title: A Tanács 96/82/EK irányelve (1996. december 9.) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről

eurovoc_concepts:
dangerous substance
environmental risk prevention
exchange of information
public health
safety standard

text: 410 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/2. kötet 31996L0082 1997. 1. 14. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 10/13 A TANÁCS 96/82/EK IRÁNYELVE (1996. december 9. ) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 130s. cikke (1) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 189c. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelő- en (3), (1) (2) (3) mivel az egyes ipari tevékenységekkel járó súlyos baleset kockázatáról szóló, 1982. június 24-i 82/501/EGK tanácsi irányelv (4) az egyes ipari tevékenységekből eredő súlyos balesetek megelőzésére és ezeknek az emberre és a környe- zetre gyakorolt hatása következményeinek korlátozására vonatkozik; mivel a Közösség környezetpolitikájának célkitűzései és elvei, amelyeket a Szerződés 130r. cikkének (1) és (2) bekezdésében rögzítettek és a Közösség környezetvéde- lemmel programjaiban részleteztek (5), elsősorban a környezet minőségének meg- őrzését és védelmét, valamint az emberi egészség védelmét tűzik ki célul megelőző tevékenységeken keresztül; foglalkozó cselekvési mivel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői a negyedik, környezeti cselek- vési programot (6) kísérő határozatukban kiemelték a 82/501/EGK irányelv hatékonyabb végrehajtásának igé- nyét és az irányelv felülvizsgálatára szólítottak fel azzal a céllal, hogy ha szükséges, kiszélesítsék az irányelv alkal- mazási körét, és fokozzák az üggyel kapcsolatos informá- ciók tagállamok közötti cseréjét; mivel az ötödik cselekvési program, amelynek általános megközelítését a Tanács és (1) HL C 106. , 1994. 4. 14. , 4. o. és HL C 238. , 1995. 9. 13. , 4. o. (2) HL C 295. , 1994. 10. 22. , 83. o. (3) Az Európai Parlament 1995. február 16-i véleménye (HL C 56. , 1995. 3. 6. 80. o. ), a Tanács 1996. március 19-i közös álláspontja (HL C 120. , 1996. 4. 24. , 20. o. ) és az Európai Parlament 1996. július 15-i határozata (HL C 261. , 1996. 9. 9. , 24. o. ) (4) A legutóbb a 91/692/EGK irányelvvel (HL L 377. , 1991. 12. 31. , 48. o. ) módosított irányelv HL L 230. , 1982. 8. 5. , 1. o. (5) HL C 112. , 1973. 12. 20. , 1. o. HL C 139. , 1977. 6. 13. , 1. o. HL C 46. , 1983. 2. 17. , 1. o. HL C 70. , 1987. 3. 18. , 1. o. HL C 138. , 1993. 5. 17. , 1. o. (6) HL C 328. , 1987. 12. 7. , 3. o. (4) (5) (6) (7) (8) a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői az 1993. február 1-jei határozatukban (7) jóvá- hagyták, ugyancsak a jobb kockázat- és balesetkezelést támogatja; mivel a Bhopalban és Mexikóvárosban történt balesetek fényében, amelyek bizonyították azt a kockázatot, amely akkor keletkezik, ha veszélyes létesítmények és lakóhelyek vannak egymás közelében, az 1989. október 16-i tanácsi állásfoglalás felszólította a Bizottságot, hogy foglalja a 82/501/EGK irányelvbe azokat a rendelkezéseket, ame- lyek a területfelhasználás tervezésének ellenőrzésére vonat- koznak, amikor új létesítményeket engedélyeznek és város- fejlesztést létesítmények környezetében; végre meglévő hajtanak mivel a szóban forgó tanácsi határozat felhívta a Bizottsá- got arra, hogy működjön együtt a tagállamokkal a bizton- sági jelentésekkel kapcsolatos nemzeti elvek és gyakorlat jobb kölcsönös megértését és harmonizálását érintően; mivel kívánatos a súlyos balesetek kockázatainak ellenőr- zésére vonatkozó különböző megközelítések és azok terü- letén szerzett tapasztalatok összegyűjtése; mivel a Bizott- ságnak és a tagállamoknak tovább kell fejleszteniük kapcsolataikat az érintett nemzetközi szervezetekkel, és törekedniük kell olyan intézkedések meghozatalára harma- dik országokkal szemben, amelyek egyenértékűek az ebben az irányelvben rögzítettekkel; mivel az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsá- gának az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló egyezménye biztosítja azokat az intézkedéseket, amelyek a határokon átterjedő hatást kiváltható ipari balesetek meg- előzésére, az ellenük való felkészültségre és azok kezelé- sére, valamint az e területen folyó nemzetközi együttmű- ködésre vonatkoznak; mivel a 82/501/EGK irányelv volt a harmonizálási folya- mat első fázisa; mivel a szóban forgó irányelvet felül kell vizsgálni és ki kell egészíteni annak érdekében, hogy a magas szintű védelem az egész Közösségben következe- tesen és hatékonyan biztosított legyen; mivel a jelenlegi harmonizálás azokra az intézkedésekre korlátozódik, ame- lyek ahhoz szükségesek, hogy egy hatékonyabb rendszert hozzanak létre a kiterjedt hatású, súlyos balesetek elkerü- lésére és hogy korlátozzák ezek következményeit; (9) mivel a súlyos baleseteknek határokon átnyúló következ- is lehetnek; mivel egy baleset ökológiai és ményei (7) HL C 138. , 1993. 5. 17. 05/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 411 gazdasági költségét nemcsak az érintett üzem viseli, hanem az érintett tagállamok is; mivel ezért intézkedéseket kell tenni a magas szintű védelemnek az egész Közösség terü- letén való biztosítása érdekében; (10) mivel ennek az irányelvnek a rendelkezéseit a Közösség munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi rendelkezései- nek sérelme nélkül kell alkalmazni; (11) mivel olyan jegyzék használata, amely azonos veszélyek- kel járó egyes létesítményeket felsorol, míg másokat kizár, nem megfelelő gyakorlat, és lehetővé teszi, hogy a súlyos balesetek potenciális forrásai szabályozáson kívül essenek; mivel a 82/501/EGK irányelv alkalmazási körét meg kell változtatni, és a rendelkezéseket valamennyi olyan üzemre alkalmazhatóvá kell tenni, amelyekben a veszélyes anya- gok elegendően nagy mennyiségben vannak jelen ahhoz, hogy súlyos balesetveszélyt jelentsenek; (12) mivel a Szerződésre kellő tekintettel és a megfelelő közös- ségi jogszabályokkal összhangban a tagállamok fenntart- hatják vagy elfogadhatják az irányelv alkalmazási körébe nem tartozó, szállítással kapcsolatos tevékenységekre vonatkozó intézkedéseket a dokkok, hajókikötők és rendező-pályaudvarok vonatkozásában, hogy az irányelv által létrehozottal azonos szintű biztonságot nyújtsanak; (13) mivel a veszélyes anyagok csővezetékeken való szállítása ugyancsak súlyos balesetek lehetőségét hordozza magá- ban; mivel a Bizottságnak – az ilyen tevékenységek és e területen előforduló balesetek szabályozására vonatkozó, jelenlegi mechanizmusokról szóló a Közösségen belüli információk összegyűjtése és értékelése után – elő kell készítenie ez ügyben egy, a helyzetről szóló közleményt és szükség esetén az e területen elvégzendő cselekvésre leg- megfelelőbb eszközökről; (14) mivel a Szerződésre kellő tekintettel és a megfelelő közös- ségi jogszabályokkal összhangban a tagállamok fenntart- hatják vagy elfogadhatják a hulladéklerakókra vonatkozó, az irányelv alkalmazási körébe nem tartozó intézkedéseket; (15) mivel a Közösségben bejelentett súlyos balesetek elemzése azt jelzi, hogy ezek többsége kezelési, illetve szervezési hiá- nyosságok eredménye; mivel ezért van szükség közösségi szinten az irányítási rendszerek alapvető elveinek megha- lenniük tározására, amelyeknek megfelelőeknek kell a súlyos balesetek kockázatának megelőzésére, ellenőrzé- sére és ezek következményeinek csökkentésére; (16) mivel az üzemek hatáskörrel rendelkező hatóságok általi felügyeletére vonatkozó szabályok eltérései miatt a véde- lem szintje különböző lehet; mivel közösségi szinten szük- séges meghatározni az alapvető követelményeket, amelye- ket a tagállamok által létrehozott felügyeleti rendszereknek teljesíteniük kell; (17) mivel annak bizonyítására, hogy mindent megtettek, amire a súlyos balesetek megakadályozásához, az érintettek hasonló esetekre történő felkészítéséhez és válaszintézke- dések elkészítéséhez szükség van, az üzemeltetőnek olyan üzemek esetében, ahol veszélyes anyagok jelentős mennyi- ségben találhatóak, az üzemre, az ott lévő veszélyes anya- gokra, a létesítményekre vagy tároló helyiségekre, a lehet- séges súlyos balesetekre és a rendelkezésre álló irányítási rendszerekre vonatkozó biztonsági jelentések formájában tájékoztatnia kell a hatáskörrel rendelkező hatóságokat, abból a célból, hogy megakadályozzák a súlyos balesete- ket és csökkentsék azok kockázatát, valamint lehetővé tegyék a szükséges lépések megtételét azok következmé- nyeinek korlátozása érdekében; (18) mivel annak érdekében, hogy csökkentsék a dominóhatá- sok kockázatát ott, ahol az üzemek úgy helyezkednek el egymáshoz képest vagy annyira közel találhatók, hogy megnő a súlyos balesetek valószínűsége és lehetősége, vagy súlyosbodik azok következménye, intézkedni kell a meg- felelő információk cseréjéről és az együttműködésről a lakosság tájékoztatásában; (19) mivel annak érdekében, hogy elősegítsék a környezetről szóló információhoz való hozzájutást, a nyilvánosságnak hozzáférést kell biztosítani az üzemeltető által készített biztonsági jelentésekhez, és elegendő információt kell biz- tosítania a súlyos baleset által valószínűleg érintett szemé- lyeknek, hogy tájékoztassák őket az ilyen eseménynél teendő megfelelő lépésekről; (20) mivel a vészhelyzetekre való felkészülés érdekében, olyan üzemek esetében, ahol jelentős mennyiségben találhatóak veszélyes anyagok, szükséges külső és belső vészhelyzeti tervek készítése és olyan rendszerek létrehozása, amelyek biztosítják e tervek szükség szerinti ellenőrzését és felül- vizsgálatát és e tervek súlyos balesetek vagy azok valószí- nűsége esetén történő végrehajtását; (21) mivel az üzem személyzetével ismertetni kell a belső vész- helyzeti tervet, a nyilvánossággal pedig a külső vészhely- zeti tervet; (22) mivel annak érdekében, hogy nagyobb védelmet biztosít- sanak a lakóterületeken, a nagy nyilvánosság által használt területeken és a természetvédelmi szempontból különösen értékes vagy érzékeny területeken, szükség van arra, hogy a területfelhasználásnál vagy a tagállamokban alkalmazott egyéb idevonatkozó politikákban hosszú távon figyelembe vegyék azt az igényt, hogy megfelelő távolságot kell tartani az ilyen területek és az ilyen veszélyt hordozó üzemek között, és ahol meglévő üzemek is érintettek, ott további műszaki intézkedéseket vegyenek figyelembe úgy, hogy a személyekre vonatkozó kockázat ne növekedjen; 412 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/2. kötet (23) mivel annak érdekében, hogy biztosítva legyenek a súlyos baleset előfordulása esetén a megfelelő válaszintézkedések, az üzemeltetőnek azonnal tájékoztatnia kell a hatáskörrel rendelkező hatóságokat, és közölnie kell azokat az infor- mációkat, amelyekre a baleset hatásának becsléséhez szük- ség van; (24) mivel annak érdekében, hogy biztosítva legyen az informá- ciócsere és, hogy megakadályozzák a jövőbeni hasonló baleseteket, a tagállamoknak a területükön bekövetkezett súlyos balesetekről továbbítaniuk kell az információt a Bizottsághoz úgy, hogy a Bizottság elemezhesse az ebben rejlő veszélyeket, és működtesse különösen a súlyos bale- setekkel és az ezekből levonható tanulságokkal kapcsola- tos információk közreadását végző rendszert; mivel az ilyen információcserének ki kell terjednie a „kvázi- balesetekre” is, amelyekre a tagállamok úgy tekintenek, mint amelynek különös műszaki jelentősége van a súlyos balesetek megelőzése és következményeik korlátozása ese- tén, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk Cél Ennek az irányelvnek a célja a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzése és azok emberre és a környezetre gyakorolt következményeinek korlátozása, abból a célból, hogy egy következetesen és hatékonyan működő magas szintű védelmet biztosítsanak az Európai Közösségben. 2. cikk Alkalmazási kör (1) Ezt az irányelvet azokra az üzemekre kell alkalmazni, ahol veszélyes anyagok olyan mennyiségben vannak jelen, amely egyenlő vagy meghaladja az I. melléklet 1. és 2. részének 2. osz- lopában felsorolt mennyiségeket, a 9. , 11. és 13. cikk kivételével, amelyeket olyan üzemekre kell alkalmazni, ahol veszélyes anya- gok olyan mennyiségben vannak jelen, amely egyenlő vagy meg- haladja az I. melléklet 1. és 2. részének 3. oszlopában felsorolt mennyiségeket. Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a „veszélyes anyagok jelenléte”: az I. melléklet 1. és 2. részében lévő küszöbértékkel egyenlő vagy azt meghaladó mennyiségben az ilyen anyagok tényleges vagy várható jelenléte az üzemben, vagy azoknak az anyagoknak az ilyen mennyiségű jelenléte, amelyek akkor kelet- kezhetnek, amikor egy ipari kémiai folyamat kikerül az ellenőr- zés alól. (2) Ennek az irányelvnek a rendelkezéseit a munkakörnyezetre vonatkozó közösségi rendelkezések sérelme nélkül kell alkal- mazni és különösen a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezeté- séről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv (1) sérelme nélkül. 3. cikk Fogalommeghatározások Ennek az irányelvnek az alkalmazásában: 1. „üzem” az üzemeltető irányítása alatt lévő terület egésze, ahol egy vagy több létesítményben veszélyes anyagok találhatók, beleértve a közös vagy kapcsolódó infrastruktúrát vagy tevé- kenységeket is; 2. „létesítmény” az üzemen belüli műszaki egység, amelyben veszélyes anyagokat gyártanak, használnak, kezelnek vagy tárolnak. Ebbe beletartozik minden felszerelés, szerkezet, cső- rendszer, gépek, szerszámok, magán vasúti vágányok, dokkok, a létesítményt kiszolgáló rakodók, mólók, raktárak vagy hasonló, úszó vagy más szerkezetek, amelyek szükségesek a létesítmény működéséhez; 3. „üzemeltető” bármely jogi személy vagy szervezet, amely egy üzemet vagy létesítményt üzemeltet vagy birtokol, vagy ha ezt a nemzeti jogszabályok biztosítják, meghatározó gazdasági befolyással rendelkezik ennek műszaki üzemeltetése felett; 4. „veszélyes anyag” az 1. melléklet 1. részében felsorolt vagy az 1. melléklet 2. részében rögzített kritériumokat kielégítő anyag, keverék vagy készítmény, amely nyersanyagként, ter- mékként, melléktermékként, maradékként vagy köztes ter- mékként van jelen, beleértve azokat az anyagokat is, amelyek- ről alkalmával keletkezhetnek; indokoltan feltételezhető, hogy baleset 5. „súlyos baleset” olyan esemény, mint például jelentős kibocsá- tás, tűz vagy robbanás, amely az irányelv alkalmazási körébe tartozó bármely üzem működése folyamán keletkezik szabá- lyozatlan körülmények között, és az emberi egészség, illetve a környezet súlyos veszélyeztetéséhez vezet akár azonnal, akár késleltetve, az üzemen belül vagy kívül, egy vagy több veszé- lyes anyaggal kapcsolatban; 6. „veszély” veszélyes anyag lényeges tulajdonsága vagy konkrét körülmény, amely káros hatással lehet az emberi egészségre, illetve a környezetre; 7. „kockázat” egy sajátos hatás valószínűsége, amely egy megha- tározott időtartamon belül vagy meghatározott körülmények között fordul elő; 8. „tárolás” a veszélyes anyagok adott mennyiségének jelenléte raktározás, biztonságos felügyelet melletti elhelyezés vagy rak- tárkészletként való tartás céljából. 4. cikk Kivételek Az irányelv nem alkalmazható a következőkre: a) katonai létesítmények, berendezések vagy tárolók; (1) HL L 183. , 1989. 6. 29. , 1. o. b) az ionizáló sugárzás által okozott veszélyek; 05/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 413 c) veszélyes anyagoknak az irányelv alkalmazási körébe tartozó üzemen kívüli közúti, vasúti, belvízi, tengeri vagy légi szállí- tása és szállítás közbeni ideiglenes tárolása, beleértve a berakást és kirakást, valamint az egyik szállítóeszköztől a másikig tör- ténő szállítást a dokkokban, mólóknál vagy rendező pályaud- varokon; d) a veszélyes anyagok csővezetékeken való szállítására, beleértve a szivattyúállomásokat, az irányelv alkalmazási körébe tartozó üzemeken kívül; e) a nyersanyag-termelő iparágak tevékenységei, amelyek az ásványi anyagok bányákban és kőbányákban vagy fúrólyukon keresztül történő feltárásával és kitermelésével kapcsolatosak; f) hulladéklerakók. 5. cikk Az üzemeltető általános kötelezettségei (1) A tagállamok biztosítják, hogy az üzemeltető köteles minden olyan intézkedés megtételére, amely súlyos balesetek megakadá- lyozásához és annak az emberre és a környezetre gyakorolt követ- kezményei korlátozásához szükséges. (2) A tagállamoknak biztosítják, hogy a 16. cikkben említett hatáskörrel rendelkező hatóságok (a továbbiakban „hatáskörrel rendelkező hatóság”) az üzemeltetőtől bármikor megkövetelhetik – különösen a 18. cikkben említett ellenőrzések alkalmával – annak bizonyítását, hogy az ebben az irányelvben foglalt minden szükséges intézkedést megtett. 6. cikk Bejelentés (1) A tagállamok megkövetelik az üzemeltetőtől, hogy a hatás- körrel rendelkező hatóságoknak bejelentést tegyen a következő határidőkön belül: – új üzemeknél az építkezés vagy a működés kezdete előtt egy ésszerű időszakon belül, – meglévő létesítményeknél a 24. cikk (1) bekezdésében megál- lapított időponttól számított egy éven belül. (2) Az (1) bekezdés által megkövetelt bejelentés a következőket tartalmazza: a) az üzemeltető neve vagy cégneve, valamint az érintett üzem teljes címe; b) az üzemeltető székhelye a teljes címmel; e) a kérdéses veszélyes anyag vagy anyagok mennyisége és fizi- kai formája; f) a létesítmény vagy tárolóhely tevékenysége vagy javasolt tevé- kenysége; g) az üzem közvetlen környezete (azok a tényezők, amelyek súlyos balesetet okozhatnak vagy annak következményeit súlyosbíthatják). (3) Meglévő üzemek esetén, amelyekre vonatkozóan a nemzeti jogszabályok értelmében az üzemeltető már megadta a hatáskör- rel rendelkező hatóságnak a (2) bekezdés szerinti összes informá- ciót ennek az irányelvnek a hatálybalépésekor, az (1) bekezdés szerinti bejelentésre nincs szükség. (4) A következő eseményeknél: – a jelen lévő veszélyes anyagnak az üzemeltető által a (2) bekez- dés értelmében küldött bejelentésben szereplő mennyiségének jelentős növekedése vagy az ott szereplő jellegében vagy fizi- kai formájában bekövetkező jelentős változás esetén, vagy pedig az anyag felhasználási folyamatában beállott bármiféle változás esetén, vagy – a létesítmény folyamatos zárva tartása esetén az üzemeltetőnek azonnal tájékoztatnia kell a hatáskörrel rendel- kező hatóságot a helyzetben bekövetkezett változásról. 7. cikk A súlyos balesetek megelőzésének politikája (1) A tagállamok megkövetelik az üzemeltetőtől egy olyan jelen- tés elkészítését, amelyben rögzíti a súlyos balesetek megelőzé- sének tervét és ennek megfelelő módon történő végrehajtását. Az üzemeltető által kidolgozott, súlyos balesetek megelőzésére szol- gáló tervet úgy kell kialakítani, hogy az megfelelő eszközökkel, szervezeti formákkal és irányítási rendszerekkel biztosítsa az ember és a környezet magas szintű védelmét. (2) A jelentésnek figyelembe kell vennie a III. mellékletben sze- replő elveket és a hatáskörrel rendelkező hatóságok rendelkezé- sére kell bocsátani azt, többek között az 5. cikk (2) bekezdésének és 18. cikk végrehajtása érdekében. (3) Ez a cikk nem alkalmazható a 9. cikkben említett üzemekre. 8. cikk Dominóhatás c) az üzemért felelős személy neve vagy feladata, ha különbözik az a) pontban megjelölt személytől; d) elegendő információ a kérdéses veszélyes anyag vagy anyag- csoport azonosításához; (1) A tagállamok biztosítják, hogy a hatáskörrel rendelkező ható- ság az üzemeltetőtől a 6. és 9. cikk értelmében kapott tájékozta- tást felhasználva, kijelöli azokat az üzemeket vagy üzemcsopor- tokat, ahol egy súlyos baleset valószínűsége és lehetősége vagy következményei növekednek az ilyen üzemek elhelyezkedése és közelsége vagy a veszélyes anyag-készlete miatt. 414 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/2. kötet (2) A tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy az így megha- tározott üzemek esetében: (3) Az (1) bekezdés értelmében készített biztonsági jelentést a következő határidőkön belül kell a hatáskörrel rendelkező ható- ságnak elküldeni: a) megfelelő információcsere kialakulását annak érdekében, hogy az ilyen üzemek a súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott tervben, a biztonsági irányítási rendszereikben, biztonsági jelentéseikben és belső vészhelyzeti terveikben figyelembe tud- ják venni a súlyos balesetek átfogó veszélyeinek jellegét és mértékét; b) intézkedéseket megtételét az együttműködésre a nyilvánosság tájékoztatása és a hatáskörrel rendelkező hatóság információ- val való ellátására a külső vészhelyzeti tervek elkészítése érde- kében. 9. cikk Biztonsági jelentés (1) A tagállamoknak megkövetelik az üzemeltetőtől, hogy biz- tonsági jelentést készítsen a következő célokból: – új üzemek esetében az építkezés vagy üzemeltetés megkezdése előtt egy ésszerű időszakon belül, – meglévő üzemek esetében, amelyekre előzőleg nem vonatko- zott a 82/501/EGK irányelv, a 24. cikk (1) bekezdésében meghatározott időponttól számított három éven belül, – egyéb üzemek esetében a 24. cikk (1) bekezdésében meghatá- rozott időponttól számított két éven belül, – az (5) bekezdésben rögzített időszakos felülvizsgálatoknál késedelem nélkül. (4) Mielőtt az üzemeltető hozzákezd az építkezéshez vagy az üzemeltetéshez, vagy a (3) bekezdés második, harmadik és negye- dik francia bekezdésében említett esetekben, a hatáskörrel rendel- kező hatóságnak a jelentés átvételét követő ésszerű időszakon belül: a) annak bizonyítása, hogy a súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott terv és az ezek végrehajtását szolgáló biztonsági irányítási rendszer a III. mellékletben rögzített információkkal összhangban rendelkezésre áll; – közölnie kell a biztonsági jelentés vizsgálatából levont követ- keztetéseit az üzemeltetővel, ha szükséges, további informá- ciók bekérése után, vagy b) annak bizonyítása, hogy a súlyos balesetek veszélyét azonosí- tották, és megtették a szükséges intézkedéseket az ilyen bale- setek megelőzésére és az emberre és a környezetre gyakorolt hatásuk következményeinek csökkentésére; c) annak bizonyítása, hogy az üzemen belül súlyos baleset veszé- lyével kapcsolatos minden létesítmény, tárolóhely, készülék és az üzemeltetéssel kapcsolatos infrastruktúra tervezése, építése, üzemeltetése és karbantartása kellő biztonságot és megbízha- tóságot biztosít; d) annak bizonyítása, hogy a belső vészhelyzeti tervek elkészül- tek, és megfelelő információ biztosítása az elkészítendő külső tervhez annak érdekében, hogy súlyos baleset esetén megte- gyék a szükséges intézkedéseket; e) elégséges információ biztosítása a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak ahhoz, hogy azok képesek legyenek a döntés- hozatalra az új tevékenységek és fejlesztések helyszínéről a meglévő létesítmények környezetében. (2) A biztonsági jelentésnek legalább a II. mellékletben felsorolt adatokat és információkat kell tartalmaznia. Szerepelnie kell továbbá benne egy naprakész jegyzéknek is az üzemben található veszélyes anyagokról. – meg kell tiltania az érintett üzem üzembe helyezését vagy további üzemeltetését a 17. cikkben megállapított eljárások- kal és hatáskörökkel összhangban. (5) A biztonsági jelentést időszakonként felül kell vizsgálni, és szükség esetén naprakésszé kell tenni: – legalább ötévente, – bármely egyéb időpontban az üzemeltető kezdeményezésére vagy a hatáskörrel rendelkező hatóság kérelmére, amikor ezt új tények indokolják, vagy pedig biztonsági területen új műszaki ismeretek figyelembevétele céljából, például balese- tek vagy amennyire ez lehetséges, „kvázi-balesetek” elemzésé- ből eredően, valamint a kockázatbecslésre vonatkozó ismere- tek fejlődésének figyelembevétele céljából. (6) a) Ahol a hatáskörrel rendelkező hatóság előtt hitelt érdem- lően bizonyították, hogy az üzemben jelen lévő egyes anyagok vagy azok részei olyan állapotban vannak, amely kizárja a súlyos baleset veszélyét, a tagállamok a b) pont- ban említett szempontokkal összhangban a biztonsági jelentésben megkövetelt korlátozhatják azokra az adatokra, amelyek egyéb súlyos balesetek veszé- lyéhez és azok emberre, valamint környezetre gyakorolt következményeinek korlátozásához kapcsolódnak. információt A más jogszabályok értelmében készített biztonsági jelentések vagy biztonsági jelentések részei vagy bármely ezzel egyenértékű jelentés e cikk alkalmazásában összeállítható egyetlen biztonsági jelentés formájában is, amennyiben ez elejét veszi az információk szükségtelen duplikálásának és az üzemeltető vagy a hatáskörrel rendelkező hatóság munkája ismétlésének, azzal a feltétellel, hogy az e cikkben szereplő valamennyi követelménynek meg kell felelni. b) Mielőtt ezt az irányelvet alkalmazzák, a Bizottság a 82/501/EGK irányelv 16. cikkében szabályozott eljárás- nak megfelelően meghatározza a hatáskörrel rendelkező hatóság által meghozandó azon döntéshez szükséges összehangolt feltételrendszert, hogy egy üzem súlyos bal- eset veszélyének okozására nem képes az a) pont értelmé- ben. Az a) pont nem alkalmazható, amíg ezt a feltételrend- szert nem határozzák meg. 05/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 415 c) A tagállamok biztosítják, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság a Bizottság számára átad egy listát az érintett üze- mekről az indokok feltüntetésével. A Bizottság ezt a listát évente továbbítja a 22. cikkben említett bizottsághoz. – a véletlenszerű események leküzdése és ellenőrzés alá vonása, hogy a lehető legkisebbre csökkentse a hatásokat és, hogy kor- látozza azok által az emberben, a környezetben és a javakban okozott kárt, 10. cikk Létesítmény, üzem vagy tárolóhely módosítása Egy létesítmény, üzem, tárolóhely, folyamat tekintetében vagy a veszélyes anyagok jellegében vagy mennyiségében véghezvitt változtatás esetén, amelynek jelentős hatása lehet a súlyos balese- tek veszélyére, a tagállamok biztosítják, hogy az üzemeltető: – felülvizsgálja és ahol szükséges, módosítja a 7. és 9. cikkben említett súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott tervet, irá- nyítási rendszereit és eljárásait, – felülvizsgálja és ahol szükséges, módosítja a biztonsági jelen- tést és tájékoztatja a 16. cikkben említett hatáskörrel rendel- kező hatóságot az ilyen felülvizsgálatok részleteiről a módo- sítást megelőzően. 11. cikk Vészhelyzeti tervek (1) A tagállamoknak biztosítják, hogy minden olyan üzemben, amelyre a 9. cikket kell alkalmazni: a) az üzemeltető belső vészhelyzeti tervet készít az üzemen belül teendő intézkedésekről, – új üzemek esetében, az üzemeltetés megkezdése előtt, – meglévő üzemek esetében, amelyekre előzőleg nem vonat- kozott a 82/501/EGK irányelv, a 24. cikk (1) bekezdésé- ben meghatározott időponttól számított három éven belül, – egyéb üzemek esetében, a 24. cikk (1) bekezdésében meghatározott időponttól számított két éven belül; b) az üzemeltető a következő határidőkön belül ellátja a hatás- körrel rendelkező hatóságokat a szükséges információval, hogy lehetővé váljon a külső vészhelyzeti tervek elkészítése: – új üzemek esetében az üzemeltetés megkezdése előtt, – meglévő üzemek esetében, amelyekre előzőleg nem vonat- kozott a 82/501/EGK irányelv, a 24. cikk (1) bekezdésben meghatározott időponttól számított három éven belül, – egyéb üzemek esetében, a 24. cikk (1) bekezdésében meghatározott időponttól számított két éven belül, c) a tagállamok által e célra kijelölt hatóságok külső vészhelyzeti tervet készítenek a üzemen kívül végrehajtandó intézkedések- ről. (2) A vészhelyzeti terveket a következő célokra tekintettel kell elkészíteni: – azon intézkedések végrehajtása, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az embert és a környezetet megvédjék a súlyos balesetek hatásaitól, – a szükséges információ közlése a nyilvánossággal és az érin- tett terület köztisztviselőivel és hatóságaival, – a környezet helyreállításának és megtisztításának biztosítása a súlyos balesetet követően. A vészhelyzeti tervnek a IV. mellékletben szereplő információkat kell tartalmaznia. (3) A hatáskörrel rendelkező hatóságok kötelezettségeit nem érintve, a tagállamok biztosítják, hogy az irányelvben előírt belső vészhelyzeti terveket az üzemen belül alkalmazott személyzettel megvitatva készítik el és, hogy a nyilvánossággal konzultálnak a külső vészhelyzeti tervekről. (4) A tagállamok biztosítják, hogy az üzemeltetők és a kijelölt hatóságok megfelelő időközönként, nem több mint három éven- ként felülvizsgálják, ellenőrzik és ahol szükséges, módosítják és naprakésszé teszik a belső és külső vészhelyzeti terveket. A felül- vizsgálatnál figyelembe kell venni az érintett üzemben vagy a vészhelyzeti szolgálatokon belül bekövetkezett változásokat, valamint az új műszaki ismereteket és a súlyos balesetekre való reagálásra vonatkozó ismereteket. (5) A tagállamok biztosítják, hogy a vészhelyzeti terveket az üze- meltető és ha szükséges, az e célra kijelölt hatáskörrel rendelkező hatóság késedelem nélkül végrehajtja: – amikor súlyos baleset következik be, vagy – amikor olyan ellenőrizetlen esemény következik be, amelytől természeténél fogva ésszerűen várható, hogy súlyos balesethez vezethet. (6) A hatáskörrel rendelkező hatóság a biztonsági jelentésben szereplő információk ismeretében hozhat olyan döntést megfe- lelő érvekkel alátámasztva, hogy az (1) bekezdés szerinti külső vészhelyzeti terv készítésének követelményét nem kell alkal- mazni. 12. cikk Területfelhasználás tervezése (1) A tagállamok biztosítják, hogy a területfelhasználásra vonat- kozó és egyéb ezzel kapcsolatos politikájukban a súlyos balesetek megelőzésének és az ilyen balesetek következményei korlátozá- sának célkitűzéseit figyelembe veszik. Ezeket a célkitűzéseket az alábbiak ellenőrzésén keresztül valósíthatják meg: 416 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/2. kötet a) az új üzemek telepítése; b) a 10. cikkben rögzített, meglévő üzemek változtatása; c) új fejlesztések, mint például közlekedési vonalak, a lakosság által gyakran látogatott helyek és a meglévő üzemek közelé- ben található lakóterületek, ahol az elhelyezés vagy kialakítás olyan, hogy növeli a súlyos baleset kockázatát vagy következ- ményeit. A tagállamok biztosítják, hogy a területfelhasználásnál, illetve egyéb ide vonatkozó politikájuknál és e politika végrehajtásánál hosszabb távon figyelembe veszik azt az igényt, hogy megfelelő távolságot tartsanak az irányelv alkalmazási körébe tartozó üze- mek és a lakóterületek, a nyilvános használatú területek, valamint a természetvédelmi szempontból különösen érzékeny és értékes területek között és, hogy a meglevő üzemeknél figyelembe vegyék a további műszaki intézkedések szükségességét az 5. cikkel össz- hangban úgy, hogy az ne növelje az emberekre vonatkozó koc- kázatokat. (2) A tagállamok biztosítják, hogy e területre vonatkozó dönté- sekért felelős minden hatáskörrel rendelkező és tervező hatóság megfelelő konzultációs eljárásokat hoz létre, hogy elősegítse az (1) bekezdésben meghatározott politikák végrehajtását. Ezeket az eljárásokat úgy kell kialakítani, hogy a üzemből eredő kockázatról szóló műszaki tanácsadás elérhető legyen, akár esetről esetre, akár általánosan, amikor döntésekre kerül sor. 13. cikk Információ a biztonsági intézkedésekről (1) A tagállamok biztosítják, hogy a biztonsági intézkedésekről szóló tájékoztatást és a baleset esetére meghatározott magatartá- sokról szóló tájékoztatást kérés nélkül is biztosítják azoknak a személyeknek, akiket a 9. cikk alkalmazási körébe tartozó üze- mekből eredő súlyos baleset valószínűleg érint. Ezt az információs összeállítást háromévente felül kell vizsgálni, és ahol szükséges, meg kell változtatni és naprakésszé kell tenni legalább akkor, ha bármilyen módosítást hajtanak végre a 10. cikk értelmében. Ezt az információs összeállítást a nyilvánosság szá- mára állandóan elérhetővé kell tenni. A nyilvánosság részére biz- tosított információs összeállítás újbóli kiadása közötti maximális időszak bármely esetben sem lehet hosszabb, mint öt év. Az ilyen információnak legalább az V. mellékletben felsorolt ada- tokat tartalmaznia kell. (3) Ahol az érintett tagállam úgy döntött, hogy egy üzem, amely egy másik tagállam területe közelében található, nem okozhat súlyos balesetveszélyt a határain túl a 11. cikk (6) bekezdésének alkalmazása értelmében, és ezért nincs szükség arra, hogy a 11. cikk (1) bekezdése szerinti külső vészhelyzeti tervet készít- sen, erről tájékoztatnia kell a másik tagállamot. (4) A tagállamok lehetővé teszik a nyilvánosság hozzáférését a biztonsági jelentéshez. Az üzemeltető kérheti a hatáskörrel ren- delkező hatóságtól, hogy a jelentés egy részét ne fedje fel a nyil- vánosság számára ipari, kereskedelmi vagy személyes titok, köz- biztonság vagy nemzetvédelmi okok miatt. Ilyen esetekben a hatáskörrel rendelkező hatóság jóváhagyásával az üzemeltető a hatóságnak egy módosított jelentést ad át, amely ezeket a része- ket nem tartalmazza, és e jelentést hozzáférhetővé teszi a nyilvá- nosság számára. (5) A tagállamok biztosítják, hogy a lakosság kifejtheti vélemé- nyét a következő esetekben: – a 9. cikk körébe tartozó új üzemek tervezésekor, – a meglévő üzemek 10. cikkben említett változtatásakor, ha az ilyen változtatásoknak meg kell felelniük az ebben az irány- elvben a területfelhasználással kapcsolatban előírt követelmé- nyeknek, – az ilyen meglévő üzemek körüli fejlesztések alkalmával. (6) A 9. cikk rendelkezéseinek alkalmazási körébe tartozó üze- mek esetében a tagállamok biztosítják azt, hogy a veszélyes anya- goknak a 9. cikk (2) bekezdése szerint megadott jegyzéke a nyil- vánosság számára elérhető legyen. 14. cikk Az üzemeltető által súlyos balesetet követően szolgáltatandó információk (1) A tagállamok biztosítják azt, hogy egy súlyos balesetet köve- tően az üzemeltető a legmegfelelőbb módon: a) tájékoztatja a hatáskörrel rendelkező hatóságokat; b) ellátja őket a következő információkkal, amint azok rendelke- zésre állnak: – a baleset körülményei, – az érintett veszélyes anyagok, (2) A tagállamoknak a 9. cikk szerinti üzemekből eredő, határo- kon átterjedő hatású súlyos balesetek lehetőségéről elegendő információkat kell biztosítaniuk a feltehetően érintett tagállamok részére úgy, hogy adott esetben az érintett tagállamok a 11. és 12. cikkben szereplő megfelelő rendelkezéseket és e cikket alkalmaz- hassák. – a rendelkezésre álló adatok a baleset emberre és környe- zetre gyakorolt hatásainak becsléséhez, és – a vészhelyzetben tett intézkedések; 05/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 417 c) tájékoztatja őket a következő célú lépésekről: – a baleset középtávú és hosszú távú hatásainak enyhítése, – a hasonló baleset megismétlődésének megakadályozása; d) naprakésszé teszi a szolgáltatott információkat, ha további vizsgálatok újabb tényeket tárnak fel, amelyek megváltoztat- ják ennek az információnak a tartalmát vagy a levont követ- keztetéseket. (2) A tagállamok megkövetelik a hatáskörrel rendelkező hatósá- goktól, hogy: a) biztosítsák azt, hogy megtesznek minden azonnali, középtávú és hosszú távú intézkedést, ami szükségesnek bizonyulhat; b) ellenőrzéssel, vizsgálattal vagy más megfelelő eszközökkel gyűjtsék össze a súlyos baleset műszaki, szervezeti és irányí- tási szempontjainak teljes elemzéséhez szükséges adatokat; c) megfelelő lépéseket tegyenek annak biztosítására, hogy az üze- meltető megtegye a szükséges helyreállítási intézkedéseket; és d) ajánlásokat tegyenek a jövőbeni megelőző intézkedésekre. 15. cikk A tagállamok által a Bizottság részére szolgáltatandó információk (1) A súlyos balesetek megelőzése és mérséklése céljából a tagál- lamok, amint az lehetséges, tájékoztatják a Bizottságot azokról a súlyos balesetekről, amelyek megfelelnek a VI. melléklet feltéte- leinek, és amelyek területükön következtek be. A tagállamoknak a következő részleteket kell megadniuk: a) a tagállam, valamint a jelentésért felelős hatóság neve és címe; b) a súlyos baleset dátuma, időpontja és helye, beleértve az üze- meltető teljes nevét és az érintett üzem címét; c) a baleset körülményeinek rövid leírása, beleértve a szóban forgó veszélyes anyagokat és az emberre és környezetre gya- korolt azonnali hatást is; d) a megtett vészhelyzeti intézkedések és az azonnali óvintézke- dések rövid leírása, amelyek a megismétlődés elkerüléséhez szükségesek. (2) A tagállamok, amint a 14. cikkben előírt információk rendel- kezésre állnak, jelentés formájában tájékoztatják a Bizottságot saját vizsgálatuk eredményéről és javaslataikról, amelyet a 22. cikk szerint készítenek és tesznek naprakésszé. Ezen információ tagállamok általi továbbítása csak a bírósági eljá- rások lefolytatásának lehetővé tétele érdekében halasztható el, ha az ilyen jelentés továbbítása a bírósági eljárást hátrányosan befo- lyásolná. (3) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot bármely olyan tes- tület nevéről és címéről, amelyek lényeges információval rendel- kezhettek a súlyos balesetekről, és amelyek képesek tanácsot adni más tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai számára, ame- lyeknek be kell avatkozniuk ilyen baleset esetén. 16. cikk Hatáskörrel rendelkező hatóság Az üzemeltető felelősségét nem érintve, a tagállamoknak létre kell rendelkező hozniuk vagy ki kell nevezniük a hatáskörrel hatóságot vagy hatóságokat, amely felelős az ebben az irányelvben megállapított kötelezettségek végrehajtásáért, és ha szükséges, azokat a testületeket, amelyek feladata műszaki kérdésekben segíteni a hatáskörrel rendelkező hatóságot vagy hatóságokat. 17. cikk Üzemeltetés megtiltása (1) A tagállamoknak meg kell tiltaniuk bármely üzem, létesít- mény, tárolóhely vagy ezek bármely részének üzemeltetését vagy üzembe helyezését ott, ahol az üzemeltető által a súlyos balesetek megelőzése és enyhítése érdekében tett intézkedések súlyosan hiá- nyosak. A tagállamok megtilthatják bármely üzem, létesítmény, tárolóhely vagy ezek bármely részének üzemelését vagy üzembe helyezését, ha az üzemeltető nem nyújtotta be az irányelv által megkövetelt bejelentést, jelentéseket vagy egyéb információt a meghatározott határidőn belül. (2) A tagállamoknak biztosítják, hogy az üzemeltetők jogorvos- lattal élhessenek a hatáskörrel rendelkező hatóságnak az (1) bekezdéssel összhangban hozott tiltó határozata ellen a nemzeti jogszabályok és eljárások által meghatározott megfelelő testület- nél. 18. cikk Vizsgálat (1) A tagállamok biztosítják, hogy a hatáskörrel rendelkező ható- ságok vizsgálati rendszert vagy más ellenőrző intézkedéseket ala- kítanak ki az érintett üzem típusa szerint. E vizsgálat vagy ellen- őrző intézkedések nem függenek a biztonsági jelentés vagy bármely egyéb jelentés beérkezésétől. E vizsgálatnak vagy egyéb ellenőrző intézkedéseknek megfelelőnek kell lenniük a üzemben alkalmazott, műszaki, szervezeti vagy irányítási rendszerek terve- zett és szisztematikus vizsgálatára úgy, hogy biztosítsák különö- sen: – azt, hogy az üzemeltető bizonyítani tudja, hogy megfelelő intézkedéseket tett a üzemben végzett különféle tevékenysé- gekkel kapcsolatban a súlyos balesetek megelőzése érdekében, 418 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/2. kötet – azt, hogy az üzemeltető bizonyítani tudja, hogy megfelelő esz- közöket biztosított a súlyos balesetek következményeinek enyhítésére mind a helyszínen, mind azon kívül, b) a súlyos balesetek okainak és az azokból levonható tanulsá- goknak az elemzéséről szóló tanulmány átadása a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak; – azt, hogy a biztonsági jelentésben vagy más benyújtott jelen- tésben foglalt adatok és információk megfelelnek az üzemi körülményeknek, – a nyilvános tájékoztatást a 13. cikk (1) bekezdése értelmében. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott vizsgálati rendszernek a következő feltételeket kell kielégítenie: a) minden üzemre vonatkozóan léteznie kell vizsgálati program- nak. Hacsak a hatáskörrel rendelkező hatóság nem készített vizsgálati programot az adott üzemet érintő súlyos baleseti kockázatok szisztematikus értékelése alapján, a programnak legalább egy, a hatáskörrel rendelkező hatóság által tizenkét havonta végzett helyszíni szemlét kell magában foglalnia vala- mennyi, a 9. cikk alkalmazási körébe tartozó üzemet érintően; b) az egyes vizsgálatokat követően a hatáskörrel rendelkező hatóságnak jelentést kell készíteni; c) ahol szükséges, a vizsgálatot követő ésszerű határidőn belül a hatáskörrel rendelkező hatóság által végzett minden vizsgá- latot követő intézkedést a üzem vezetőségével felülvizsgáltat- nak. (3) A hatáskörrel rendelkező hatóság megkövetelheti, hogy az üzemeltető további információkat szolgáltasson, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a hatóság teljesen felmérhesse egy súlyos bal- eset bekövetkeztének lehetőségét, meghatározhassa a valószínű- illetve a súlyos balesetek ség megnövekedésének lehetőségét, súlyosbodásának lehetőségét valamint, hogy számára lehetővé váljon a külső vészhelyzeti terv elkészítése és, hogy figyelembe vehessen olyan anyagokat, amelyek fizikai formájuk, különleges körülményeik vagy elhelyezésük miatt különleges figyelmet igé- nyelhetnek. 19. cikk Információs rendszer és információcsere (1) A tagállamok és a Bizottság kölcsönösen tájékoztatják egy- mást a súlyos balesetek megelőzésével és következményeik eny- hítésével kapcsolatban szerzett tapasztalatokról. Ez az informá- ció különösen az irányelvben előírt intézkedések végrehajtására tér ki. (2) A Bizottság létrehoz és a tagállamok rendelkezésére bocsát egy nyilvántartást és egy információs rendszert, amely elsősorban azoknak a súlyos baleseteknek a részleteit tartalmazza, amelyek a tagállamok területén fordultak elő, az alábbi célokból: a) a 15. cikk (1) bekezdése értelmében a tagállamok által szolgál- tatott információknak valamennyi hatáskörrel rendelkező hatósághoz való gyors továbbítása; c) az hatáskörrel rendelkező hatóságok tájékoztatása a megelőző intézkedésekről; d) olyan szervezetekről szóló adatok szolgáltatása, amelyek taná- csot vagy lényeges tájékoztatást adhatnak a súlyos balesetek előfordulásáról, megelőzéséről és enyhítéséről. A nyilvántartásnak és az információs rendszernek legalább az alábbiakat kell tartalmaznia: a) a tagállamok által a 15. cikk (1) bekezdése értelmében szolgál- tatott információ; b) elemzés a balesetek okairól; c) a balesetekből levont tanulságok; d) az ismételt előfordulás megakadályozásához szükségesek megelőző intézkedések. (3) A 20. cikk sérelme nélkül, a nyilvántartáshoz és az informá- ciós rendszerhez hozzáférést kell biztosítani a tagállamok kor- mányzati szervei, az ipari vagy kereskedelmi szövetségek, szak- szervezetek, a környezetvédelem területén tevékenykedő nem kormányzati szervezetek és egyéb, e területen dolgozó nemzet- közi vagy kutatási szervezetek számára. (4) A tagállamok a környezetre vonatkozó egyes irányelvek végrehajtásáról szóló jelentések egységesítéséről és ésszerűsíté- séről szóló, 1991. december 23-i 91/692/EGK tanácsi irányelv- ben (1) megállapított eljárással összhangban hároméves jelentést készítenek a Bizottság számára a 6. és 9. cikk alkalmazási körébe tartozó üzemekre vonatkozóan. A Bizottság minden harmadik évben nyilvánosságra hozza ezen információk összefoglalóját. 20. cikk Bizalmas jelleg (1) A tagállamok biztosítják azt, hogy az átláthatóság érdekében a hatáskörrel rendelkező hatóságok kötelesek hozzáférhetővé tenni az irányelv értelmében kapott információt bármely termé- szetes vagy jogi személy számára, aki ezt kéri. A hatáskörrel rendelkező hatóságok vagy a Bizottság által meg- szerzett információk bizalmasan kezelhetőek ott, ahol a nemzeti rendelkezések így követelik meg, ha az információk a következő- ket érintik: – a hatáskörrel rendelkező hatóságok és a Bizottság határoza- tainak bizalmas jellege, – a nemzetközi kapcsolatok és a nemzetvédelem bizalmas jel- lege, – közbiztonság, (1) HL L 377. , 1991. 12. 31. , 48. o. 05/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 419 – a vizsgálati eljárások vagy folyamatban lévő bírósági eljárások 23. cikk bizalmas jellege, – a kereskedelmi és ipari titkok, beleértve a szellemi tulajdont, – a személyes adatok, illetve akták, – harmadik fél által szolgáltatott adatok, ha az a fél kéri az ada- tok bizalmas kezelését. (2) Ez az irányelv nem zárja ki a tagállamok és harmadik orszá- gok közötti megállapodások megkötését a belső információk cse- réjéről. 21. cikk A bizottság feladatai Azokat az intézkedéseket, amelyek a 9. cikk (6) bekezdésének b) pontjában és a II-VI. mellékletben említett kritériumok műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításához és a 15. cikk (2) bekezdésében említett jelentés elkészítéséhez szükségesek, a 22. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően fogadják el. 22. cikk A bizottság A Bizottságot egy a tagállamok képviselőiből álló bizottság segíti, amelynek elnöke a Bizottság képviselője. A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) alapján bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat. A Bizottság a tervezett összhangban vannak a bizottság véleményével. intézkedéseket elfogadja, ha azok Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz. Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el. A 82/501/EGK irányelv hatályon kívül helyezése (1) A 82/501/EGK irányelv ennek az irányelvnek a hatálybalé- pése után 24 hónappal hatályát veszti. (2) A bejelentések, vészhelyzeti tervek és a lakossággal közölt információ, amelyet 82/501/EGK irányelv értelmében adtak át vagy készítettek el, hatályban maradnak mindaddig, amíg azokat ennek az irányelvnek a megfelelő rendelkezései szerint fel nem váltják. 24. cikk Végrehajtás (1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek a hatálybalépésétől számított 24 hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottsá- got. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azok- ban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. (2) A tagállamok közlik a Bizottsággal hazai joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott terüle- ten fogadnak el. 25. cikk Hatálybalépés Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 26. cikk Kelt Brüsszelben, 1996. december 9-én. a Tanács részéről az elnök B. HOWLIN 420 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/2. kötet Mellékletek jegyzéke I. melléklet – Az irányelv alkalmazása ………………………………………………………… II. melléklet III. melléklet IV. melléklet V. melléklet VI. melléklet – A 9. cikkben meghatározott biztonsági jelentésben figyelembe veendő minimális adatok és információk …………………………………………………………… – A 7. cikkben említett alapelvek és a 9. cikkben említett információk az irányítási rendszerről és a üzem szervezetéről a súlyos balesetek megelőzése szempontjá- ból ………………………………………………………………………………… – A 11. cikkben meghatározott vészhelyzeti tervekben feltüntetendő adatok és információk ……………………………………………………………………… – A 13. cikk (1) bekezdésében említett adatok, amelyekről a nyilvánosságot tájé- koztatni kell ……………………………………………………………………… – Egy baleset Bizottsághoz való bejelentésének szempontjai, a 15. cikk (1) bekez- dése alapján ……………………………………………………………………… oldal 421 426 427 428 429 430 05/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 421 I. MELLÉKLET AZ IRÁNYELV ALKALMAZÁSA BEVEZETÉS 1. Ez a melléklet az irányelv 3. cikke szerinti veszélyes anyagok jelenlétére vonatkozik bármely üzem területén, és meghatározza az irányelv megfelelő cikkeinek alkalmazását. 2. A keverékeket és a készítményeket ugyanolyan módon kell kezelni, mint a tiszta anyagokat, feltéve, hogy ezek a 2. rész 1. megjegyzése szerinti megfelelő irányelvek vagy azok műszaki haladáshoz történő legutolsó hozzáiga- zítása szerint a tulajdonságaiknak megfelelően meghatározott koncentráció-határokon belül maradnak, hacsak százalékos összetételük vagy egyéb leírásuk nincs meghatározva. 3. Az alább meghatározott küszöbmennyiségek egy üzemre vonatkoznak. 4. A megfelelő cikkek alkalmazásához figyelembe veendő mennyiségek azok a maximális mennyiségek, amelyek bármikor jelen vannak vagy valószínűleg jelen vannak. Azokat a veszélyes anyagokat, amelyek egy üzemben csak a meghatározott küszöbmennyiség 2 %-ával azonos vagy annál kisebb mennyiségben vannak jelen, nem kell figyelembe venni az összes jelenlevő mennyiség számításánál, ha a üzemen belüli elhelyezésük olyan módon tör- tént, hogy nem okozhatnak súlyos balesetet máshol az üzem területén. 5. A 2. rész 4. megjegyzésében megadott szabályokat, amelyek a veszélyes anyagok vagy veszélyes anyagcsoportok összegzését szabályozzák, a megfelelő esetben kell alkalmazni. 1. RÉSZ Megnevezett anyagok Ahol az 1. részben felsorolt anyag vagy anyagcsoport a 2. rész egy osztályába is tartozik, ott az 1. részben megadott küszöbmennyiségeket kell használni. 1. oszlop 2. oszlop 3. oszlop Küszöbmennyiség (tonna) az alábbiak alkalmazásához: Veszélyes anyagok Ammónium-nitrát Ammónium-nitrát Arzén-pentoxid, arzén (V)sav és/vagy sói Arzén-trioxid, arzén (III)sav és/vagy sói Bróm Klór Nikkelvegyületek belélegezhető por formájában (nikkel- monoxid, nikkel-dioxid, nikkel-szulfid, trinikkel-diszulfid, dinikkel-trioxid) Etilén-imin Fluor Formaldehid (koncentrációja ≥ 90 %) Hidrogén Hidrogén-klorid (cseppfolyósított gáz) Ólom-alkilek Cseppfolyósított, rendkívül gyúlékony gázok (beleértve a cseppfolyós propángázt) és földgáz Acetilén Etilén-oxid Propilén-oxid Metanol 4,4-metilén-bisz(2-klóranilin) és/vagy sói, por formában 6. és 7. cikk 350 1 250 1 20 10 10 10 5 5 25 5 50 5 5 5 500 9. cikk 2 500 5 000 2 0,1 100 25 1 20 20 50 50 250 50 200 50 50 50 5 000 0,01 422 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/2. kötet 1. oszlop 2. oszlop 3. oszlop Veszélyes anyagok Küszöbmennyiség (tonna) az alábbiak alkalmazásához: Metil-izocianát Oxigén Toluol-diizocianát Karbonil-diklorid (foszgén) Arzén-trihidrid (arzin) Foszfor-trihidrid (foszfin) Kén-diklorid Kén-trioxid Poliklórozott dibenzo-furánok és poliklórozott dibenzo- dioxinok (beleértve a TCDD-t), TCDD egyenértékre számí- tva A következő KARCINOGÉN anyagok: 4-amino-difenil és/vagy sói, benzidin és/vagy sói, dimetil- bisz(klórmetil)éter, hexametil- kabamoil-klorid, foszfor-triamid, 2-naftil-amin és/vagy sói és 1,3 propán-szulton-4-nitrodifenil dimetil-nitrozamin, klórmetil-metiléter, Motorbenzin és egyéb petroléter 1. Ammónium-nitrát (350/2 500) MEGJEGYZÉSEK 6. és 7. cikk 200 10 0,3 0,2 0,2 1 15 9. cikk 0,15 2 000 100 0,75 1 1 1 75 0,001 0,001 5 000 0,001 50 000 Olyan ammónium-nitrátra és ammónium-nitrát vegyületekre vonatkozik, amelyekben az ammónium-nitrátból származó nitrogéntartalom több mint 28 tömeg Tszàzalèk (a 2. megjegyzésben említetteken kívüli vegyületek), és olyan ammónium-nitrát vizes oldatokra, amelyekben az ammónium-nitrát koncentráció nagyobb, mint 90 tömeg Tszàzalèk. 2. Ammónium-nitrát (1 250/5 000) Olyan egyszerű, ammónium-nitrát alapú műtrágyákra vonatkozik, amelyek a 80/876/EGK irányelvnek felelnek meg, és olyan összetett műtrágyákra, amelyekben az ammónium-nitrátból származó nitrogéntartalom több mint 28 tömeg Tszàzalèk (az összetett műtrágya ammónium-nitráton kívül foszfátot és/vagy kálisót tartalmaz). 3. Poliklórozott dibenzo-furánok és poliklórozott dibenzo-dioxinok A poliklórozott dibenzo-furánok és poliklórozott dibenzo-dioxinok mennyiségét a következő együtthatók segít- ségével kell kiszámítani: Az érintett egyedek nemzetközi toxikus equivalens faktorja (ITEF) (NATO/CCMS) 2,3,7,8-TCDD 1,2,3,7,8-PeDD 1,2,3,4,7,8-HxCDD 1,2,3,6,7,8-HxCDD 1,2,3,7,8,9-HxCDD    1 0,5 0,1 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD 0,01 OCDD 0,001 (T= Tetra, P = Penta, Hx = Hexa, Hp = Hepta, O =Okta) 2,3,7,8-TCDF 2,3,4,7,8-PeCDF 1,2,3,7,8-PeCDF 1,2,3,4,7,8-HxCDF 1,2,3,7,8,9-HxCDF 1,2,3,6,7,8-HxCDF 2,3,4,6,7,8-HxCDF    1,2,3,4,6,7, 8-HpCDF 1,2,3,4,7,8, 9-HpCDF    OCDF 0,1 0,5 0,05 0,1 0,01 0,001 05/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 423 2. RÉSZ Olyan anyagok és készítmények kategóriái, amelyek az 1. részben nincsenek kifejezetten megnevezve 1. oszlop 2. oszlop 3. oszlop Veszélyes anyagok osztályozása Veszélyes anyagok küszöbmennyisége (tonna) a 3. cikk (4) bekezdése szerint az alábbi cikkek alkalmazásához 6. és 7. cikk 9. cikk 1. NAGYON MÉRGEZŐ 2. MÉRGEZŐ 3. 4. 5. 6. 7a. 7b. 8. OXIDÁLÓ HATÁSÚ ROBBANÁSVESZÉLYES (ahol az anyag vagy készítmény megfelel a 2. megjegyzés a) pontjában megadott megha- tározásnak) ROBBANÁSVESZÉLYES (ahol az anyag vagy készítmény megfelel a 2. megjegyzés b) pontjában megadott megha- tározásnak) GYÚLÉKONY (ahol az anyag vagy készítmény megfelel a 3. megjegyzés a) pontjában megadott meghatározásnak) ERŐSEN GYÚLÉKONY (ahol az anyag vagy készítmény megfelel a 3. megjegyzés b) 1. pontjában megadott meg- határozásnak) ERŐSEN GYÚLÉKONY folyadékok (ahol az anyag vagy készítmény megfelel a 3. megjegyzés b) 2. pontjában megadott meghatározásnak) RENDKÍVÜL GYÚLÉKONY (ahol az anyag vagy készít- mény megfelel a 3. megjegyzés c) pontjában megadott meghatározásnak) 9. KÖRNYEZETRE VESZÉLYES az alábbi R-mondatokkal: i. R50: „Nagyon mérgező a vízi szervezetekre” ii. R51: „Mérgező a vízi szervezetekre”; és R53: „A vízi környezetben hosszan tartó károsodást okozhat” 10. BÁRMELY OSZTÁLY, amely nem szerepel a fentiek között, kiegészítve a következő R-mondatokkal: i. R14: „Vízzel hevesen reagál” (beleértve az R14/15-öt) ii. R29: „Vízzel érintkezve mérgező gázok képződnek” 5 50 50 50 10 5 000 50 20 200 200 200 50 50 000 200 5 000 50 000 10 200 500 100 50 50 500 2 000 500 200 MEGJEGYZÉSEK 1. Az anyagokat és készítményeket a következő irányelvek (módosított változatai) és ezeknek a műszaki haladás- hoz történt legújabb hozzáigazításai szerint osztályozták: – A Tanács 1967. június 27-i 67/548/EGK irányelve a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és cím- kézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről (1), – A Tanács 1988. június 7-i 88/379/EGK irányelve a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről (2), (1) HL 196. , 1967. 8. 16. , 1. o. Legutóbb a 93/105/EK rendelettel módosított irányelv (HL L 294. , 1993. 11. 30. , 21. o. ). (2) HL L 187. , 1988. 7. 16. , 14. o. 424 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/2. kötet – A Tanács 1978. június 26-i 78/631/EGK irányelve a veszélyes készítmények (peszticidek) osztályozására, cso- magolására és címkézésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (1). Olyan anyagok és készítmények esetében, amelyek a fenti irányelvek bármelyike értelmében nem minősülnek veszélyesnek, de amelyek mindazonáltal jelen vannak, vagy valószínűleg jelen vannak egy üzemben és, amelyek a üzemben található körülmények között súlyos baleset okozásának lehetősége szempontjából egyenértékű tulaj- donságokkal rendelkeznek vagy rendelkezhetnek, az ideiglenes osztályozást kell követni a megfelelő irányelv arra vonatkozó cikke szerint. Olyan anyagok és készítmények esetében, amelyek tulajdonságait több mint egyféle osztályozás alapján határoz- zák meg, az irányelv alkalmazásában a legalacsonyabb küszöbértékeket kell alkalmazni. Az irányelv alkalmazásában egy olyan jegyzéket kell készíteni, amely információt biztosít az anyagokról és a készítményekről, ezt naprakészen kell vezetni és a 22. cikkben megállapított eljárás szerint kell jóváhagyni. 2. „Robbanásveszélyes”: a) i. az az anyag vagy készítmény, amely ütés, súrlódás, tűz vagy más gyújtóforrások következtében robbanás kockázatát hordozza (R2-mondat); ii. a pirotechnikai anyag olyan anyag (vagy anyagok keveréke), amelyet hő, fény, hang, gáz vagy füst vagy e hatások kombinációjának nemrobbanó, önfenntartó, exoterm kémiai reakciók általi előidézésére hoz- tak létre, vagy iii. egyes tárgyakban található robbanásveszélyes vagy pirotechnikai anyag vagy készítmény; b) az az anyag vagy készítmény, amely ütés, súrlódás, tűz vagy más gyújtóforrások következtében rendkívüli mértékben növeli a robbanásveszélyt (R3-mondat). 3. A 6. , 7. és 8. osztályban a „gyúlékony”, „erősen gyúlékony”, „rendkívül gyúlékony” anyagok: a) gyúlékony folyadékok: olyan anyagok és készítmények, amelyek lobbanáspontja 21 °C vagy annál magasabb, de nem több mint 55 °C (R10-mondat), és elősegítik az égést; b) erősen gyúlékony folyadékok: 1. – olyan anyagok és készítmények, amelyek levegővel érintkezve normál környezeti hőmérsékleten energia-bevitel nélkül felhevülhetnek és meggyulladhatnak (R17-mondat), – olyan anyagok, amelyek lobbanáspontja 55 °C-nál alacsonyabb, és amelyek nyomás alatt folyadék halmazállapotúak maradnak és sajátos kezelési körülmények között, mint például a nagy nyomás és magas hőmérséklet, súlyos baleset veszélyét idézhetik elő; 2. olyan anyagok és készítmények, amelyek lobbanáspontja 21 °C-nál alacsonyabb és, amelyek nem rend- kívül gyúlékonyak (R11-mondat, második francia bekezdés); c) rendkívül gyúlékony gázok és folyadékok: 1. olyan folyékony anyagok és készítmények, amelyek lobbanáspontja 0 °C-nál kisebb és, amelyek forrás- pontja (vagy forráspont-tartomány esetén a kezdeti forráspontja) normál nyomáson 35 °C vagy annál ala- csonyabb (R12-mondat, első francia bekezdés), és 2. olyan gáz halmazállapotú anyagok és készítmények, amelyek levegővel való érintkezés esetén környezeti hőmérsékleten és nyomáson gyúlékonyak (R12-mondat, második francia bekezdés) akár gáz-, akár folyé- kony halmazállapotúak nyomás alatt, kivéve az 1. részben említett cseppfolyósított rendkívül gyúlékony gázokat (ideértve a cseppfolyós propán gázt is) és a földgázt, és 3. a forráspontjuk feletti hőmérsékleten tartott folyadék halmazállapotú anyagok és készítmények. 4. Ahhoz, hogy meghatározzák az üzemben lévő veszélyes anyagok mennyiségét, ezek összegzését a következő sza- bály szerint kell végezni: ha az összeg: q1/Q + q2/Q + q3/Q + q4/Q + q5/Q +… > 1 (1) HL L 206. , 1978. 7. 29. , 13. o. Legutóbb a 92/32/EGK irányelvvel módosított (HL L 154. , 1992. 6. 5. , 1. o. ) irányelv. 05/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 425 ahol qx = az e melléklet 1. vagy 2. részében szereplő x veszélyes anyag (vagy azonos osztályba tartozó anyagok) mennyisége, Q = a megfelelő küszöbmennyiség az 1. vagy 2. részből, akkor az üzem ezen irányelv rendelkezéseinek alkalmazási körébe tartozik. Ezt a szabályt a következő körülményekre kell alkalmazni: a) az 1. részben szereplő anyagokra és készítményekre, amelyek mennyisége kisebb, mint a rájuk vonatkozó küszöbmennyiség és, amelyek a 2. rész szerint velük azonos osztályba tartozó anyagokkal együtt vannak jelen, valamint az olyan anyagok és készítmények összegzésére, amelyek 2. rész szerint azonos osztályba tar- toznak; b) az 1. , 2. és 9. osztályba tartozó anyagok összegzésére, ha ezek együtt vannak jelen az üzemben; c) a 3. , 4. , 5. , 6. , 7a. , 7b. és 8. osztályba tartozó anyagok összegzésére, ha ezek együtt vannak jelen az üzemben. 426 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/2. kötet II. MELLÉKLET A 9. CIKKBEN MEGHATÁROZOTT BIZTONSÁGI JELENTÉSBEN FIGYELEMBE VEENDŐ MINIMÁLIS ADATOK ÉS INFORMÁCIÓK I. Információk az irányítási rendszerről és a üzem szervezetéről súlyos baleset megelőzése szempontjá- ból Ezeknek az információknak a III. mellékletben megadottakat kell tartalmazniuk. II. A üzem környezetének leírása A. a telephely és környezetének leírása, beleértve a földrajzi elhelyezkedést, meteorológiai, geológiai, hidrogeo- lógiai körülményeket, és ha szükséges, ezek történetét; B. a létesítmények és az üzem egyéb tevékenységeinek meghatározása, amelyek súlyos baleseti veszélyt jelent- hetnek; C. azoknak a területeknek a leírása, ahol súlyos baleset fordulhat elő. III. A létesítmény leírása A. az üzem részeiben folyó biztonsági szempontból fontos főbb tevékenységeknek és termékeknek, súlyos bal- eseti veszélyforrásoknak és olyan körülményeknek a leírása, amelyek között súlyos baleset fordulhat elő, vala- mint a javasolt megelőző intézkedések; B. a folyamatok leírása, különösen az üzemelési módszereké; C. a veszélyes anyagok leírása: 1. a veszélyes anyagok jegyzéke, beleértve: – – veszélyes anyagok azonosítása: kémiai név, CAS szám, IUPAC-nómenklatúra szerinti név, a veszélyes anyagok maximálisan jelen lévő vagy valószínűleg jelen lévő mennyisége; 2. fizikai, kémiai, toxikológiai jellemzőik, az emberre és a környezetre gyakorolt azonnali és késleltetett veszélyeiknek meghatározása; 3. fizikai és kémiai viselkedésük normál használati körülmények között és egy előrelátható baleset esetén. IV. A baleseti kockázat azonosítása és elemzése, valamint megelőző módszerek A. a lehetséges súlyos balesetek forgatókönyvének és bekövetkezése valószínűségének vagy feltételeinek részle- tes leírása, beleértve az olyan események összesítését, amelyek szerepet játszhatnak az egyes forgatókönyvek megvalósulásában, akár a létesítményen belüli, akár azon kívüli okból; B. az azonosított súlyos balesetek következményei mértékének és súlyosságának becslése; C. a létesítmények biztonsági berendezéseinek és a műszaki paramétereknek a leírása. V. Véd- és beavatkozási intézkedések egy baleset következményeinek korlátozására A. az üzemben a súlyos balesetek következményeinek korlátozására használt berendezések leírása; B. a riasztás és a beavatkozás megszervezése; C. a belső és külső mozgósítható erőforrások leírása; D. a fenti A. , B. és C. pontokban leírtak összefoglalása, amelyek a 11. cikknek megfelelő belső vészhelyzeti terv elkészítéséhez szükségesek. 05/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 427 III. MELLÉKLET A 7. CIKKBEN EMLÍTETT ALAPELVEK ÉS A 9. CIKKBEN EMLÍTETT INFORMÁCIÓK AZ IRÁNYÍTÁSI RENDSZERRŐL ÉS A ÜZEM SZERVEZETÉRŐL A SÚLYOS BALESETEK MEGELŐZÉSE SZEMPONTJÁBÓL Az üzemeltető súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott tervének és biztonsági irányítási rendszerének végrehajtása céljából a következőket kell figyelembe venni. A 7. cikkben említett jelentésben rögzített követelményeknek arányos- nak kell lenniük az üzem által keltett súlyos balesetveszéllyel: a) a súlyos balesetek megelőzésének tervét írásban kell rögzíteni, és ismertetni kell az üzemeltető átfogó céljait és cselekvési elveit a súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzése szempontjából; b) a biztonsági irányítási rendszernek az általános irányítási rendszer részét kell képeznie, amely magában foglalja a szervezeti struktúrát, felelősséget, gyakorlatot, eljárásokat, folyamatokat és a súlyos balesetek megelőzésének tervét meghatározó és végrehajtó forrásokat; c) a biztonsági irányítási rendszer a következőket szabályozza: i. ii. szervezet és személyzet – a szervezet minden szintjén a súlyos balesetek kezelésébe bevont személyzet sze- repe és felelőssége. Az ilyen személyzet szükséges képzésének meghatározása és az így meghatározott kép- zés megszervezése. A személyzet és, ahol indokolt, az alvállalkozók bevonása; a súlyos balesetek azonosítása és értékelése – a szokásos és a rendellenes üzemeltetésből eredő súlyos veszé- lyek szisztematikus meghatározására szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása, a súlyos veszélyek előfor- dulásának valószínűsége és súlyosságának becslése; iii. az üzemeltetés ellenőrzése – a létesítmények, folyamatok, berendezések biztonságos üzemelésére és karban- tartására, valamint az ideiglenes leállásokra vonatkozó eljárások és utasítások elfogadása és végrehajtása; iv. változások kezelése – a módosítások tervezése, vagy új létesítmények, folyamatok vagy tárolók módosításá- nak vagy kialakításának tervezésére szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása; v. vészhelyzetek tervezése – az előrelátható vészhelyzetek szisztematikus elemzéssel történő azonosítására, az ilyen vészhelyzetekre való reagálás céljából vészhelyzeti tervek elkészítésére, tesztelésére és vizsgálatára szol- gáló eljárások elfogadása és végrehajtása; vi. minőségbiztosítás – az üzemeltető súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott tervében és biztonsági irányí- tási rendszerében kitűzött céloknak való megfelelés folyamatos értékelésére szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása, valamint rendelkezés nem-megfelelés esetére a vizsgálati módszerekről és helyesbítésekről. Az eljárásoknak magukban kell foglalniuk a súlyos balesetek és „kvázi-balesetek” üzemeltető általi jelentésének rendszerét, különösen azokét, amelyek a védintézkedések hiányosságaiból erednek, valamint e balesetek vizs- gálatát és a tanulságok levonása alapján tett, azt követő intézkedéseket; vii. ellenőrzés és elemzés – a súlyos balesetek megelőzési tervének és a biztonsági irányítási rendszer hatékony- ságának és megfelelőségének időszakonkénti szisztematikus értékelésére szolgáló eljárások elfogadása és vég- rehajtása; a terv és a biztonsági irányítási rendszer eredményeinek a vezetés általi, dokumentált elemzése és naprakésszé tétele. 428 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/2. kötet IV. MELLÉKLET A 11. CIKKBEN MEGHATÁROZOTT VÉSZHELYZETI TERVEKBEN FELTÜNTETENDŐ ADATOK ÉS INFORMÁCIÓK 1. Belső vészhelyzetitervek a) Vészhelyzeti eljárások megindításával megbízott személyek, valamint a helyszíni kárenyhítő intézkedésekért felelős, illetve azok koordinálásával megbízott személyek neve vagy beosztása. b) A külső vészhelyzeti tervért felelős hatóságokkal való kapcsolattartásért felelős személyek neve és beosztása. c) Azon előrelátható feltételek és események tekintetében, amelyek jelentősek lehetnek egy súlyos baleset elő- idézésében annak a tevékenységnek a leírása, amelyet a feltételek és események ellenőrzése, valamint követ- kezményeik korlátozása érdekében kell végezni, beleértve a biztonsági berendezések és a rendelkezésre álló források leírását. d) Az üzem területén tartózkodó személyeket érintő kockázat korlátozására vonatkozó rendelkezések, beleértve a figyelmeztető jelek adásának módját és a figyelmeztető jel vételekor követendő magatartást. e) A váratlan eseményeknek a külső vészhelyzeti terv megindításáért felelős hatóság felé történő korai jelzésére vonatkozó rendelkezések; az információk típusa, amelyeket a kezdeti figyelmeztetésnek tartalmaznia kell és a részletes információk szolgáltatására vonatkozó rendelkezések, amint ezek az információk rendelkezésre áll- nak. f) A személyzet olyan oktatására vonatkozó rendelkezések, amely az általuk várhatóan végrehajtandó felada- tokra terjed ki, ahol szükséges, ennek koordinálása a külső vészhelyzeti szolgálatokkal. g) A külső kárenyhítő intézkedésekhez nyújtott segítségre vonatkozó rendelkezések. 2. Külső potenciális vészhelyzeti tervek a) Vészhelyzeti eljárások megindításával megbízott személyek, valamint a helyszínen kívüli kárenyhítő intézke- désekért felelős, illetve azok koordinálásával megbízott személyek neve vagy beosztása. b) A váratlan eseményekről történő korai figyelmeztetés fogadására, riadóztatásra és értesítési eljárásokra vonat- kozó rendelkezések. c) A külső vészhelyzeti terv végrehajtásához szükséges források koordinálására vonatkozó rendelkezések. d) A helyszíni kárenyhítő intézkedésekhez történő segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések. e) A helyszínen kívüli kárenyhítő intézkedésekre vonatkozó rendelkezések. f) A lakosságnak a balesettel kapcsolatos információkkal való ellátására és az általuk követendő magatartásra vonatkozó rendelkezések. g) Más tagállamok vészhelyzeti szolgálatainak információkkal való ellátására vonatkozó rendelkezések olyan súlyos balesetek alkalmával, amelyeknek határokon átterjedő következményei lehetnek. 05/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 429 V. MELLÉKLET A 13. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT ADATOK, AMELYEKRŐL A NYILVÁNOSSÁGOT TÁJÉKOZTATNI KELL 1. Az üzemeltető neve és az üzem címe. 2. Az adatokat szolgáltató személy beosztás szerinti meghatározása. 3. Annak megerősítése, hogy a üzemre vonatkoznak az irányelvet végrehajtó rendeleti, illetve közigazgatási rendel- kezések és, hogy a 6. cikk (3) bekezdésében említett bejelentést vagy a 9. cikk (1) bekezdésében említett bizton- sági jelentést benyújtották a hatáskörrel rendelkező hatósághoz. 4. Az üzemben végzett tevékenység vagy tevékenységek egyszerű magyarázata. 5. Az üzemben lévő, súlyos baleset kiváltására képes anyagok és készítmények közönséges nevei vagy, az I. mel- léklet 2. részében foglalt veszélyes anyagok esetében, a fajta megnevezése vagy az általános veszélyességi osztá- lyok, valamint az alapvető veszélyes tulajdonságaik. 6. Általános információ a súlyos balesetek veszélyének jellegéről, beleértve ezeknek a lakosságra és a környezetre irányuló lehetséges hatásait. 7. Megfelelő információk arról, hogyan történik az érintett lakosság folyamatos figyelmeztetése és tájékoztatása egy súlyos baleset bekövetkezésekor. 8. Megfelelő adatok azokról a tevékenységekről, amelyeket az érintett lakosságnak ki kell fejtenie, és arról a maga- tartásról, amelyet követniük kell egy súlyos baleset bekövetkezésekor. 9. Annak a követelménynek a megerősítése, amely szerint az üzemeltetőnek a helyszínen megfelelő intézkedéseket kell tennie, és különösen fel kell vennie a kapcsolatot a vészhelyzeti szolgálatokkal a súlyos balesetek kezelése és hatásaiknak a lehető legkisebbre csökkentése érdekében. 10. Hivatkozás a külső vészhelyzeti tervre, amelyet a baleset külső hatásai kezelésének érdekében készítettek. Ennek tanácsot kell megfogalmaznia arra vonatkozóan, hogy a baleset időpontjában a vészhelyzeti szolgálatok utasí- tásai vagy kérései követendők. 11. Részletek arról, hol érhetők el további információk, figyelembe véve a nemzeti jogszabályokban megállapított bizalmas jellegre vonatkozó követelményeket. 430 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/2. kötet VI. MELLÉKLET EGY BALESET BIZOTTSÁGHOZ TÖRTÉNŐ BEJELENTÉSÉNEK SZEMPONTJAIA 15. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK RENDELKEZÉSEI ALAPJÁN I. Bármely, az 1. pontban szereplő balesetet vagy azt a balesetet, amelynek legalább egy, a 2. , 3. , 4. és 5. pontban meghatározott következménye van, be kell jelenteni a Bizottságnak. 1. Az érintett anyagok Bármely tűz vagy robbanás, valamint veszélyes anyag véletlen kibocsátása, ha az az I. melléklet 3. oszlopában szereplő küszöbmennyiség legalább 5 %-át kitevő mennyiséget érint. 2. Személyi sérülés és vagyoni kár – haláleset, – – – – – a üzemen belül hat sérült személy, akiket legalább 24 órán át kórházban ápoltak, egy, az üzemen kívül tartózkodó személy, akit legalább 24 órán át kórházban ápoltak, az üzemen kívül a baleset következtében károsodott és használhatatlanná vált lakóház(ak), a több mint két órán keresztül evakuált vagy bezárt személyekre számított (személy x óra) érték legalább 500, a több mint két órán keresztül megszakított ivóvíz-, elektromosság-, gáz- vagy telefon-szolgáltatás (sze- mély × óra) értéke, legalább 1 000. 3. A környezet közvetlen károsodása – a szárazföldi élőhelyek állandó vagy hosszú távú károsodása: – 0,5 ha vagy nagyobb területű, jogszabállyal védett, környzet- vagy természetvédelmi szempontból fontos élőhely, – 10 ha vagy nagyobb, szélesen elterülő élőhely, beleértve a mezőgazdasági földterületeket, – édesvízi és tengeri élőhelyek (*) jelentős vagy hosszú távú károsodása – 10 km hosszú vagy hosszabb folyó, patak vagy csatorna, – 1 ha területű vagy nagyobb tó vagy tavacska, – 2 ha területű vagy nagyobb folyódelta, – 2 ha területű vagy nagyobb partvonal vagy nyílt tenger, – víztározó vagy a talajvíz jelentős károsodása (*) – 1 ha területű vagy nagyobb. 4. A vagyoni kár – – a vagyoni kár az üzemen belül: legalább 2 millió ECU értékben, a vagyoni kár az üzemen kívül: legalább 0,5 millió ECU értékben. 5. Határon átterjedő károsodás Bármely közvetlenül olyan veszélyes anyag által okozott baleset, amely az érintett tagállam területén kívül környezeti hatásokat idézhet elő. II. Be kell jelenteni a Bizottságnak azokat a baleseteket vagy „kvázi-baleseteket” is, amelyeket a tagállamok úgy tekin- tenek, mint műszaki szempontból különösen jelentős események a súlyos balesetek megelőzése és következmé- nyeik korlátozása szempontjából és, amelyek nem érik el a fenti mennyiségi értékeket. (*) A károsodás becslésénél hivatkozni lehet a 75/440/EGK, 76/464/EGK irányelvre és azokra az irányelvekre, amelyeket ezek alkal- mazása érdekében fogadtak el egyes anyagokkal kapcsolatban, nevezetesen a 76/160/EGK, 78/659/EGK és 79/923/EGK irány- elvre, vagy pedig a károsított környezetben élő reprezentatív fajták 50 %-ra megállapított (LC50) halálos koncentrációra, ahogy azt a 92/32/EGK irányelv a „környezetre veszélyes” kritériumra meghatározza


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3424/96 tων βουλετών Cristiana MUSCARDINI , Spalato BELLERE' προς την Επ τροπή. Αγορά δομών και μέσων τηλεπικοινωνιών εκ μέρους του ομίλου Olivetti S.p.A.

eurovoc_concepts:
Italy
commercial transaction
competition
invitation to tender
liberalisation of the market
monopoly
public sector
telecommunications
telecommunications equipment
transmission network


title: BERICHT DER KOMMISSION AN DEN RAT UND DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT ÜBER DEN ZEITLICHEN ABLAUF DER VERWENDUNG DES NEUEN GEMEINSCHAFTSINSTRUMENTS (NGI) - (Halbjahr 1.01.1996 bis 30.06.1996)

eurovoc_concepts:
Community loan
EU borrowing
New Community Instrument
activity report

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 09. 12. 1996 KOM(96) 644 endg. BERICHT DER KOMMISSION AN DEN RAT UND DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT ÜBER DEN ZEITLICHEN ABLAUF DER VERWENDUNG DES NEUEN GEMEINSCHAFTSINSTRUMENTS (NGI) (Halbjahr 1. 01. 1996 bis 30. 06. 1996) f. M BERICHT DER KOMMISSION AN DEN RAT UND DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT über den zeitlichen Ablauf der Verwendung des neuen Gemeinschaftsinstruments (NGI) (Halbjahr 1. 01. 1996 bis 50. 06. 1996) 1. Einleitung Gemäß den Ratsbeschlüssen 83/200/EWG (Artikel 6) und 87/182/EWG (Artikel 8) über die Finanzierung des NGI ist die Kommission gehalten, einen Halbjahresbericht über den zeitlichen Ablauf der Verwendung der Tranchen des NGI III und des NGI IV zu erstellen. Der vorliegende Bericht bezieht sich auf den Zeitraum vom 1. 01. 1996 zum 30. 06. 1996. 2. Stand der Transaktionen zum 30. 06. 1996 Die verschiedenen Rechtsgrundlagen bestimmen, wie der Umfang der unterzeichneten Darlehen im Verhältnis zum Höchstbetrag der genehmigten Anleihen zu bewerten ist. (i) Beim NGI III ist das Darlehensvolumen niedriger als das Anleihevolumen (zur Berücksichtigung der Kursentwicklung der aufgenommenen Währungen und der mit den Transaktionen verbundenen Kosten); (ii) beim NGI IV gilt der Höchstbetrag für die unterzeichneten Darlehen abzüglich stornierter Darlehen. Am ende des Halbjahres stellte sich die Verwendung der in den Halbjahresbericht einzubeziehenden Tranchen wie folgt dar: Verwendung der Mittel aus dem NGI 1 (Stand am 30. 06. 1996) (in Mio. ECU) Hbchsbetrag vergebene Beträge Restbetrag NGI III NGI IV 3,000 750 2,862 669 138 n 81 H Fürdie Sonderanleihe inHöhe von 100Mio. ECU -füreuropäische Inno va lions vorhaben sie ht die Genehmigung des Rates noch aus. Die Anleihen, die im Berichtshalbjahr zur Finanzierung der NGI-Aktivitäten aufgelegt wurden, sind im Anhang 2 unter Punkt B näher spezifiziert. 3. Aufschlüsselung der Darlehen nach Ländern und Sektoren Nachstehende Tabelle vermittelt einen Überblick über die zum 30. 06. 1996 unterzeichneten Darlehen, umgerechnet in "Anleiheäquivalente". Für die Umrechnung der in verschiedenen Währungen aufgenommenen Darlehen in ECU wurde der letzte Werktag des der Unterzeichnung vorangegangenen Quartals zugrunde gelegt. Unterzeichnete Darlehen nach Ländern (Stand zum 30. 06. 1996) | (In Mio. ECU) Land NGII NGI II NGI III NGI IV NGI Wie. de raufbau Insgesamt Belgien Dänemark Griechenland Spanien Frankreich iriand Italien Niederlande Portugal Vereinigtes Kön. Insgesamt Sektor NGI III NGI IV 23. 6 63. 2 118. 2 72. 3 303. 0 111. 2 69. 2 938. 7 68. 4 80. 0 23. 6 533. 5 306. 1 187. 4 1,206. 0 424. 0 1,228. 5 285. 7 598. 7 3,066. 3 100. 6 114. 9 125. 0 116. 6 473. 4 3. 2 29. 9 67. 1 109. 3 9. 9 95. 8 3. 2 39. 8 407. 1 66. 8 70. 0 239. 0 479. 9 134. 9 990. 5 997. 5 2,861. 6 668. 8 678. 7 6,197. 1 100. 0 Untemehmenssektor Infrastruktur 52. 8 % 100. 0 % 26. 5 % Energie 20. 7 % 100. 0% 100. 0% % 0. 4 8. 6 4. 9 3. 0 19. 5 6. 8 49. 5 0. 1 0. 6 6. 6 Das NGI IV ist wegen seiner Besonderheiten interessant, beispielsweise wegen der Möglichkeit, Darlehen in Risikokapital umzuwandeln, den Erwerb immaterieller Vermögenswerte mit Darlehen zu finanzieren und Zinszahlungen zurückzustellen. Da aufgrund der knappen Mittel nur noch Operationen in begrenzter Höhe erfolgen könen, die auf dem internationalen Markt unter den gegenwärtigen Umständen nur schwer zu finanzieren sind, war im betreffenden Halbjahr keinerlei Darlehensoperation zu verzeichnen. NGI IV - DARLEHEN HÔCHSTBETRAC: 750 MIO. ECU (1) - (Stand vom 30. 06. 1996) Anhang 1 Ref. Bezeichnung des Vorhabens Vertrags abschluß in Mio ECU (3) 64/87 64/87 68/87 68/87 69/87 69/87 70/87 70/87 70/87 70/87 70/87 71/87 71/87 73/87 »S/87 »S/87 »6/87 »7/87 »7/87 »8/87 »8/87 110/87 EV87 148/87 148/87 148/87 148/87 206/87 206/87 207/87 207/87 23V87 64/88 »1/88 »V88 UV88 »V88 »3/88 »3/88 »3/88 103/88 »9/88 128/88 Q8/88 135/88 135/88 185/88 185/88 199/88 237/88 237/88 237/88 237/88 175/89 119/90 119/90 48/91 I. UNTERZEICHNETE DARLEHEN FIH (Small Business) PG-VI/A FIH (Small Business) PG-VI/B BNL-PMI V/A BNL-PMI V/B IMI -PMI V/A IMI-PMI V/B MBDIOCR. CENTR - PMI IV/A MBDIOCR. CENTR. -PMI IV/B MBDIOCR CENTR. - PMIIV/C MBDIOCR. CENTR. - PMI I V/D MBDIOCR. CENTR. - PMI IV/E INTERBANCA -PMI IV/A INTBRBANCA -PMI IV/B BPI-PGV CENTROBANCA -PMI IV/A CENTROBANCA -PMI IV/B SAN PAOLO Agroindustria II CRBDIOP-PMII/A CRBDIOP-PMII/B BANCO DI NAPOLI - PMI A BANCO DI NAPOLI - PMI B B'DE SANTANDER - PYME B°DE BILBAO-PYME EFIBANCA-PMI IV/A BFIBANCA-PMI IV/B BFIBANCA-PMI IV/C BFIBANCA-PMI IV/D B'DEVIZCAYA-PYMBA B"DBVIZCAYA-PYMBB B'BSPANOL DE CREDITO - PYMB B°BSPANOL DE CREDITO - PYME CRBDITNATIONAL-PMIIII INVBSTORSIN INDUSTRY - GROUPED LOAN V BFIBANCA-PMI V/A BFIBANCA-PMI V/B BFIBANCA-PMI V/C BFIBANCA-PMI V/D MBDIOCR. LOMBARDO -PMI A MBDIOCR LOMBARDO -PMI B MBDIOCR. LOMBARDO - PMI C MEDIOCR. LOMBARDO-PMI D BARCLAYSBANKIIGL CBNTROBANCA - PMI V/A CBNTROBANCA - PMI V/B CRBDIOP-PMIII/A CRBDIOP-PMIII/B BANCO DI SICIUA -PMI II/A BANCO DI SICIUA -PMI II/B CRBDITINDUSTRI EL ET COMML. IMI-PMI VI/A IMI-PMI VI/B IMI-PMI VI/C IMI-PMI VI/D BARCLAYSBANKIII/A KRBDIETBANKN. V. -GL KRBDIETBANKN. V. -GL B°ESPA NOL DE CREDITO PGPY 15. 09. 87 24. 05. 88 t2. 10. 87 B. W. 87 31. 07. 87 31. 07. 87 15. 09. 87 »12. 87 03. 02. 88 16. 03. 88 23. 06. 88 07. W. 87 07. W. 87 22. 07. 87 11. 12. 87 11. 12. 87 05. 11. 87 18. 12. 87 K. 12. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 24. 07. 87 23. 07. 87 17. 12. 87 17. 12. 87 24. 06. 88 24. 06. 88 17. 12. 87 30. 11. 88 18. 12. 87 18. 11. 88 05. 02. 88 28. 12. 88 05. ». 8 8 05. ». 88 16. 0189 16. 01. 89 ». ». 88 ». ». 88 06. 02. 89 06. 02. 89 21. 0. 88 19. Q. 88 19. 12. 88 09. 12. 88 09. 12. 88 25. 05. 89 25. 05. 89 29. 11. 8« T9M. it »B. 88 06. 02. 89 06. 02. 89 30. 11. 89 20. 12. 90 20. 12. 90 28. 05. 91 I N G E S A MT 1 II. GENEHMIGTE, ABER NOCH NICHT UNTERZEICHNENDER DARLEHEN RESTBETRAG HÔCHSTBETRAG 31. 80 31. 43 18. 68 8. 01 37. 29 15. 98 6. 19 5. 88 4. 81 3. 27 18. 98 9. 34 4. 00 9. 91 9. 34 4. 00 13. 34 4. 67 2. 00 4. 60 197 20. » 31. 64 4. 67 2. 00 4. 55 195 9. 37 8. 60 12. 04 ». 94 20. 00 20. 90 4. 53 194 4. 57 196 6. 79 2. 91 9. 14 3. 92 45. 55 13. 23 5. 67 4. 53 194 4. 58 L96 52. 32 9. 06 3. 88 13. 72 5. 88 29. 38 18. 04 5. 54 25. 44 668. 82 6. 80 74. 38 750. 00 Aufgliederung nach Lindem (2) UK DK 3180 31. 43 9. 91 18. 68 8. 01 37. 29 15. 98 6. 19 5. 88 481 3. 27 18. 98 9. 34 4. 00 934 4. 00 13. 34 4. 67 2. 00 4. 60 L97 4. 67 2. 00 4. 55 195 20. 19 31. 64 9. 37 8. 60 12. 04 » 94 20. 00 20. 90 4. 53 L94 4. 57 196 6. 79 2. 91 914 3. 92 13. 23 5. 67 4. 53 194 4. 58 L96 9. 06 388 13. 72 5. 88 52. 32 4555 2938 »04 5. 54 25. 44 23. 58 63. 23 118. 22 72. 32 285. 73 9. 91 95. 83 (1) ABI. Nr. L2 7lvom 14. 3. 1987 (Darlehenshöchstbetrag). (2) Umrechnungskurse vom letzten Werktag des der Datlelicnsuiiterzeiclmuiig vorausgellenden Quartals. Anhang 2 NG-ANLEIHEN NACH WÄHRUNGEN A. -Verschuldung zum 30. 06. 1996 (1) Währung (in Millionen) un Mio. ECU (2) ECU BFR DM FF HFL LFR LIT PTA UKL CAD SFR USD YEN Total 90. 0 404. 3 2,100. 0 328. 6 1,000. 0 12. 0 100. 0 50. 0 90. 0 211. 1 3242 153. 0 25. 4 14. 8 63. 5 39. 8 921. 8 B. Neue Operationen: 1. 01. 1996 -30. 06. 1996 jj Zeitpunkt der Begebung - Laufzeit (Jahre) - Zinssatz (%) - Währung (in Mio) - Neues Kapital (1) - Refinanzie rungen - in Mio Ecu (3) (1) Ohne Refinanzierungen, mitdenendie Kostendes Schuldendienstes für zu einem höheren Zinssatz aufgenommenen Anleihen verringert werden sollen. (2) Umrechnungskurse zum 30. 06. 1996. (3) Umrechnungskurse zum ZeilpunktderUnlErzeichnung. ISSN 0254-1467 KOM(96) 644 endg. DOKUMENTE DE 01 09 Katalognummer : CB-CO-96-647-DE-C ISBN 92-78-13073-7 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg G


title: QUESTION ECRITE no 3449/96 de Jan MULDER à la Commission. Décisions de la Commission concernant l'apurement des comptes/ajustements forfaitaires

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
European Commission
agricultural expenditure
budgetary control
budgetary expenditure
closing of accounts
common agricultural policy
currency adjustment
financial management
financial year