisen johdosta. Vaihtotaseen alijäämää rahoitetaan voimakkaalla pääoman maahanvirtauksella, minkä seurauksena virallinen varanto on edelleen hyvällä tasolla (vastaa yli 4 kuukauden tuontia syyskuun puolivälissä vuonna 1996). Slovakia sai lokakuussa 1995 VIII artiklan mukaisen aseman Kansainvälisessä valuuttarahastossa. Lisätulli pienennettiin 10 prosentista 7,5 prosenttiin heinäkuussa 1996 ja hallitus aikoo poistaa sen kokonaan vuoden loppuun mennessä. Kansainvälisen valuuttarahaston valmiusluottojärjestely loppui vuoden 1996 alussa. Valmiusluotto-ohjelman välitarkistusta ei saatu koskaan päätökseen, koska hallitus epäonnistui luvattujen yksityistämiseen ja pankkialan uudistukseen täytäntöönpanemisessa. Slovakian kansainväliset luokitukset ovat pysyneet vakaina siitä lähtien kun Moody's antoi maalle toukokuussa 1995 investointiluokituksen. toimenpiteiden liittyvien 1996 - 18- i n. UUDET ITSENÄISET VALTIOT ARMENIA Luotonantajat luokittelevat Armenian edelleen suuririskisiin maihin. Talouden elpyminen, joka alkoi vuonna 1994 erittäin alhaiselta tasolta, on jatkunut vuonna 1996 ja inflaatio on hallinnassa. Kuitenkin rakenneuudistusten hitauden vuoksi - vaikka yksityistämiskehitys alkoikin pian itsenäistymisen jälkeen - Armenia on hyvin riippuvainen ulkoisesta avusta. Maan ulkomaanvelka oli noussut 25 prosenttiin BKT:stä vuoden 1995 lopussa ja tämä suhdeluku on kasvanut vuonna 1996, kun kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin myöntämät luottorajat on oiettu käyttöön. Lisäksi maa on ollut myöhässä maksuissaan EU:Ile vuoden 1995 elokuusta alkaen eikä ole vielä löytänyt itse lyhyen aikavälin ratkaisua tähän ongelmaan. Sen, että Kansainvälisen valuuttarahaston hallintoneuvosto hyväksyi helmikuussa tuetun 1996 3-vuotisen ESAF-rahoitusvälineellä (laajennettu talousohjelman, pitäisi kuitenkin osaltaan nopeuttaa uudistustahtia ja parantaa yleistä taloudellista tilannetta keskipitkällä aikavälillä. Politiikan puolella ratkaisematon ristiriita naapurimaa Azerbaidzanin kanssa Vuoristo-Karabahin kysymyksestä on negatiivinen tekijä. rakennesopeutusjärjestely) AZERBAIDZAN Azerbaidzanin riskiarvio on korkein kaikista kolmesta Kaukasian maasta. Vuosien 1994-1995 jyrkän noin 40 prosentin laskun jälkeen BKT:n arvioidaan laskeneen edelleen vuoden 1996 ensimmäisinä kuukausina. Kasvun odotetaan kuitenkin alkavan vuoden loppupuoliskolla. Inflaatio on hallinnassa ja budjetin alijäämä on myös parantunut suuressa määrin viime kuukausina. Rakenneuudistuksissa Azerbaidzan on paljon jäljessä muista IVY-maista. On nimetty useita alueita, joilla viranomaiset haluavat saavuttaa huomattavaa edistystä lyhyellä aikavälillä. Marraskuussa 1995 hyväksyttyä Kansainvälisen valuuttarahaston 12 kuukauden valmiusluottojärjestelyä tarkistettiin toisen kerran toukokuussa 1996: edellytykset täyttyivät ja kolmannen erän nostamiseen annettiin lupa. Maan ulkomaanvelka arvioidaan noin 500 miljoonaksi Yhdysvaltain dollariksi (noin 15 prosenttia BKT:stä) ja maa on velkaa pääasiassa Venäjälle ja Turkmenistanille. Azerbaidzanin keskipitkän aikavälin näkymät ovat potentiaalisesti suotuisat pääasiassa sen valtavien öljyvarojen vuoksi. Lyhyellä aikavälillä kuitenkin maailmanlaajuisesti heikko taloudellinen tilanne, hitaat rakenneuudistukset ja ristiriita naapurimaa Armenian kanssa Vuoristo-Karabahin kysymyksestä yhdessä vaikuttavat selvästi negatiiviseen riskiarviointiin. VALKO-VENÄJÄ Marraskuussa 1996 Valko-Venäjällä pidettävän kansanäänestyksen odotetaan ratkaisevan Valko-Venäjän parlamentin ja presidentin välisen vastakkainasetelman ja vaikuttavan ratkaisevasti rakenneuudistuskehityksen nopeuteen maassa. Viime vuodesta alkaen Valko- Venäjän taloudellinen tilanne on sopimattoman politiikan seurauksena huonontunut ja useat makrotaloudelliset indikaattorit olivat odotettua huonompia. Tähän mennessä viranomaiset ovat vastanneet lisäten valtion tilanteeseen turvautumalla komentotaloustoimenpiteisiin väliintuloa ja valvontaa, määräten rajoituksia kaupalle ja valuuttamarkkinoille ja lisäten talouden tukemista ja ovat siten käytännössä hidastaneet rakenteellisia ja institutionaalisia uudistuksia, pysäyttäneet ne suunnan. Kansainvälisen valuuttarahaston, Maailmanpankin ja Euroopan unionin maksut on keskeytetty. Vuoden 1996 jopa kääntäneet niiden tai 19- ensimmäisellä puoliskolla kauppataseen alijäämä nousi jyrkästi (750 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) epärealistisen vaihtokurssitason vuoksi, kun taas pääomataseen ylijäämä pieneni huomattavasti (100 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria). Tämän seurauksena valuuttavaranto oli erittäin alhaisella tasolla vastaten 3 viikon tuontia huhtikuussa 1996. Valko-Venäjän valuutan jatkuvan nimellisen heikentymisen odotetaan kuitenkin palauttavan kilpailukyvyn osittain. Virallisen velan määrä nousi 1,5 miljardiin Yhdysvaltain dollariin (15 prosenttia BKT:stä) vuoden 1995 lopussa ja laski 1 miljardiin Yhdysvaltain dollariin Venäjän luovuttua saatavistaan huhtikuussa 1996. GEORGIA talouden dramaattinen tilanne, jonka aiheutti Georgian riskiarvio on pysynyt viime kuukausina melko vakaana epäsuotuisan korkealla tasolla. Talouden jyrkän laskun jälkeen vuosina 1990-1994 elpymisen merkkejä näkyi vuoden 1995 aikana ja talouden kasvun odotetaan alkavan vuonna 1996. Inflaatio on hallinnassa ja uuden valuutan vaihtokurssi on pysynyt vakaana vuonna 1996. Herkkää kehitystä uhkaa lasku. kuitenkin julkisen Itsenäistymisestään alkaen Georgia on pääasiassa tuonnin rahoittamiseksi koonnut valtavan ulkomaanvelan, joka oli vuoden 1995 loppuun mennessä arviolta noin 1,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria (44,7 prosenttia BKT:stä) ja josta suurin osa on maksuaikataulusta tehnyt jäljessä. Koska Georgia velkajärjestelysopimuksia joidenkin velkojiensa kanssa (pääasiassa Turkmenistanin kanssa). Maan maksut EU:Ile ovat myös olleet myöhässä huhtikuusta 1994 alkaen eikä se pysty yksin ratkaisemaan tätä ongelmaa. Sen, että Kansainvälisen valuuttarahaston hallintoneuvosto (laajennettu ESAF-rahoitusvälineellä helmikuussa hyväksyi rakennesopeutusjärjestely) talousohjelman, pitäisi kuitenkin osaltaan nopeuttaa uudistustahtia ja parantaa yleistä taloudellista tilannetta keskipitkällä aikavälillä. Politiikan puolella Abhasian ongelma on myös negatiivinen tekijä. pystynyt maksamaan 1996 tuetun 3-vuotisen velkojaan, tulojen raju on se ei MOLDOVA Moldovaa pidettiin kauan melkoisena menestystarinana, mutta viimeaikoina maan talous- ja rakenneuudistukset eivät ole täyttäneet odotuksia. Jos inflaatio pysyy hallinnassa (9 prosenttia vuoden 1996 8 ensimmäisen kuukauden aikana), BKT:n odotetaan kasvavan vaatimattomasti noin 3 prosenttia tänä vuonna. Julkisen talouden kehitykseen on vaikuttanut epäedullisesti heikko verojen perintä, mutta vuonna 1996 on toteutettu useita korjaustoimenpiteitä tämän ongelman ratkaisemiseksi. Moldovan ulkomaanvelan odotetaan nousevan noin 700 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin vuoden 1996 loppuun mennessä (noin 32 prosenttia BKT:stä) ja se tulee pääasiassa ulkomaisilta rahoituslaitoksilta. Tärkeitä rakenneuudistuksia odotetaan vielä avainaloilla kuten maatalouden yksityistämisessä ja yritys- ja energia-alojen uudistamisessa. Sen, että Kansainvälisen valuuttarahaston hallintoneuvosto hyväksyi huhtikuussa 1996 3-vuotisen EFF-rahoitusvälineellä talousohjelman yhdessä Maailmanpankin "Country assistance strategy" (CAS) -ohjelman kanssa pitäisi osaltaan nopeuttaa uudistustahtia ja parantaa yleistä taloudellista tilannetta keskipitkällä aikavälillä. Vaikka Moldovan alueeseen kuuluvan poikkeustilaan julistetun Dnestrin tasavallan kysymys onkin poliittisesti vaikea, se ei vaikuta merkittävästi riskiarviointiin. tuetun 20- TADJKISTAN on ollut turvallisuustilanne näyttää huonontuneen Tadjkistanin ja Afganistanin viimeaikaiset tapahtumat voivat vaikuttaa Tadjkistanin hallituksen suhteisiin maan oppositioon ulkomailla. tähän asti positiivista, koska Makrotaloudellinen kehitys vuonna 1996 kuukausittainen inflaatio on laskenut nopeasti (4 prosenttia syyskuussa), budjettitulot ovat olleet tyydyttäviä, luotto-ja rahapolitiikka on pysynyt raiteillaan ja kauppatase on ollut hieman positiivinen. BKT on kuitenkin edelleen laskenut (noin 10 prosenttia). Lisäksi puuvillasato ja budjettimenot (erityisesti puolustus- ja pääomamenot) aiheuttavat huolta. Yritysten yksityistäminen on ollut hidasta, mutta maauudistus on edennyt nopeammin Vuoden 1995 lopussa Tadjkistanin ulkomaanvelka (800 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) ylitti maan BKT:n (150 prosenttia), kun taas ulkomaiset valuuttavarannot vastasivat alle yhden viikon tuontia. Useat velkojat ovat suostuneet järjestelemään uudelleen vuonna 1996 erääntyvät lainansa, kun taas osan kanssa käydään vielä neuvotteluja. Velanhoitomaksujen ylimääräinen uudelleenjärjestely on välttämätön vuodelle 1997 odotetun jäljellä olevan rahoitusvajeen täyttämiseksi. Valmiusluottojärjestelyn lopettaminen vuoden 1997 alussa riippuu edistyksestä nykyisessä IMF-ohjelmassa. TURKMENISTAN Poliittinen tilanne Turkmenistanissa vaikuttaa vakaalta vaikka se onkin monimutkainen. Maan taloudelliseen kehitykseen vaikuttaa edelleen voimakkaasti sen suurimpien asiakkaiden maksukyvyttömyys ja Venäjän ja Iranin haluton suhtautuminen kaasun kuljetukseen. Tuotannon odotetaan kasvavan voimakkaasti vuonna 1996 ylimääräisten kaasutoimitusten ansiosta, mutta yleinen taloudellinen tilanne pysyy heikkona. Kuukausittainen inflaatio, joka putosi vuoden 1995 lopun noin 30 prosentista 3,5 prosenttiin heinäkuussa 1996, nousi elokuussa uudelleen 10 prosentin tasolle liiallisten lainojen vuoksi. Budjettitilanne ei ole parantunut kaasutoimitusten toistuvien maksamatta jättämisten vuoksi. Suuri maksutaseen ylijäämä vastaa osittain luottoja maan asiakkaille. Yhä erittäin korkeaa valuuttavarantoa (9 erääntyvien velkojen maksamiseen. kuukauden tuonti) voidaan käyttää huomattavien Turkmenistanin hallitus on ollut haluton aloittamaan nopeasti rakenneuudistukset, vaikka viimeaikaisissa ilmoituksissa näkyykin asenteen muutosta. UKRAINA toukokuisen hyväksymisen Ukrainan riski on hiljalleen pienentymässä, mutta se on edelleen korkea. Taloudelliset olosuhteet parantuvat vähitellen. Inflaatio on laskenut edelleen vuoden 1996 aikana, mutta BKT laskee edelleen, vaikkakin hitaammin (arvioitu lasku 8 prosenttia vuonna 1996). Uuden valmiusluottojärjestelyn jälkeen finanssipolitiikka on ollut suhteellisen tiukkaa. Tämä koskee erityisesti rahapolitiikkaa. Talousarviota rasittamassa on kuitenkin suuria paineita (paljon maksamattomia palkkoja, vaatimukset tukea hiilikaivoksia jne. ), ja finanssipolitiikan löysentyminen on suuri riski. Maan uusi valuutta, hryvnia, otettiin käyttöön 2 päivänä syyskuuta 1996. Koska valuuttauudistuksen yhteydessä ilmoitettiin useista rajoittavista toimenpiteistä, Ukrainan valtionpankin oli puututtava voimakkaasti tapahtumiin ulkomaisilla valuuttamarkkinoilla vaihtokurssin pitämiseksi vakaana, jolloin menetettiin huomattavasti valuuttavarantoja (niiden taso vastaa alle yhden kuukauden tuontia). Poliittinen riski on edelleen korkea. Taistelu presidentin tukemien hallituksen uudistusmielisten voimien ja konservatiivisten uudistuksia vastustavien voimien, joihin kuuluu enemmistö Ukrainan 21 parlamentista, välillä jatkuu. Toisaalta on Venäjän kanssa esimerkiksi Mustanmeren laivastoon ja kauppaan liittyviä ongelmia, joita ei ole ratkaistu. Ensi vuonna ulkoinen rahoitustilanne pysyy tiukkana. Vaikka vienti kehittyykin voimakkaasti ja palvelutase on positiivinen, vaihtotaseen alijäämän odotetaan pysyvän yli 1 miljardina Yhdysvaltain dollarina ja sen osuuden BKT:stä odotetaan pienentyvän hieman. Pääoman maahanvirtauksen, sijoitusten ja pitkäaikaisten luottojen jälkeen odotetaan jäljelle jäävän melkein 2 miljardin Yhdysvaltain dollarin rahoitusvajeen, jota ei voida kokonaan kattaa Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin rahoituksella (noin 1,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria). Velan ja velanhoidon suhdelukujen ei odoteta muuttuvan merkittävästi. UZBEKISTAN Jos Afganistanin tapahtumat eivät merkittävästi vaikuta Keski-Aasian alueeseen, Uzbekistanin viranomaisten odotetaan institutionaalisten uudistusten hitaudesta huolimatta säilyttävän poliittisen ja yhteiskunnallisen vakauden ja olevan johtavassa ja rakentavassa asemassa Keski- Aasian politiikassa. Puuvilla-, kulta- ja öljytulojen tuella Uzbekistanin BKT on viime vuosina pienentynyt paljon vähemmän kuin useimpien IVY-maiden, ja merkittävien ulkomaisten sijoitusten ja energia-alan laajenemisen vuoksi tuotannon ennustetaan vakiintuvan vuonna 1996. Finanssi- ja rahapolitiikan tiukentaminen vuoden 1994 puolivälistä alkaen laski kuukausittaista inflaatiota jyrkästi vuoden 1994 100 prosentista noin 2 prosenttiin maaliskuussa 1996. Budjettialijäämän, joka vuonna 1995 oli 4 prosenttia BKT:stä ja siten jo pienempi, odotetaan parantuvan edelleen vuonna 1996. Vuonna 1995 vaihtotaseen alijäämä oli 0,5 prosenttia BKT:stä, ja maan valuuttavaranto kasvoi (6 kuukauden tuonnin tasolle). Vaihtotaseen alijäämän odotetaan kasvavan hieman vuosina 1996 ja 1997 ja laskevan vuoteen 2000 mennessä. Velanhoidon ja viennin suhdeluvun odotetaan pysyvään hyvänä. Som pysyi vakaana suurimman osan vuotta 1995 ja 1996, mutta elokuusta 1996 alkaen siihen on kohdistunut enemmän paineita kaupan suuren lisääntymisen, puuvillan hinnan laskun ja huonojen satojen vuoksi. Koska hallitus on tähän asti kieltäytynyt käyttämästä huomattavaa kovan valuutan varantoaan, Uzbekistania on kohdannut kovan valuutan puute, joka voi estää ulkomaan kaupan kehitystä. Vaikka taloudelliset ja rakenteelliset uudistukset aloitettiin varovaisesti, ovat ne Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin tuella vahvistuneet viime aikoina ja edistystä on tapahtunut useilla aloilla, nimittäin hintojen, kotimaan kaupan, ulkomaan kaupan ja valuuttajärjestelmän vapauttamisessa. Pienten ja keskisuurten yritysten perustaminen on nopeutunut, ja maa on avautunut ulkomaisille sijoituksille. IV. VÄLIMEREN ALUEEN MAAT ALGERIA toteutetun Kansainvälisen valuuttarahaston Algerian maariski on edelleen korkea. Poliittinen tilanne ja turvallisuusongelmat jarruttavat edelleen rakenneuudistusta ja dynaamisen yksityistalouden kehittymistä. Vuodesta 1994 aikana alkaen saavutettua makrotaloudellista parannusta on viime aikoina vahvistanut öljynhintojen nousu. Työttömyys pysyy kuitenkin yli 20 prosentissa ja mikrotaloudellisten uudistusten herkimpiä alueita (maataloutta ja julkisten yritysten rakenneuudistusta) ei ole vielä käsitelty talousohjelman tukeman - 2 2- Rakennemuutoksen suppeuden vuoksi sekä valtion talous että ulkomaankauppa pysyvät herkkinä öljynhinnan tuleville vaihteluille. Ulkoinen asema on parantunut, mutta pysyy heikkona, koska kansainvälisten pääomamarkkinoiden hyödyntäminen ei ole mahdollista, suorat ulkomaiset sijoitukset ovat merkityksettömiä ja maksutase on jatkuvasti alijäämäinen. Ulkomaanlainojen hoitaminen on mahdollista vain monenkeskisten rahoituslaitosten tuella ja Lontoon 1998 päättyvän velkojen uudelleenjärjestelyn avulla. ja Pariisin klubien kanssa sovitun vuonna ISRAEL talouden ylikuumenemiseen ja vaihtotaseen alijäämän kasvun ja Israelin riskiarvio on huonontunut jonkin verran Lähi-idän rauhanprosessin umpikujan, budjetti- liittyvien inflaatiopaineiden vuoksi. Tätä negatiivista kehitystä tasoittaa ainoastaan osittain se, että Netanyahun hallitus päätti 4,9 miljardin sekelin kustannusleikkauksista vuoden 1997 alijäämän talousarvioon pienentämiseksi, ja muita rakenneuudistuksia. Vaikka Israelin ulkomainen bruttovelka on suuri ja poliittiset riskit maassa ovat huomattavat, maariskiarviota parantaa Yhdysvaltojen taloudellisen ja poliittisen tuen tarjoama sanaton takaus. sitoumus nopeuttaa yksityistämistä tiukan monivuotisen samalla hyväksyi suunnitelman hallituksen sekä ja 23 LIITE L SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN RISKIEN TILANTEESTA I. A. TAULUKOT 1 - 3 I. B. TALOUSARVIOSTA TAATTAVAT LAINAJÄRJESTELYT I. C. TAI/M JSARVIOTAKI n w MAKSAMISTA KOSKEVAT YKSHYISKOI ITÄISET SÄÄNNÖT 24 24 25 39 IL METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, TAKUURAHASTOJARJESTELMAN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA KOLMANSILLE MAILLE AJANJAKSONA 1996 -1999 41 n. A. KOLMANSILLE MAILIA ANNETTAVIEN LAINOJEN TAKUUVARAUS(I) II. B. ÏAKIJURAHASTCX )N SU >RITKTTAVIEN MÄÄRIEN LASKENTAPERUSTE (2) U. C. RAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN PERUSTE OSITTAISEN TAKUUN TAPAIIKSESSA DJD. TAIOJURAHASTœN SllORITETTAVATMÄÄRÄT(3) II. E. TAKUirVARAUKSESSAJÄUKLLÄOLEVAMARGINAAU(4) II. F. JÄLJELLÄ OLEVA LAINAKAPASITEETTI (5) HL MAAKOHTAISET RISKI-INDIKAATTORITAULUKOT 41 41 42 42 43 43 44 24 I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN RISKIEN TILANTEESTA LA. Taulukot 1 - 3 Taulukoiden 1 - 3 tarkoituksena on esittää pääomaan ja korkoihin liittyvien takausten ja vuosittaisten takaisinmaksujen määrä sellaisten otto- ja antolainojen osalta, jotka sisältävät yhteisön talousarviota rasittavan riskin. Luvut esittävät näiden rahoitusjärjestelyjen suurimman mahdollisen riskin yhteisölle, joten niitä ei pidä tulkita siten, että niiden esittämät määrät tosiaankin katettaisiin talousarviosta. Varsinkin taulukon 3 osalta ei ole varmaa, että kaikki kuvatut toimenpiteet tosiasiassa toteutetaan. LA. 1. Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä (taulukko 1) Myönnettyjen rahoitusjärjestelyyn myönnettyjen pääomien enimmäismäärien summana (katto). lainojen enimmäismäärä määritellään jokaiseen neuvoston päättämään Yhteisön talousarviota rasittavien riskien määrittämiseksi kokonaisuudessaan on otettava huomioon seuraavat tekijät, jotka muuttavat riskiä molempiin suuntiin: Riskiä lisäävät tekijät: hyväksyttyjen lainapääomien enimmäismäärään on lisättävä näille lainoille lankeava korko, Riskiä pienentävät tekijät: • EIP:lle annettujen takausten rajaaminen 75 prosenttiin Välimeren alueen maiden kanssa allekirjoitettujen lainojen osalta, • takaisinmaksetut määrät, koska kyseessä ovat maksutaselainoja lukuun ottamatta myönnettyjen lainojen enimmäismäärät eivätkä hyväksytyt, kuolettamattomat lainat, • myönnettyjä määriä ei välttämättä käytetä kokonaan. LA. 2. Otto-/ant(lainauksen määrä (taulukko 1) Kyseessä on takaisinmaksettava lainapääoma. tiettynä päivämääränä velallisen nostamista lainoista jäljellä oleva, Edelliseen ryhmään verrattuna tähän eivät sisälly nostamattomat lainat eivätkä nostettujen lainojen takaisinmaksetut määrät. Se kuvaa tiettynä päivämääränä "olemassa olevia" lainoja. L. A. 3. Vuosittaisten riskien määrä (taulukot 2 ja 3) saadaan arvioimalla erääntyvien pääomien Määrä varainhoitovuotena. ja korkojen määrä jokaisena 25 Määrä lasketaan: a) joko ainoastaan nostettujen lainojen osalta (taulukko 2) Tällöin takaisinmaksettava pääoma vastaa lainan määrää; b) tai nostettujen lainojen, päätettyjen mutta nostamattomien lainojen ja komission ehdottamien, päätöstä odottavien lainojen osalta (taulukko 3). tapauksessa Tässä enimmäismäärää, rahoitustoimenpiteiden määrät, joista ei vielä ole tehty päätöstä. takaisinmaksettava pääoma vastaa myönnettyjen tarvittaessa komission lisättävä johon on lainojen ehdottamien I. B. Talousarviosta taattavat lainajärjestelyt Budjettivallan käyttäjä hyväksyi vuoden 1996 "p. m. "-merkinnällä varustettua budjettikohtaa, joihin voidaan kirjata mahdollisia takausmaksuja. Lainajärjestelyt voidaan jakaa kolmeen luokkaan: yhteisön sisäinen otto- ja antolainaus, otto- ja antolainaus yhteisön ulkopuolella sekä rahoituslaitoksille annetut takaukset. talousarvioon 31 I. B. 1. Yhteisön sisällä edelleen lainattaviksi tarkoitetut lainat IB. La. Yhteisön lainat maksutaseiden tukemiseksi Yhteisöllä on valtuudet lainata pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta varoja, jotka annetaan tilapäisistä maksutaseen häiriöistä kärsivien jäsenvaltioiden käyttöön. Näille jäsenvaltioille myönnettävien lainojen määrä voi olla enintään 14 miljardia ecua. Tällaisia lainoja oli myönnetty 30. kesäkuuta 1996 Kreikalle 4. maaliskuuta 1991 ja Italialle 18. tammikuuta 1993. I. B. l. b. Euratomin lainat Komissiolle annettiin vuonna 1977 valtuudet ottaa lainaa ydinvoimaloiden rahoituksen avustamiseksi. Lainat on tarkoitettu sähköntuottajille, ja niille on annettava pankin tavanomaiset vakuudet. Edunsaajat ovat usein valtion yrityksiä tai niillä on valtion takaus. Myönnettävien lainojen enimmäismääräksi on vahvistettu 4 miljardia ecua, joista 500 miljoonaa hyväksyttiin vuoden 1977 päätöksellä, 500 miljoonaa vuonna 1980, yksi miljardi vuonna 1982, yksi miljardi vuonna 1985 ja yksi miljardi vuonna 1990. Liikkeelle laskettujen lainojen kokonaismäärä 30. kesäkuuta 1994 oli noin 2 900 miljoonaa ecua. Liikkeelle laskettavia lainoja on siis vielä jäljellä 1 100 miljoonaa ecua. Komissio ehdotti 9. joulukuuta 1992, että jäsenvaltioissa käyttämättä jääneet lainat voitaisiin käyttää Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä Itsenäisten valtioiden yhteisön ydinlaitosten tehokkuuden ja turvallisuuden parantamisen rahoittamiseen. 26- Neuvosto teki asiasta päätöksen 21. maaliskuuta 1994 (katso osa H, kolmansille maille myönnetyt lainat). IB. I. e. Lainat yhteisössä tehtävien investointien tukemiseksi Komissio sai valtuudet 16 päivänä lokakuuta 1978 tehdyllä neuvoston päätöksellä ottaa lainaa yhteisössä tehtävien investointien edistämiseksi (yhteisön uusi rahoitusväline). Myönnettyjen lainojen enimmäismääräksi vahvistettiin 16 päivänä lokakuuta 1978 tehdyllä päätöksellä miljardi ecua, ja sitä korotettiin yhdellä miljardilla 15 päivänä maaliskuuta 1982 tehdyllä päätöksellä. Enimmäismäärää korotettiin uudelleen kolmella miljardilla 19 päivänä huhtikuuta 1983 tehdyllä päätöksellä ja 750 miljoonalla 9 päivänä maaliskuuta 1987 tehdyllä päätöksellä. Näistä varoista EIP myöntää valtuutettuna lainanantajana lainoja investointihankkeisiin, joilla edistetään jäsenvaltioiden lähentymistä ja yhdentymistä ja jotka vastaavat yhteisön ensisijaisia tavoitteita energian, teollisuuden ja infrastruktuurien rakentamisen aloilla, ottaen huomioon muun muassa hankkeiden alueelliset vaikutukset sekä tarpeen torjua työttömyyttä. Myös pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen otettiin 26 päivänä huhtikuuta 1982 tehdyn päätöksen mukaisesti ensisijaiseksi tavoitteeksi. Lisäksi 20 päivänä tammikuuta 1981 tehty päätös antoi yhteisölle valtuudet ottaa lainaa yhden miljardin ecun poikkeuksellisen tuen myöntämiseksi marraskuun 1980 maanjäristyksestä kärsineiden Italian alueiden jälleenrakentamiseen. Joulukuun 14. päivänä 1981 tehtiin samanlainen päätös 80 miljoonan ecun myöntämiseksi Kreikan helmi- ja maaliskuun 1981 maanjäristyksestä kärsineille alueille. Myönnettävien lainojen enimmäismäärä on siis 6 830 miljoonaa ecua. Riski jakautuu lukuisten Euroopan investointipankin lainanottajien kesken. Lisäksi suurin osa annetuista lainoista on yleisiä lainoja, jotka EIP on sopinut yhdessä varojen takaisinmaksusta vastaavien rahoituslaitosten kanssa. EIP toimittaa vuosittain komissiolle luettelon velallisista, jotka sen tietojen mukaan mahdollisesti laiminlyövät takaisinmaksun tulevana vuonna. Tähän asti luettelo on aina ollut tyhjä. I. B. 2. Kolmansille maille edelleen lainattaviksi tarkoitetut lainat IB. 2. a. Tietyille kolmansille maille myönnetyt Euratomin lainat Neuvosto päätti 21. maaliskuuta 1994 muuttaa päätöstä N:o 77/270/Euratom valtuuttaakseen tiettyjen kolmansien maiden ydinlaitosten komission ottamaan Euratomin turvallisuuden ja tehokkuuden parantamisen rahoittamisen edistämiseksi. lainoja 27- Päätöksen ansiosta merkittävä osa Euratomin käytössä olevasta antolainakapasiteetista (noin 1 100 miljoonaa ecua) voidaan myöntää hankkeiden rahoittamiseksi. Hankkeiden on rahoituksen saamiseksi kohdistuttava: - - joko toimiviin tai rakenteilla oleviin ydinlaitoksiin tai polttoainekiertoon liittyviin laitoksiin tai sellaisten laitosten purkamiseen, joiden korjaaminen ei ole teknisesti ja taloudellisesti perusteltua. Luettelo rahoitusta saavista kolmansista maista on seuraava: Bulgarian tasavalta Unkarin tasavalta Liettuan tasavalta Romania Slovenian tasavalta Tsekin tasaväliä Slovakian tasavalta Venäjän federaatio Armenian tasavalta Ukraina Korfulla 24. ja 25. kesäkuuta 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston sekä Napolissa 7. ja 8. heinäkuuta 1994 järjestetyn G7-maiden huippukokouksen päätelmiin kirjattiin periaate kansainvälisen rahoitusavun antamisesta erityisesti Tsemobylin ydinvoimalan sulkemiseksi. I. B. 2. b. Yhteisön ottamat lainat makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämiseksi Keski- ja Itä-Euroopan maille (KJE) • Unkari Unkari I Yhteisö myönsi Unkarille vuonna 1990 enintään 870 miljoonan ecun suuruisen keskipitkän aikavälin talouden mukauttamiseen siten, että se pystyy täysin hyödyntämään markkinaperiaatteiden varaan rakentuvan talousjärjestelmän edut. Laina annettiin Unkarin käyttöön erinä. lainan enintään viideksi vuodeksi. Laina on tarkoitettu Unkarin Ensimmäinen, 350 miljoonan ecun erä maksettiin 20. huhtikuuta 1990. Toinen, 260 miljoonan ecun erä maksettiin 14. helmikuuta 1991. Kolmas, enintään 260 miljoonan ecun erä oli tarkoitus maksaa vuonna 1992. Erää ei ole nostettu Unkarin maksutaseen ennakoitua paremman tilanteen vuoksi. Maksetut erät maksetaan takaisin yhdellä kertaa viiden vuoden kuluttua niiden maksamisesta ja niiden korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Unkari maksoi koko ensimmäisen, 350 miljoonan ecun erän takaisin 20. huhtikuuta 1995. Toinen, 260 miljoonan ecun erä maksettiin takaisin 20. huhtikuuta 1996. 28 Unkari II Neuvosto päätti kesäkuussa 1991 ylimääräisen 180 miljoonan ecun makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Unkarille kahdenkymmenenneljän teollisuusmaan (G-24) yleisen rahoitusapuohjelman yhteydessä, koska keskinäisen taloudellisen avun neuvoston (COMECON) hajoaminen ja Persianlahden kriisi uhkasivat vaarantaa uudistusten ensimmäiset lupaavat tulokset. Ensimmäinen, 100 miljoonan ecun erä maksettiin 14. elokuuta 1991. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa seitsemän vuoden kuluttua sen maksamisesta ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Toisen, 80 miljoonan ecun erän maksu suoritettiin 15. tammikuuta 1993, se maksetaan takaisin tammikuussa 1997 ja sen kiinteät korot maksetaan vuosittain. • Tsekin tasavalta ja Slovakian tasavalta - Osana G-24-maiden yleistä rahoitusapua komissio sai valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa kahtena eränä 375 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Tsekin ja Slovakian liittotasavallalle. Ensimmäinen, 185 miljoonan ecun erä maksettiin 14. elokuuta 1991. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa seitsemän vuoden kuluttua sen maksamisesta ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Toinen, 190 miljoonan ecun erä maksettiin 2. maaliskuuta 1992 ja se maksetaan takaisin yhdellä kertaa kuuden vuoden kuluttua. - Liittotasavallan jakauduttua Tsekin ja Slovakian tasavaltoihin 1. tammikuuta 1993 komissio ehdotti lainan jakamista näiden kahden tasavallan välillä. Tammikuun 24 päivänä 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä jako suoritettiin siten, että kaksi kolmannesta (250 miljoonaa ecua) jäi Tsekin tasavallalle ja kolmannes (125 miljoonaa ecua) Slovakian tasavallalle. - Slovakian tasavalta Slovakian tasavallalle annettavan rahoitusavun yhteydessä komissio sai 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/939/EY perusteella valtuudet ottaa yh teisön puolesta lainaa kahtena eränä 130 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Slovakialle. tasavallan makrotaloudellisen Slovakian ja valuuttavarannon tilan parannuttua ja maan päästyä kansainvälisille yksityisen pääoman markkinoille, Slovakian viranomaiset ilmoittivat huhtikuussa 1995, että he eivät aio enää käyttää kansainvälisen valuuttarahaston vahvistamissopimuksen nojalla myöntämää tukea maksutaseen tukemiseen. etenkin maksutaseen tilanteen, että kansainvälisen valuuttarahaston vahvistamissopimuksen Ottaen huomioon, voimassaolo päättyy ja että Slovakian viranomaiset eivät ole valmiita sopimaan EU n lainan edellytyksiin liittyvistä talouspoliittisista toimenpiteistä, komissio teki neuvostolle tehdään johtopäätökset kieltäytymisen vaikutuksista Euroopan ehdotuksen, jossa 29 yhteisölle ja jonka tarkoituksena on kumota 22 päivänä joulukuuta 1994 tehty päätös 94/939/EY. Päätös kumottiinkin 25 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyllä neuvoston päätöksellä. • Bulgaria Bulgaria I Osana G-24-maiden yleistä rahoitusapua komissio sai valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa kahtena eränä 290 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Bulgarialle. Ensimmäinen, 150 miljoonan ecun erä maksettiin Bulgarialle 14. elokuuta 1991. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa seitsemän vuoden kuluttua sen maksamisesta ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Toinen, 140 miljoonan ecun erä maksettiin 2. maaliskuuta 1992, ja se maksetaan takaisin yhdellä kertaa viiden vuoden kuluttua ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Bulgaria II Osana G-24-maiden vuosiksi 1992 - 1993 sopimaa uutta rahoitusapua komissio sai valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa kahtena eränä 110 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi Bulgarialle. Lainan maksamista siirrettiin Bulgarian talousuudistuksen viivästymisen vuoksi joulukuuhun 1994, jolloin ensimmäinen, 70 miljoonan ecun erä vihdoin maksettiin. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 7. joulukuuta 2001 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. • Romania Romania I Osana G-24-maiden yleistä rahoitusapua komissio sai valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa kahtena eränä 375 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Romanialle. Ensimmäinen, 190 miljoonan ecun erä seitsemäksi vuodeksi maksettiin 22. tammikuuta 1992. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 1. helmikuuta 1999 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Toinen, 185 miljoonan ecun erä kuudeksi vuodeksi maksettiin huhtikuussa 1992. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 18. maaliskuuta 1998 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 30 Romania II Osana G-24-maiden uutta rahoitusapua komissio sai valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa 80 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Romanialle. Laina nostettiin yhtenä eränä 26. helmikuuta 1993. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 26. helmikuuta 2000 ja korot maksetaan puolivuosittain. Romania III Osana G-24-maiden uutta yleistä makrotaloudellista rahoitusapua komissio sai 20 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen perusteella valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa 125 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi kahtena 90 ja 35 miljoonan ecun eränä ja edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Romanialle. Ensimmäinen, 55 miljoonan ecun erä seitsemäksi vuodeksi maksettiin 20. marraskuuta 1995. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 20. marraskuuta 2002 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Toista erää ei ollut nostettu 30. kesäkuuta 1996 mennessä. IB. 2. C. Yhteisön ottamat lainat makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämiseksi entisen Neuvostoliiton uusille itsenäisille valtioille • Keskipitkän aikavälin 1 250 miljoonan ecun suuruinen laina Neuvosto päätti joulukuussa 1991 myöntää enintään 1250 miljoonaa ecua luottoa Neuvostoliitolle ja sen tasavalloille Euroopan yhteisöstä ja Itä-Euroopasta peräisin olevien tuonnin rahoittamiseksi. Laina maataloustuotteiden, myönnettiin enintään kolmeksi vuodeksi. elintarvikkeiden lääkkeiden ja Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen lainan määrä jaettiin vuoden 1992 alussa uusien itsenäisten valtioiden kesken. Alkuperäisen jaottelun mukaisesti allekirjoitetut lainasopimukset Suurin osa lainasopimuksista allekirjoitettiin vuoden 1992 aikana: - 10. heinäkuuta 1992 Armenian (38 miljoonaa ecua), Kirgisian (32 miljoonaa ecua), Turkmenistanin (45 miljoonaa ecua) ja Moldovan kanssa (27 miljoonaa ecua); Kirgisian osuutta pienennettiin 23,7 miljoonaan ecuun maan viranomaisten pyynnöstä. - 13. heinäkuuta 1992 Ukrainan kanssa (130 miljoonaa ecua); - 24. heinäkuuta 1992 Valko-Venäjän (102 miljoonaa ecua), Tadikistanin (55 miljoonaa ecua) ja Georgian kanssa (70 miljoonaa ecua); - 9. syyskuuta 1992 Venäjän kanssa (150 miljoonaa ecua); - 9. joulukuuta 1992 Venäjän kanssa (349 miljoonaa ecua); - 31 - - 15. joulukuuta 1992 Kazakstanin kanssa (25 miljoonaa ecua). Muutetun jaottelun perusteella allekirjoitetut lainasopimukset Eräitä lainasopimuksia allekirjoitettiin myös vuonna 1993 lainan kokonaismäärän alkuperäisen jaottelun muutosten perusteella: - 5. toukokuuta 1993 allekirjoitettiin kaksi uutta sopimusta Armenian (20 miljoonaa ecua) ja Georgian (10 miljoonaa ecua) kanssa. Näiden kahden lainan määrä oli aluksi osoitettu Kazakstanille. - toinen, 40 miljoonan ecun lainasopimus Georgian kanssa allekirjoitettiin 6. joulukuuta 1993. Laina rahoitettiin vähentämällä Uzbekistanille myönnettävää lainaa. - 14. syyskuuta 1994 allekirjoitettiin Uzbekistanin kanssa 59 miljoonan ecun lainasopimus. - 12. lokakuuta 1994 allekirjoitettiin Azerbaidanin kanssa 68 miljoonan ecun lainasopimus. 1 250 miljoonan ecun suuruisen lainan käyttö Lainat Armeniaa Armenia b Azerbaidan Valko-Venäjä Georgia a Georgia b Georgia c Kazakstan a Kazakstan b Kirgisia Moldova Venäjä a Venäjä b Tadikistan Turkmenistan Ukraina Uzbekistan Yhteensä Alkuperäinen jaottelu (1992) Jaottelu 30. 6. 1996 Luoton todellinen käyttö 30. 6. 1996 38 68 102 70 55 32 27 150 349 55 45 130 129 38 20 68 100,5 70 10 40 25 0 23,7 27 72,9 349 55 45 129,8 59 37,9 19,6 50,3 100,5 69,4 9,8 34,1 24,9 22,7 27 70,0 299,7 54,5 44,9 129,8 58,8 1250 1132,9 1053,9 Luoton todellinen käyttö edunsaajavaltioissa 30. kesäkuuta 1996 oli 1 053,9 miljoonaa ecua. Pääoman takaisinmaksun ja maksamattomien korkojen maksun eräpäivät Lainapääomien takaisinmaksun ja maksamattomien korkojen maksun eräpäivät vaihtelevat lainasopimusten määrien ja allekirjoituspäivämäärien mukaisesti: 32 - Georgia (40 miljoonaa ecua): - korot 15. tammikuuta 1997 - pääoma 15. tammikuuta 1997 - Azerbaidan ja Uzbekistan: - korot 28. maaliskuuta ja 28. syyskuuta, - pääoma 28. syyskuuta 1997. Georgia, Armenia, Turkmenistan ja Tadikistan olivat 30. kesäkuuta 1996 mennessä laiminlyöneet pääoman ja korkojen maksuja 243,81 miljoonaa ecua (katso toinen osa IV luku "Budjettitakaustoimet"). • Makrotaloudellinen rahoitusapu Moldovalle Kun kyseessä on yhteisön osallistuminen Moldovalle myönnettävään kansainväliseen tukeen, komissio sai 13 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyn päätöksen perusteella valtuudet lainata yhteisön puolesta kahtena eränä 45 miljoonaa ecua enintään kymmeneksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Moldovalle. Ensimmäinen, 25 miljoonan ecun erä maksettiin Moldovalle joulukuussa 1994. Laina maksetaan takaisin viitenä vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta vuodesta alkaen. Se on maksettava kokonaan 7. joulukuuta 2004 mennessä. Korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Toinen, 20 miljoonan ecun erä kymmeneksi vuodeksi maksettiin 8. elokuuta 1995. Laina maksetaan takaisin viitenä vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta vuodesta alkaen. Se on maksettava kokonaan 8. elokuuta 2005 mennessä. Korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. • Makrotaloudellinen rahoitusapu Ukrainalle Osana Ukrainan yleistä tukiohjelmaa komissio sai 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen perusteella valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa 85 miljoonaa ecua enintään kymmeneksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi yhtenä eränä Ukrainalle. Laina nostettiin yhtenä eränä 28. joulukuuta 1995. Laina maksetaan takaisin viitenä vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta vuodesta alkaen. Se on maksettava kokonaan 28. joulukuuta 2005 mennessä. Korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Ukraina II Osana Ukrainan yleistä tukiohjelmaa komissio sai 23 päivänä lokakuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen perusteella valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa 200 miljoonaa ecua enintään kymmeneksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi kahtena eränä Ukrainalle. Yhtään erää ei ollut nostettu 30. kesäkuuta 1996 mennessä. 33 Makrotaloudellinen rahoitusapu Valko-Venäjälle Osana Valko-Venäjän yleistä tukiohjelmaa komissio sai 10 päivänä huhtikuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen perusteella valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa enintään 75 miljoonaa ecua enintään kymmeneksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi kahtena eränä. 75 miljoonan ecun lainasta on sidottu 55 miljoonaa ecua. Koska maan taloudellinen tilanne on parantunut IMF: n alkuperäisiä arvioita nopeammin, jäljellä olevaa 20 miljoonaa ecua ei makseta. Ensimmäinen, 30 miljoonan ecun erä nostettiin 28. joulukuuta 1995 ja maksetaan takaisin viitenä vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta vuodesta alkaen. Se on maksettava kokonaan 28. joulukuuta 2005 mennessä. Korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. IB. 2. d. Yhteisön ottamat lainat makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämiseksi Baltian maille Osana G-24-maiden yleistä, Baltian maille myönnettävää rahoitusapua komissio sai valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa 220 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi samoin ehdoin kahtena eränä Baltian maille. Laina jakautuu seuraavasti: - 40 miljoonaa ecua Virolle, - 80 miljoonaa ecua Latvialle, - 100 miljoonaa ecua Liettualle. Ensimmäiset lainaerät Virolle (20 miljoonaa ecua) ja Latvialle (40 miljoonaa ecua) maksettiin 31. maaliskuuta 1993. Lainat maksetaan takaisin yhdellä kertaa 31. maaliskuuta 2000 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain 31. maaliskuuta ja 30. syyskuuta. Ensimmäinen, 50 miljoonan ecun lainaerä Liettualle maksettiin 27. heinäkuuta 1993. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 27. heinäkuuta 2000 ja sen kiinteät korot maksetaan vuosittain 27. heinäkuuta. Puolet 50 miljoonan ecun suuruisesta toisesta lainaerästä (25 miljoonaa ecua) maksettiin Liettualle 16. elokuuta 1995. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 16. elokuuta 2002 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain 16. helmikuuta ja 16. elokuuta. IB. 2. e. Yhteisön ottamat lainat makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämiseksi Välimeren maille • Israel Israelin ja miehitettyjen alueiden väestön rahoitusavun osalta komissio sai kesäkuussa 1991 valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa 160 miljoonaa ecua yhtenä eränä enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Israelille, joka saa myös korkotukea 27,5 miljoonaa ecua yhteisön talousarviosta. -34 Rahoitusjärjestelyt kokonaisuudessaan 15. joulukuuta 1997. toteutettiin 2. maaliskuuta 1992. Laina maksetaan takaisin Israelin hyväksi liikkeelle lasketun lainan kokonaismäärä oli 160 miljoonaa ecua 30. kesäkuuta 1996. • Algeria. Komissio sai syyskuussa 1991 valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa 400 miljoonaa ecua kahtena eränä enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Algerialle. Ensimmäinen, 250 miljoonan ecun erä maksettiin 23. joulukuuta 1991 ennakkorahoituksena, joka maksettiin takaisin 14. tammikuuta 1992 kuudeksi vuodeksi liikkeelle lasketun lainan nettomääränä. Laina maksetaan takaisin yhdellä kertaa 15. joulukuuta 1997, ja korot maksetaan vuosittain 15. joulukuuta. Toisen, 150 miljoonan ecun erän maksamista siirrettiin Algerian talousuudistusohjelman viivästymisen vuoksi, ja maksu suoritettiin vasta elokuussa 1994 Algerian talouden rakennemuutoksen käynnistyttyä uudelleen. Laina maksetaan takaisin kokonaisuudessaan 17. elokuuta 2001 ja korot maksetaan vuosittain 17. elokuuta. teki päätöksen Algerialle maksettavasta Neuvosto uudesta makrotaloudellisesta rahoitusavusta joulukuussa 1994. Komissio sai valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa 200 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi kahtena eränä Algerialle. Ensimmäinen, 100 miljoonan ecun erä seitsemäksi vuodeksi maksettiin 27. marraskuuta 1995. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 27. marraskuuta 2002 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. I. B. 3. Yhteisön takaukset kolmansille osapuolille IB. 3. a. Lainojen kokonaismäärän jakautuminen maittain • Euroopan investointipankin Välimeren alueen maille myöntämät yleisestä talousarviosta taattavat lainat Yhteisö vastaa 8 päivänä maaliskuuta 1977 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti niiden Euroopan investointipankin myöntämien lainojen takauksesta, jotka koskevat yhteisön ja Välimeren alueen maiden välisiä rahoitussitoumuksia. Tämän päätöksen perusteella Euroopan investointipankki allekirjoittivat takaussopimuksen 30. lokakuuta 1978 Brysselissä ja 10. marraskuuta 1978 Luxemburgissa. Sopimuksella perustettiin yleinen takaus, joka kattaa 75 prosenttia kaikista talousyhteisö ja Euroopan -35 perusteella seuraavissa maissa: Portugali lainajärjestelyjen (rahoituspöytäkirja, liittymistä varten myönnetty tuki), Kreikka, Espanja (rahoitusyhteistyö), Malta, Tunisia, Algeria, Marokko, Turkki, Kypros, Egypti, Jordania, Syyria, Israel, Jugoslavia ja Libanon. avatuista luotoista Lisäksi Portugalille hätäapuna myönnetyt luotot taataan poikkeuksellisesti 100-prosenttisesti 7 päivänä lokakuuta 1975 tehdyn neuvoston päätöksen perusteella. Jokaisen uuden rahoituspöytäkirjan osalta laaditaan uusi sopimus takaussopimuksen jatkamisesta. Myönnettyjen lainojen kokonaismäärä 30. kesäkuuta 1996 oli yhteensä 7 862 miljoonaa ecua, joista 1 500 miljoonaa ecua Espanjalle, Kreikalle ja Portugalille sekä 6 362 miljoonaa ecua Välimeren alueen kolmansille maille. Takausten määrä, enintään 75 prosenttia avatuista luotoista, oli 2 066 miljoonaa ecua 30. kesäkuuta 1996: 346 miljoonaa ecua Espanjalle, Kreikalle ja Portugalille sekä 1 720 miljoonaa ecua Välimeren alueen kolmansille maille. EIP voi myöntää myös muita kuin pöytäkirjoihin perustuvia lainoja Välimeren alueen kolmansia maita koskevasta rahoitusyhteistyöstä 29 päivänä kesäkuuta 1992 annetunneuvos- ton asetuksen (ETY) N:o 1763/92 perusteella. EIP voi myöntää tähän rahoitusjärjestelyyn perustuvia lainoja enintään 1 800 miljoonaa ecua. Takaus koskee kaikkia lainoja ja vastaa 75 prosenttia rahoitusjärjestelyistä. Luottoja oli 30. kesäkuuta 1996 mennessä avattu 1 396,5 miljoonaa ecua ja nostettu 261 miljoonaa ecua; kokonaismäärä vastaa tällä hetkellä nostettuja määriä. 36- Myönnetyt lainat jakautuvat 30. kesäkuuta 1996 seuraavasti (muut kuin jäsenvaltiot): miljoonaa ecua Myönnetyt lainat Algeria Kypros Egypti Israel Jordania Libanon Malta Marokko Slovenia Syyria Tunisia Turkki Jugoslavia10 Pöytäkirjat yhteensä Laaja-alainen rahoitusyhteistyö Välimeren alue yhteensä 640 142 802 215 198 222 85 517 150 323 418 90 760 4 562 1 800 6 362 Lainat myönnetään yleensä keskimäärin 15 vuodeksi, joista 3 -4 vuotena pääomaa ei lyhennetä. • Euroopan investointipankin myöntämät lainat Keski- ja Itä-Euroopan kolmansille maille investointihankkeiden Neuvoston 9. lokakuuta 1989 antaman kehotuksen vuoksi Euroopan investointipankin hallintoneuvosto päätti 29. marraskuuta 1989 antaa pankille luvan myöntää lainoja omista varoistaan ja Puolassa. Lainojen kokonaismäärä on enintään miljardi ecua. Lainat myönnetään sellaisten investointihankkeiden rahoittamiseen, jotka täyttävät pankin omista varoista annettavien lainojen tavanomaiset perusteet. Yhteisön ja EllVn välinen takaussopimus allekirjoitettiin 24. huhtikuuta 1990 Brysselissä ja 14. toukokuuta 1990 Luxemburgissa, ja sen perusteella lainajärjestelyille annetaan 100-prosenttinen takaus. rahoittamiseksi Unkarissa Toukokuun 14. päivänä 1991 budjettivallan käyttäjä laajensi tätä 100-prosenttista lainatakausta Tsekkoslovakialle, Bulgarialle ja Romanialle myönnettyihin, enintään 700 miljoonan ecun suuruisiin lainoihin. Takaussopimusta laajentava sopimus allekirjoitettiin 31. heinäkuuta 1991. Komissio teki 23. lokakuuta 1992 ehdotuksen neuvoston päätökseksi tämän yhteisön 100 prosentin lainatakauksen laajentamisesta ED?:n Virolle, Latvialle ja Liettualle myöntämistä 1° Toinen Jugoslavian kanssa tehty pöytäkirja on purettu, vaikka luottoja jäi vielä myöntämättä 100 miljoonaa ecua. - 3 7- lainoista mahdollisesti aiheutuviin tappioihin. Budjettivallan käyttäjä hyväksyi ehdotuksen 15 päivänä maaliskuuta 1993 tekemällään päätöksellä. EIP voi myöntää kyseisille maille lainoja enintään 200 miljoonaa ecua kolmen vuoden ajaksi. Joulukuun 18. päivänä 1992 komissio teki myös ehdotuksen lainajärjestelyiden 100- prosenttisen takauksen laajentamisesta ED?:n Albanialle myöntämistä lainoista mahdollisesti aiheutuviin tappioihin. Joulukuun 13. päivänä 1993 budjettivallan käyttäjä hyväksyi uudelleen yhteisön 100- prosenttisen takauksen kolmen seuraavan vuoden ajaksi lainoille, joita EIP myöntää Keski- ja Itä-Euroopan maille sekä Baltian maille ja Albanialle. Lainojen yhteenlaskettu enimmäismäärä on kolme miljardia ecua. Takaussopimus allekirjoitettiin 22. heinäkuuta 1994 Brysselissä ja 12. elokuuta 1994 Luxemburgissa. Lainat ovat yleensä pitkäaikaisia: keskimäärin 15 vuotta, joista 3 -4 vuotena pääomaa ei lyhennetä. Luottoja oli 30. kesäkuuta 1996 mennessä avattu 3 646 miljoonaa ecua Keski- ja Itä- Euroopan maissa, mutta ainoastaan 1 055 miljoonaa ecua oli maksettu. • Euroopan investointipankin myöntämät lainat muille kolmansille maille Talous-ja raha-asioiden neuvosto (ECOFIN) hyväksyi kokouksessaan 19. toukokuuta 1992 komission ehdottamat suuntaviivat EIP:n toiminnan laajentamisesta yhteisön ulkopuolelle ja kehotti komissiota myöntämään lainoja perussääntönsä ja tavanomaisten perusteidensa mukaisesti tiettyihin yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin niissä kolmansissa maissa, joiden kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimuksia, (Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat). Lainoja voidaan myöntää yhteensä enintään 250 miljoonaa ecua vuodessa kolmen vuoden ajan; enimmäismäärä tarkistetaan kyseisen ajanjakson päättyessä. Nämä lainat taataan yhteisön talousarviosta 100-prosenttisesti. Komissio teki asiasta ehdotuksen päätökseksi 3. kesäkuuta 1992, ja neuvosto vahvisti sen muodollisesti 15. helmikuuta 1993. Yhteisön ja EIP:n välinen takaussopimus allekirjoitettiin 4. marraskuuta 1993 Brysselissä ja 17. marraskuuta 1993 Luxemburgissa. Myönnettyjen luottojen määrä 30. kesäkuuta 1996 oli 647 miljoonaa ecua, mutta ainoastaan 191 miljoonaa ecua oli maksettu. • Euroopan investointipankin Etelä-Afrikalle myöntämät lainat Neuvosto vahvisti 1. kesäkuuta 1995 komission ehdottamat suuntaviivat EIP:n toiminnan laajentamisesta Etelä-Afrikkaan ja kehotti sitä myöntämään lainoja perussääntönsä ja -38 tavanomaisten perusteidensa mukaisesti yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin kyseisessä maassa. Lainoja voidaan myöntää yhteensä enintään 300 miljoonaa ecua kahden vuoden ajan; laina- aikaa voidaan pidentää kahteen ja puoleen vuoteen, Lainat taataan yhteisön talousarviosta 100-prosenttisesti. Komissio teki asiasta ehdotuksen päätökseksi 5. joulukuuta 1994, ja neuvosto vahvisti sen muodollisesti 1. kesäkuuta 1995. Yhteisön ja EIP:n välinen takaussopimus allekirjoitettiin 4. lokakuuta 1995 Brysselissä ja 16. lokakuuta 1995 Luxemburgissa. Myönnettyjen luottojen määrä 30. kesäkuuta 1996 oli 101 miljoonaa ecua, mutta siitä ei ollut maksettu vielä yhtään erää. I. B. 3. b. Arviot ElP:n lainojen allekirjoittamisesta ja nostoista EIP on itse toimittanut luvut, joita on käytetty taulukon 3 laadintaan tarvittavien oletusten laskemiseksi ja jotka koskevat EIP:n omista varoistaan myöntämiä lainoja kolmansille maille. Arviot lainojen allekirjoittamisesta Välimeren alue Vireillä olevien ja vanhojen valtuuksien perusteella allekirjoitettavien lainojen määrä 30. kesäkuuta 1996 oli 1 234,5 miljoonaa ecua. Tästä määrästä on vähennettävä 227 miljoonaa ecua (Jugoslavian ensimmäisen ja toisen pöytäkirjan jäännös, jota ei allekirjoiteta), joten allekirjoittamatta olevien lainojen todellinen määrä on 1 007,5 miljoonaa ecua. Noin 460 miljoonaa ecua tästä määrästä voitaisiin allekirjoittaa vuoden 1996 jälkipuoliskolla ja noin 320 miljoonaa ecua vuonna 1997. Syyriaa koskevista kolmanteen ja neljänteen pöytäkirjaan perustuvista lainoista (yhteensä 225 miljoonaa ecua) arvioidaan allekirjoitettavan puolet vuonna 1996 ja puolet vuonna 1997, mutta arviot ovat varsin epävarmoja. Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE) Vireillä olevien ja vanhojen valtuuksien perusteella allekirjoitettavien lainojen määrä 30. kesäkuuta 1996 oli I 054 miljoonaa ecua. Tästä määrästä on vähennettävä ensimmäisen, allekirjoittamatta jätettävän valtuuden jäännös, 52,8 miljoonaa ecua, joten vuoden 1996 jälkipuoliskolla allekirjoitettavien lainojen lopullinen määrä on 1 001,2 miljoonaa ecua. Aasian ja Latinalaisen Amerikan maat (ALA) Ensimmäisen valtuuden perusteella allekirjoittamatta olevien lainojen määrä 30. kesäkuuta 1996 oli 98 miljoonaa ecua. Noin 45 miljoonaa ecua voitaisiin allekirjoittaa vuoden 1996 jälkipuoliskolla ja loput vuonna 1997. 39 Etelä-Afrikka Ensimmäisen valtuuden perusteella allekirjoittamatta olevien lainojen määrä 30. kesäkuuta 1996 oli 199 miljoonaa ecua. Noin 120 miljoonaa ecua voitaisiin allekirjoittaa vuoden 1996 jälkipuoliskolla ja loput vuonna 1997. Arviot lainojen nostoista Allekirjoittamatta aUekirjoitusvuosi: 0 %, 2. vuosi: 10 %, 3. - 5. vuosi: 25 % vuodessa, 6. vuosi: 15 %. jakautuvan arvioidaan nostojen lainojen olevien seuraavasti: Kesäkuun 30. päivänä 1996 jo allekirjoitetuista lainoista oli nostamatta 5 252,4 miljoonaa ecua. Määrä jakautuu seuraavasti 11 : VÄLIMERI. 2104,5 miljoonaa ecua, KIE: ALA: 2596,7 miljoonaa ecua, 450,2 miljoonaa ecua, Etelä-Afrikka: 101,0 miljoonaa ecua. I. C. Talousarvio! a kuu n maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt /. C. I. Otto-ja antolainaus Euroopan yhteisö ottaa rahoitusmarkkinoilta lainaa otto- ja antolainaustoimintaansa varten siirtääkseen lainan tuoton samoin korko- ja aikaehdoin jäsenvaltioiden (maksutaseet), kolmansien maiden (keskipitkän aikavälin rahoitusapu) tai yritysten (NCI, Euratom) käyttöön. takaisinmaksulla on katettava yhteisön Antolainojen lainojen erääntyminen. Jos lainansaaja myöhästyy takaisinmaksun suorittamisessa, komission on maksettava lainansa takaisin määräpäivänä omista varoistaan. laskemien liikkeelle Jos yhteisön myöntämän lainan edunsaajan maksu viivästyy, budjettitakauksen maksamiseksi tarvittavat varat otetaan käyttöön seuraavilla tavoilla: a) kassavarojen väliaikaisella käytöllä yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen N. o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tämä rahoituskeino otetaan käyttöön, jotta yhteisö voisi suorittaa lainan takaisinmaksun välittömästi määräpäivänä silloin kun lainansaajan maksu viivästyy. 1 * luvut penistuvat työhypoteesiin, jonka mukaisesti lainoista nostetaan 25 prosenttia vuodessa neljän vuoden aikana, ja lainat annetaan keskimäärin 15 vuodeksi, joista kolmena vuotena maksetaan ainoastaan lainan korkoja. - 4 0- b ) j os maksun viivästyminen varmistuu kolmen kuukauden kuluttua sen erääntymisestä, komissio pyytää takuurahastoa suorittamaan laiminlyödyn maksun. Komission tavoitteena on tällöin saada korvaus kassavaroistaan suorittamista maksuista. c) mäarärahasiirtomenettelyllä, jonka avulla takauksia koskevaan budjettikohtaan saadaan laiminlyödyn maksun suorittamiseksi tarvittavat määrärahat. Ne otetaan ensisijaisesti takuuvarauksessa käytettävissä olevasta marginaalista. Määrärahasiirtoa käytetään, kun takuurahaston käytettävissä olevat varat eivät riitä, ja siihen tarvitaan budjettivallan käyttäjältä ennakkoon hankittava lupa. d) käyttämällä uudelleen määriä, jotka on peritty takaisinmaksun aiemmin laiminlyöneiltä lainanottajilta joiden osalta yhteisön talousarviosta on maksettu takauksia. Tämä keino mahdollistaa maksun lyhyen määräajan kuluessa sillä varauksella, että perityt määrärahat ovat käytettävissä. /. C. 2. Kolmansille osapuolille annetut takaukset Kolmansille osapuolille annetuissa takauksissa yhteisö on rahoituslaitosten, kuten Euroopan investointipankin (EIP) antamien lainojen takaajana. EIP:n huomatessa, että lainansaaja ei maksa takaisin sovitussa määräajassa sellaista lainaa, jolla on takaus, se pyytää yhteisöä takaussopimusten mukaisesti maksamaan maksunsa laiminlyöneen velallisen erääntyneet suoritukset. Takaus on maksettava viimeistään kolme kuukautta sen jälkeen kun yhteisö on vastaanottanut EIP:n maksupyynnön. EIP hoitaa lainaa hyvän pankkitavan mukaisesti huolella ja on velvollinen vaatimaan erääntyneitä maksuja sen jälkeen kun vakuus on asetettu maksuun. liittyville hankkeille annetun asetuksen Takuurahaston peaistamisesta ulkosuhteisiin voimaantulosta lähtien rahaston hallinnosta tehdyssä yhteisön ja EIP: n välisessä sopimuksessa määrätään, että EIP:n vaatiessa takauksen maksamista takaisinmaksun laiminlyönnin vuoksi, komissio antaa pankille valtuudet nostaa laiminlyöntejä vastaavat määrät takuurahaston tililtä kolmen kuukauden kuluessa. Jos rahaston varat eivät riitä takauksen maksamiseen, sovelletaan otto- ja antolainojen takaustoimenpiteille säädettyjä yksityiskohtaisia sääntöjä. 41 II. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, TAKUURAHASTOJARJESTELMAN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA KOLMANSILLE MAILLE AJANJAKSONA 1996 -1999 U. A. Kolmansille maille annettavien lainojen takuuvaraus (1) Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 29 päivänä lokakuuta 1993 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään Eurooppa- neuvoston Edinburghin kokouksen päätelmien mukaisesti, että Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon takuita varten. Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa ne takausvaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat ja jotka voidaan näin rahoittaa talousarviosta. tehdään varaus kolmansien maiden lainojen Takuuvarauksen määrä on sama kuin rahoitusnäkymissä, eli 300 miljoonaa ecua vuoden 1992 hintoina. Varauksen määrä on 326 miljoonaa ecua vuonna 1996 ja 329 miljoonaa ecua vuonna 1997. Edellytykset varauksen varojen käyttöön ottamiseksi, käyttämiseksi ja rahoittamiseksi määritellään seuraavissa säädöksissä: • neuvoston päätös 94/729/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta • neuvoston asetus (EHTY, EY, Euratom) N:o 2730/94, annettu 31 päivänä lokakuuta 1994, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen muuttamisesta • neuvoston päätös 94/728/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994, Euroopan yhteisöjen omista varoista. II. B. Takuurahastoon suoritettavien määrien laskentaperuste (2) Rahastolle suoritettavat määrät lasketaan käyttämällä voimassa olevaa takausprosenttia, eli 75:tä tai 100:taa prosenttia: - neuvoston hyväksymiin lainatakauksiin sekä komission ehdottamiin ja valmistelemiin laina-arvioiden rahoitusselvityksissä allekirjoitettujen esitettyjen lainatakuisiin perusteella (EIP:n lainat, Euratomin lainat), - neuvoston hyväksymiin lainoihin (rahoitusapuna annetut lainat) sekä komission ehdottamiin ja valmistelemiin lainoihin. Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 liitteessä, jossa esitetään takuurahastolle suoritettavia maksuja koskevat yksityiskohtaiset säännöt, määrätään, että 42- otto-ja/tai antolainaus»oimenpiteissä tai annettaessa takauksia rahoituslaitoksille osana usealle vuodelle jakautuvaa runkojärjestelmää, jonka tavoite on liiketaloudellinen ja rakenteellinen, liitetyssä maksut rahastoon rahoitusselvityksessä esitettyjen vuosittaisten määrien perusteella, tarvittaessa mukautetaan neuvoston päätöksen perusteella. suoritetaan vuotuisina erinä komission ehdotukseen jotka Yhteisön muiden otto- tai antolainaustoimenpiteiden osalta (esim. kolmansien maiden maksutaseiden tukemiseen annetut lainat), jotka maksetaan yhdessä tai useammassa erässä, rahastoon suoritettava määrä lasketaan neuvoston päättämän toiminnan kokonaismäärän perusteella. Takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen liitteessä määrätään, että (usealle vuodelle jakautuvissa toimenpiteissä) toisesta vuodesta alkaen korjataan rahastoon maksettavia määriä edellisen vuoden joulukuun 31. päivänä todetulla edellisen maksun perustana olleen arvion ja saman vuoden kuluessa toteutuneiden allekirjoitettujen lainojen määrän erotuksella. Mahdollinen erotus edelliseen vuoteen maksetaan seuraavana vuonna. Liitteessä määrätään edelleen, että komission aloittaessa maksumenettelyn se tarkistaa, missä määrin aikaisemmin rahoitettuja toimenpiteitä on toteutettu ja jos sitoumusten alun perin vahvistettuja määräaikoja ei ole noudatettu, ehdottaa, että tämä otetaan huomioon laskettaessa ensimmäistä seuraavan varainhoitovuoden alussa suoritettavaa maksua jo vireillä olevan toiminnan osalta. Vuoden 1996 ensimmäisellä puoliskolla budjettivallan käyttäjä hyväksyikin määrärahasiirron 5/96, jonka tarkoituksena on korjata rahastolle suoritettuja maksuja ja suorittaa rahoitusselvityksissä esitettyjä vuosittaisia eriä vastaavat maksut. U. C. Rahastoon suoriteltavien määrien peruste osittaisen takuun tapauksessa ElP. n lainoissa, joissa takaus on 75 prosenttia kokonaissummasta, varat rahastoon suoritetaan allekirjoitettavien lainojen kokonaismäärää koskevan vuosiennusteen perusteella aina 75 prosenttiin hyväksyttyjen toimenpiteiden kokonaismäärästä. II. D. Takuurahastoon suoritettavat määrät (3) Takuurahastoon suoritettavien maksujen määrät saadaan soveltamalla edellä määriteltyyn laskentaperusteeseen asianmukaisia suoritettavia osuuksia, eli 15:ta tai 14:ta prosenttia. Suoritettavien määrien 15 prosentin osuutta käytetään takuurahaston käyttämisen jälkeen myönnettyihin lainoihin ja niin kauan kun laiminlyötyjen maksujen määrää ei ole palautettu takuurahastolle. Takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen 5 artiklassa täsmennetään: "Jos takaisinmaksun laiminlyönnistä aiheutuneiden takausmaksujen suoritusten johdosta rahaston varat ovat pienemmät kuin 75 prosenttia tavoitesummasta, korotetaan suoritettavat määrät 15 prosenttiin uusien toimenpiteiden osalta, joko siihen saakka kunnes tavoitesumma 43 saavutetaan uudelleen tai, jos laiminlyönti tapahtuu ennen kuin tavoitesummaa on saavutettu, kunnes suoritettu takausmaksu on kokonaisuudessaan palautettu". Jäljellä olevia lainoja (115 miljoonan ecun laina Syyrialle, 750 miljoonan ecun lainat Aasian ja Latinalaisen Amerikan maille, 3 000 miljoonan ecun lainat KTJE-maille ja Euratomin lainat) koskeviin suoritettaviin määriin sovelletaan 14 prosentin osuutta. Takuurahastosta annetun asetuksen 2 ja 4 artiklassa säädetään, että rahastoa rahoitetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta suoritetuilla maksuilla, jotka ovat 14 prosenttia toimenpiteiden pääoma-arvosta kunnes rahasto saavuttaa tavoitesumman. n. E. Takuuva ra uksessa jäljellä oleva marginaali (4) Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali määritetään varauksen (1) ja takuurahaston rahoittamista koskevan budjettikohdan (3) välisen erotuksen perusteella. II. F. Jäljellä oleva lainakapasiteetti (5) Jäljellä oleva lainakapasiteetti merkitsee lainoja, jotka vastaavat varauksessa jäljellä olevaa lainamarginaalia, voimassa olevat takausprosentit huomioon ottaen. 44 m. MAAKOHTAISET RISKI-INDIKAATTORJTAULUKOT <*5"- Maariski-indikaattorit Maa Bulgaria BKT:n reaalikasvuprosentti Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste (jakson loppu) Inflaatioprosentti Vaihtokurssi (lev/USD) (jakson loppu) (jakson loppu) (jakson loppu) (jakson loppu) 1993 1994 1995 Ennakkoarvio -1,5 -11,8 16. 4 63,8 32,7 1. 8 7,8 12,8 121. 9 66,0 2,5 8,6 11,6 32,8 70,7 Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT:stä) -10,8 -5,8 -5,7 Maksutase Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (prosenttia BKT:stä) Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto, mukaan lukien kuita (jakson loppu) miljardia dollaria tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 5,0 -12,8 40 1,0 2,0 5. 3 -2,0 105 1,3 3,0 Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien indikaattorit EUn riski/EU. n kokonaisriski (%) (1) EU n riski/ulkomaanvelka (%) E Un riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) IMF. n järjestelyt Tyyppi/n:o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/päiväys) Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (3) 7,0 -0. 4 82 1,5 2. 8 9,4 0,8 0,2 0,6 76,3 134,3 11,4 0,0 ei ole 12,5 10,3 1,6 1,1 0,5 120,5 266,5 33,0 ei saatavilla Lontoon klubi (roll-over-luotot ja DDSR sovittu periaatteessa) 0,9 0,5 0,5 130,2 194,3 18,4 17,6 Lontoon klubi DDSR (heinäk. ) Pariisin klubin uudelleenjärj. (huhtik) 5,6 2. 8 7,1 6. 8 4. 6 8,9 7,3 5,7 7. 7 SBA+STF (3/94 - 3/95) SBA keskeytetty syyskuussa 1994 ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 122 125 (169) (170) maalisk. syysk. 91 89 (127) (133) 18,9 19,5 ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 88 98 (167) (167) maalisk. syysk. 91 95 (135) (135) 19,8 20,8 ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 90 90 (187) (181) maalisk. syysk. 93 94 (135) (135) 21,9 22,2 (1 ) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Ita-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille (2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (3) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee MaariskMndikaattorit Maa Tsekin tasavalta 1993 1994 1995 Viimeisin tieto tai arvio (A) BKT: n reaaiikasvuprosentti Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste, prosenttia työvoimasta (jakson loppu) Inflaatioprosentti Vaihtokurssi (kruunu/USD) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKTrstä) Maksutase Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (prosenttia BKTstä) Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljardia dollaria tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmaistuna kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuutoina, miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuutoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien indikaattorit EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) (1) EU n riski/ulkomaanvelka (%) EU n riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi/n:o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/päivämäärä) Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (3) -0,9 -5,3 3,5 18,2 29,9 0,8 13077 0,4 538 3,9 2,8 8,5 1,4 0,9 0,5 27,3 65,0 7,0 ei ole ei ole 4,6 3,4 2,2 2,6 2. 1 3,2 10,2 28,2 -0,3 14295 -0,1 762 6. 2 4,2 10,7 2,5 2,0 0,5 29,7 74,8 12,6 ei ole ei ole 5,2 3. 4 2,5 4,8 9,2 2,9 7,9 26,3 (marrask. ) I (lokak. ) -0,8 (A) (A) (A) (A) 17054 -4,2 2547 14,0 7. 9 16,5 2,6 1,5 1,1 35,8 96,7 15,2 ei ole ei ole 5,8 2,6 2. 5 SBA (3/93 - 3/94) aikataulussa SBA (3/93 - 3/94) aikataulussa Kaikki velat IMF. IIe maksettu ennen määräaikaa Baa3 BBB maalisk. syysk. 48 43 (169) (170) maalisk. syysk. 42 40 (127) (133) 44,6 46,6 Baa2 (kesäk. ) BBB+ (heinäk. ) maalisk. syysk. 40 39 (167) (167) maalisk. syysk. 40 39 (135) (135) 49,7 52,8 Baa1 (syysk. ) A (marrask. ) maalisk. syysk. 35 41 (187) (181) maalisk. syysk. 33 30 (135) (135) 55,8 58,4 (1 ) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille (2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (3) Maat luokiteHaan asteikolla 0 -100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee. - < /y Maariski-indikaattorit Maa Viro BKT: n reaalikasvuprosentti Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Qakson loppu) Inflaatioprosentti (jakson loppu) Vaihtokurssi (kruunu/USD) (jakson loppu) Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT:stä) Rahoitustase(l) Budjettitase(l) Maksutase Hyödykkeiden vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (prosenttia BKTsta) pois luettuna viralliset siirrot Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto Gakson loppu) miljoonaa dollaria tavaroiden tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko + maksut Kansainväliselle valuuttarahastolle Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) Velanhoito/hyödykkeiden vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien indikaattorit E Un riski/EU:n kokonaisriski (%) (2) EU n riski/ulkomaanvelka (%) E Un riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi/n:o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/päiväys) Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (4) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (4) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (5) 1993 1994 1995 Viimeisin tieto tai arvio (A) -8,4 -30,0 3,9 35,7 13,2 1,6 -0,7 812 -4,9 154 388 4,9 -0,1 3,5 4,5 41,6 13,0 2,9 1,3 1329 -12,3 212 447 3,2 (A) 3,2 1,4 4,1 28,8 11,5 -0,4 -0,8 1861 -8,2 202 583 2,7 140,5 170,3 246,8 16,2 13,5 2,7 8,4 17,3 2,0 ei ole ei ole 0,4 16,7 2,9 8. 1 3,0 5,1 7,5 12,8 0,6 ei ole ei ole 0,4 15,7 2,0 12,8 3,5 9,3 7,1 13,3 0,7 ei ole ei ole 0,5 16,5 2. 2 SBA/STF (10/93-3/95) aikataulussa SBA/STF (10/93-3/95) aikataulussa SBA (4/95 - 6/96) (3) aikataulussa ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 126 122 (169) (170) maalisk. syysk. 81 84 (127) (133) 21,4 20,9 ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 105 102 (167) (167) maalisk. syysk. 88 86 (135) (135) 20,7 23,6 ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 66 76 (187) (181) maalisk. syysk. 79 79 (135) (135) 25,4 26,3 (1) Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettolainanantoa, mutta budjettitaseessa otetaan (,') Ainoastaan f:uroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Ita-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille (3) Valmiusluottojärjestely (SBA) (7/96-7/97) on myös aikataulussa (4) Mita suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (5) Maat luokitellaan asteikolla 0 -100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee. - in Maariski-indikaattorrt Maa Unkari BKT:n reaalikasvuprosentti Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste (prosenttia työvoimasta) (jakson loppu) Inflaatioprosentti Vaihtokurssi (forintti/USD) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) Konsolidoitu valtion talousarvion tase (prosenttia BKT:stä) (GFS-määrittely) Maksutase Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (prosenttia BKT:stä) Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljardia dollaria hyödykkeiden tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) pääoma (1) korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien indikaattorit EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) (2) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) IMF :n järjestelyt Tyyppi/n :o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/päivämäärä) Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (3) (maiden lukumäärä) Tho Institutional Investor Järjestysnumero (3) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (4) 1993 1994 1995 Viimeisin tieto -0,8 4,0 12. 1 21,1 100,7 2,9 9. 0 10. 9 21,2 111,0 1. 5 6,0 10,4 28,5 139,5 -7. 6 -6,3 -3,8 10371 -9,6 2328 6,7 7,1 10219 -9,5 1100 6,8 7,2 14667 -5,6 4410 12,0 9,5 24. 6 28,5 31,7 4,9 3,3 1,6 63,8 237. 2 47. 4 ei ole ei ole 6,2 4. 2 2,0 68,9 278,9 60,8 ei ole ei ole 16. 9 4,3 10,3 16,5 4,0 11,3 SBA (9/93-12/94) aikataulussa SBA ensimmäinen tarkastelu kesken 7,7 5,3 2,4 70,8 189,2 52,5 ei ole ei ole 13,0 3,1 6,6 - Ba1 BB+ maalisk. syysk. 47 46 (169) (170) maalisk. syysk. 43 43 (127) (133) 44,3 44,8 Ba1 BB+ maalisk. syysk. 44 46 (167) (167) maalisk. syysk. 43 44 (135) (135) 46,1 46,2 Ba1 BB+ maalisk. syysk. 50 44 (187) (181) maalisk. syysk 45 48 (135) (135) 46,4 45,0 (1 ) Aikataulusta edellä olevat takaisinmaksut mukaan lukien. (2) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille (3) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (4) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee. Maariski-indikaattorit Maa Latvia BKT: n reaalikasvuprosentti Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste (jakson loppu) Inflaatioprosentti Vaihtokurssi (lati/USD) (jakson loppu) Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT:stä) Rahoitustase(l) Budjettitase(l) Maksutase Vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (prosenttia BKT. sta) pois luettuna viralliset siirrot Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto Gakson loppu) miljoonaa dollaria tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) Velanhoito/hyödykkeiden vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien indikaattorit EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) (2) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi/n:o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/päiväys) Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (4) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (4) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (5) 1993 1994 1995 Viimeisin tieto tai arvio (A) -16,0 -32,6 5,3 34,8 0,60 1. 0 0,6 998 4,8 51 510 4,4 2,0 -2,2 6,5 26,0 0,55 -1,7 -4,0 997 -3,4 155 545 4,5 (A) -1,6 -6,3 6,1 23,0 0,54 -2,7 -3,3 1306 -4,3 165 527 3,2 225 359 423 20,0 ei saatavilla ei saatavilla 10,0 22,5 2,0 ei ole ei ole 50,0 ei saatavilla ei saatavilla 10,0 36,0 5,0 ei ole ei ole 39,0 ei saatavilla ei saatavilla 9,0 32,4 3,0 ei ole ei ole 0,7 20,8 4,7 0,7 13,3 4,8 0,7 12,3 4,0 SBA/STF (12/93-3/95) aikataulussa SBA/STF (12/93-3/95) aikataulussa SBA 4/95 - 4/96 jäljessä (3) ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 133 132 (169) (170) maalisk. syysk. 89 87 (127) (133) 19,5 20,0 ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 104 125 (167) (167) maalisk. syysk. 94 92 (135) (135) 19,6 21,3 ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 106 116 (187) (181) maalisk. syysk. 91 89 (135) (135) 22,6 23,4 (1 ) Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettolainanantoa, mutta budjettitaseessa otetaan. (2) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Ita-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille (3) Uusi valmiusluottojärjestely (SBA) (5/96-8/97) on aikataulussa (4) Mita suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (5) Maat luokitellaan asteikolla 0 -100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee _J ' Maariski-indikaattorit Maa Liettua BKT:n reaalikasvuprosentti Feollisuustuotanto (muutosprosentti) I yöttömyysaste Gakson loppu) Inflaatioprosentti Vaihtokurssi (Irti/USD) (jakson loppu) (jakson loppu) Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT. sta) Rahoitustase (1 ) Budjettitase(l) Maksutase Vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (prosenttia BKT. sta) pois luettuna viralliset siirrot Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto Gakson loppu, kaikki ulkomaiset saatavat) miljoonaa dollaria tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien indikaattorit EUn riski/EU. n kokonaisriski (%) (2) EU n riski/ulkomaanvelka (%) EUn riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi/n :o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/päiväys) 1993 1994 1995 Viimeisin tieto -24,2 -29,8 4,4 188,7 3,6 0,9 -3,1 1709 -8,4 23 412 2,5 1,0 -6,7 3,8 45,1 4,3 -1,5 -4,2 1930 -4,2 60 587 3,1 2,8 0,8 7,3 35,7 4,5 -1,8 -3,3 2210 -3,3 55 819 3,9 281 448 757 12 ei saatavilla ei saatavilla 9,8 16,4 0,7 ei ole ei ole 19 ei saatavilla ei saatavilla 7,5 23,2 1,0 ei ole ei ole 69 ei saatavilla ei saatavilla 9,8 34,3 3,1 ei ole ei ole 0,9 20,8 3,4 0,9 13,3 3,1 0,9 9,6 3,3 SBA/STF (10/93-3/94) aikataulussa STF (10/93-3/94) EFF (10/94-11/97) aikataulussa EFF (10/94-10/97) aikataulussa Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (3) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (3) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (4) ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk 134 130 (169) (170) maalisk. syysk 91 93 (127) (133) 18,9 19,0 ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 110 121 (167) (167) maalisk. syysk. 97 96 (135) (135) 18,4 20,0 ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 108 118 (187) (181) maalisk. syysk. 95 90 (135) (135) 21,7 22,9 ( 1 ) Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettolainanantoa, mutta budjettitaseessa otetaan (2) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Ita-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille (3) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus (4) Maat luokitellaan asteikolla 0 -100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee MaariskMndikaattorit Maa Romania 1993 1994 BKT:n reaalikasvuprosentti Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Gakson loppu) 1 nflaatioprosentti Vaihtokurssi (lei/USD) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT. sta) Maksutase Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (prosenttia BKT. sta) Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto Gakson loppu) miljoonaa dollaria tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien indikaattorit EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) (1) EUn riski/ulkomaanvelka (%) EUn riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) IMF :n järjestelyt Tyyppi/n :o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 1,5 8,2 10,2 295,5 1276 -0,1 4,9 -4,6 87 970 1,6 4,3 323 146 177 16,1 87,7 6,6 ei ole ei ole 8,7 12,8 11,2 ei ole 1995 Vmnoisin tieto tai arvio (A) 6,9 5,2 8,9 27,8 2578 -2,5 7,5 -3,6 417 1110 1,4 6,6 1038 462 576 18. 7 88,0 13. 8 ei ole ei ole 10,2 11,5 10,1 (A) (A) (A) (A) (A) (A) (A) 3,9 7,2 10,9 61,7 1767 -1,0 6,1 -1,4 341 1596 2,2 5,5 589 313 276 18,3 90,1 9,6 ei ole ei ole 8,4 10,7 9,7 SBA/STF (5/94-12/95) aikataulussa SBA jatkettu 1997 loppuun ja laajennettu aikataulussa (jäljessä 1996) Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (3) ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 66 75 (169) (170) maalisk. syysk. 73 75 (127) (133) 24,2 24,4 | ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 74 77 (167) (167) maalisk. syysk. 76 74 (135) (135) 25,4 26,2 ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 68 64 (187)(181) maalisk. syysk. 73 71 (135) (135) 28,1 29,7 (1 ) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille. (2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (3) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee. Maariski-indikaattorit Maa Slovakian tasavalta BKT n reaalikasvuprosentti Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste (prosenttia työvoimasta) (jakson loppu) Inflaatioprosentti Vaihtokurssi (Slovakian kruunu/USD) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) 1993 1994 1995 Viimeisin tieto tai arvio (A) -4,1 -8,6 14,4 25,1 33,2 4,8 7,0 14,6 11,7 31,3 7,4 9,6 13,1 7,2 29,6 Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT:stä) -7,6 -2,7 0,4 Maksutase Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (prosenttia BKTsta) Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa dollaria tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien indikaattorit EUn riski/EU. n kokonaisriski (%) (1) EUn riski/ulkomaanvelka (%) EUn riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi/n:o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (3) 7568 -5,4 134 416 0,6 3,4 674 490 184 30,8 44,5 8. 9 ei ole ei ole 2. 4 4. 5 2,0 8983 6,0 184 1691 2,3 10921 3,6 157 3400 4,1 3,9 5,8 791 ei saatavilla ei saatavilla 31,1 43,4 8,8 ei ole ei ole (A) (A) 1045 ei saatavilla ei saatavilla 39,9 53,1 9,5 ei ole ei ole 2. 9 5. 3 2,3 4,1 5. 2 2,8 STF (7/93 - 7/94) aikataulussa STF (7/93 - 7/94) SBA (7/94 - 3/96) SBA (7/94 - 3/96) (4) ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 56 63 (169) (170) maalisk. syysk. 57 57 (127) (133) 31 30. 6 Baa3 (toukok. ) BB- (helmik. ) maalisk. syysk. 64 66 (167) (167) maalisk. syysk. 59 59 (135) (135) 31,6 33,1 Baa3 (toukok. ) BB+ (huhtik. ) maalisk. syysk. 53 51 (187) (181) maalisk. syysk. 61 59 (135) (135) 33,2 35,7 Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Ita-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille (2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (3) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee (4) Ohjelman puolivalin tarkastelu, jonka määräaika oli helmikuussa 1995, ei valmistunut. Maariski-indikaattorit Maa Valko-Venäjä BKT:n reaalikasvuprosentti Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Gakson loppu) 1 nflaatioprosentti Vaihtokurssi (rupla/USD) (joulukuu/joulukuu) (keskiarvo) Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT:stä) Maksutase Tavaroiden ja palveluiden vienti (milj. Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (prosenttia BKT:stä) Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) Virallinen valuuttavaranto Gakson loppu) miljoonaa Yhdysvaltain dollaria tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (milj. dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) Velanhoito/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) Velan uudelleenjärjestely-sopimus EU:n riskien indikaattorit EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) (1) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi/N :o (Päiväys/-) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (- / päiväys) Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit Moody's: pitkäaik. ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) S&P: pitkäaik. ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (3) 1993 1994 1995 -10,6 -10,9 1,4 1994 269 -1,8 2941 -8,7 18 91,0 0,3 -12,2 -19,3 2,1 1957 3651 -2,6 2641 -12,4 10 101,0 0,3 -10,2 -11,5 2,7 244 11532 -1,9 4621 -2,5 7 377,0 0,7 964,0 1251,0 1513,0 14,7 ei saatavilla ei saatavilla 25,0 32,8 0,5 ei saatavilla 123,0 ei saatavilla ei saatavilla 25,9 47,4 4,3 493 Venäjän kanssa erääntyneistä kaasumaksuista 178,0 ei saatavilla ei saatavilla 14,7 32,7 3,4 460 eräänt. maksut venäl. kaasusta peruutussopim. 02/96 - 08/96 1,9 12,2 4,0 0,9 4,8 2,3 0,5 2,6 0,8 STF (08. 93 - 8. 94) jäljessä ks. alaviite (4) ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk syysk 148 139 (169) (170) maalisk syysk 100 (127) (133) STF (01. 95) ks. alaviite (4) SBA (12. 95-11. 96) jäljessä (5) ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk syysk 145 138 (167)(167) maalisk syysk 109 109 (135) (135) 15. 5 15. 7 ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk syysk 135 134 (187)(181) maalisk syysk 112 112 (135) (135) 15. 215. 5 0) (2) (3) (4) (5) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta silti pudota järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee. IMF:n vuoden 1993 STF-ohjelma jäi jälkeen aikataulusta alkuvuonna 1994. IMF oli kuitenkin suopea hallituksen syksyllä 1994 hyväksymälle ohjelmalle, jota tuettiin toisella STF-erällä tammikuun 1995 lopulla Ohjelman ensimmäistä neljännesvuosikatsausta, joka oli määrä antaa joulukuussa 1995, ei ole saatu valmiiksi Maariski-indikaattorit Maa Moldova 1993 1994 1995 Ennakkoarvio -1,2 -7,2 n. a. 837 3,64 -31,2 -30,0 1,0 116 4,27 -3,0 -10,0 2,0 24 4,50 BKT: n reaalikasvuprosentti Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste (prosenttia työvoimasta) Gakson loppu) Inflaatioprosentti (jakson loppu) Vaihtokurssi (leu/USD) (jakson loppu) Julkistalouden yleinen tâse (prosenttia BKT:stä) -6,8 -8,7 -5,5 Maksutase Hyödykkeiden vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (prosenttia BKT:sta) Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto Gakson loppu) miljoonaa dollaria hyödykkeiden tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 451 -9,3 14,0 76,6 1,4 618 -12,9 18,0 179 2,9 741 -6,8 72,0 257 3,2 Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) Velanhoito/hyödykkeiden vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien indikaattorit EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) (1) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/hyödykkeiden vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi/n :o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (3) 168,0 343,0 675,0 5,0 ei saatavilla ei saatavilla 23,0 37,3 1,1 ei ole ei ole 12,3 ei saatavilla ei saatavilla 30,0 55,5 4,0 ei ole ei ole 91,0 ei saatavilla ei saatavilla 38,0 91,1 11,0 ei ole ei ole 0,5 17,7 6,6 0,9 18,0 10,0 0,8 8,7 7,9 SBA (3/93 - 3/94) aikataulussa SBA (12/93-3/95) aikataulussa SBA (3/95 - 3/96) aikataulussa ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 159 160 (169)(170) ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 148 155 0 6 7) (167) ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 157 141 (187)(181) ei luokiteltu ei luokiteltu ei luokiteltu (1) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille (2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (3) Maat luokitellaan asteikolla 0 - 1 0 0, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee. :/ > Maariski-indikaattorrt Maa Ukraina BKT n reaalikasvu (muutosprosentti) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste Gakson loppu) I nflaatioprosentti Vaihtokurssi (UAK/USD) huutokauppa/pankkien välinen käteinen (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) 1993 1994 -17,1 -25,1 0,3 10155 12610 25000 23,0 -28,5 0,3 401 108196 128000 1995 Arvio (A) -12,0 -11,7 0. 4 (A) 182 179400 186000 Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT:stä) -10,1 -8,2 -5,0 Maksutase Tavaroiden ja palveluiden vienti (miljardia Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (siirtoja lukuun ottamatta) (prosenttia BKT:stä) Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljardia Yhdysvaltain dollaria) Virallinen valuuttavaranto Gakson loppu) miljoonaa Yhdysvaltain dollaria tavaroiden ja palveluiden tuonnin määränä ilmoitettuna viikkoina 14,4 -5,9 0,2 193 0,8 14,8 -6,0 0,09 646 2,3 15. 1 (A) -4,4 0,27 1100 3,7 Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (milj. dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) Velanhoito/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestely EU:n riskien indikaattorit EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) (1) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) IMF :n järjestelyt Tyyppi/No (Päiväys/-) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (- / päiväys) Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit Moody's: pitkäaik. ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) S&P: pitkäaik. ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (3) 4,1 202 ei saatavilla ei saatavilla 12,1 28,5 1,3 548 7,2 1794 ei saatavilla ei saatavilla 29,2 48,0 12,1 2722 Venäjän/Turkmen. velan uudelleenj. 8,1 1531 986 545 23,3 53. 6 (A) 9,3 236 Venäjän/Turkmen. velan uudelleenj. 2,3 3,5 1,0 1,6 1,6 0,8 1,5 1,4 0,7 STF 26. 10. 94 aikataulussa SBA joulukuu 1995 jäljessä ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk syysk 149 147 (167) (167) maalisk syysk 111 113 (135) (135) 15. 1 14. 5. - ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk syysk 145 138 (187) (181) maalisk syysk 109 111 (135) (135) 15. 5 15. 7 ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk syysk 142 146 (169)(170) maalisk syysk 95 96 (127) (133) 18. 2 18. 2. •. • (2) (3) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat, maksutaselainat ja 1250 lainaa (erääntyneet maksut) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa mutta silti pudota järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee. Uusi valmiusluottojärjestely (SBA) hyväksytty toukokuussa 1996. Aikataulussa. riskiluokitustaan, MaariskMndikaattorlt Maa Algeria 1993 1994 BKT. n reaalikasvuprosentti Öljyn- ja kaasun tuotanto (muutosprosentti) Inflaatioprosentti Vaihtokurssi (dinaari/USD) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT:stä) Maksutase Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (prosenttia BKT:sta) Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakso miljardia dollaria tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuutoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt (miljardia dollaria) EU:n riskien indikaattorit EU:n riski/EU:n kokonaisriski ((%) (1) EUn riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi/n:o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä -2,0 -0,6 16,1 24,0 -8,7 11,0 1,6 0,0 1,5 1,9 26,4 8,7 7,0 1,7 62,9 240. 0 82,2 ei ole ei ole 7,4 1,8 4,2 ei ole 1995 4,3 3,5 21,9 52. 2 -1,4 10,2 -5,6 0,0 2,1 2,1 31,7 3,8 (4) 2,2 (4) 1,6 (4) 76,4 310. 8(A) 43,8 ei ole 4,8 -0,2 -2,5 38,6 42,9 -4,4 8,9 -4,34 0,0 2,6 2,9 29,5 5,1 3,4 1,7 70,6 331,5 48,6 (4) ei ole 4,5 9,9 2,4 7,8 12,2 2,9 8,9 SBA (5794 - 5/ 95) aikataulussa SBA (5/ 94 - 5/ 95) EFF (5/95 - 5/98) aikataulussa Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (3) ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 68 79 (169) (170) maalisk. syysk. 62 69 (127) (133) 28,2 27,1 ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk. 92 96 (167) (167) maalisk. syysk. 75 78 (135) (135) 26,3 24,6 ei luokiteltu ei luokiteltu maalisk. syysk 102 107 (187) (181) maalisk. syysk. 89 91 (135) (135) 23,5 22,8 Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat, maksutaselainat ja 1250 lainaa (erääntyneet maksut) (1 ) (2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (3) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee Uudelleenjärjestelyjen jälkeen. (4) ~s ) _ Maariski-indikaattorit Maa Israel BKT:n reaalikasvuprosentti Teollisuustuotanto (muutosprosentti) (vuoden 1990 kiinteät hinnat) Työttömyysaste (keskiarvo) Kuluttajahintaindeksi Vaihtokurssi (sekeli/USD) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) l9§3~ 3,5 6,5 10,0 11,3 2,986 1994 6,5 7,2 7. 8 14,5 3,018 1995 Arvio (A) 7,1 8,4 6,3 8,1 3,140 Julkistalouden yleinen vaje (prosentteina BKT:stä) -2,5 -2,0 -3,2 Maksutase Tavaroiden ja palveluiden vienti (miljardia Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (prosenttia BKT. sta) Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (milj. dollaria) Virallinen valuuttavaranto miljardia dollaria tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (bruttovelka) (miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) pääoma korko (netto) Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt EU:n riskien indikaattorit EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) (1) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) IMF:n järjestelyt Tyyppi/n :o (Päiväys/ -) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/päivämäärä) Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit 22,1 -1,8 -141 6,382 2,4 36,1 4,1 1,9 2,2 55,8 163,4 14,0 ei ole ei ole 4,7 0,8 1,4 24,2 -3,0 -357 6,689 2,5 41 4,6 2,2 2,4 54,2 169,4 14,9 ei ole ei ole 4,4 0,8 1,3 25,9 -4,5 806 8,158 2,6 44,0 3,9 (A) ei saatavilla ei saatavilla 57,0 170,0 15(A) ei ole ei ole 4,4 0,7 1,3 ei ole ei ole ei ole Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) Euromoney Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (3) ei luokiteltu BBB+ maalisk. syysk. 29 29 (169) (170) maalisk. syysk. 46 46 (127) (133) 39,6 40,5 ei luokiteltu BBB+ maalisk. syysk. 30 33 067) (167) maalisk. syysk. 46 43 (135)035) 43,4 46,5 A3 A- maalisk. syysk. 31 31 (187)(181) maalisk. syysk. 43 42 (135)(135) 47,9 49,2 Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat, maksutaselainat ja 1250 lainaa (erääntyneet maksut) (1) (2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (3) Maat luokitellaan asteikolla 0 -100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee. ISSN 1024-4492 KOM(96) 631 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 Luettelonumero : CB-CO-96-662-FI-C ISBN 92-78-13215-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg