title: BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA- PARLAMENTET - OM DEN AGROMONETÆRE ORDNING FOR ENHEDSMARKEDET - Perioden fra den 1. juli 1995 til den 30. juni 1996

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
report
single market

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 06. 12. 1996 KOM(%) 636 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM DEN AGROMONETÆRE ORDNING FOR ENHEDSMARKEDET Perioden fra den 1. juli 1995 til den 30. juni 1996 I UH 1 ,Si #•'1. ni »fT?"f INDHOLDSFORTEGNELSE Indledning I. HOVEDRAPPORT A. B. Resume af de agromonetære virkninger Analyse, udsigter og forslag II. ANALYSE AF DE AGROMONETÆRE VIRKNINGER 1995/96 A. Monetær udvikling B. C. D. Repræsentative markedskurser Landbrugsomregningskurser 1. 2. Agromonetære mekanismer Retsforskrifter 1. Udligningsstøtte 2. Økonomiske virkninger 1. 2. 3. Priser Samhandel Indkomster Finansielle virkninger 1. 2. Metodologiske aspekter Resultaterne af beregningerne Forkortelser for nationale valutaer: BEF DKK DEM GRD PTE FRF FIM Belgiske og luxembourgske francs NLG: Nederlandske gylden Irske pund Danske kroner Tyske mark Italienske lire Græske drakmer Portugisiske escudos Franske francs Finske mark I EP: ITL: ATS: Østrigske schilling ESP: SEK: GBP: Pund sterling USD: US-dollar Spanske pesetas Svenske kroner Andre særlige forkortelser : FBF 97 FTÆB 96 LOK RMK Foreløbigt budgetforslag for 1997 Foreløbigt forslag til tillægs- og ændringsbudget for 1996 Landbrugsomregningskurs Repræsentativ markedskurs RAPPORT TIL RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OM DEN AGROMONETÆRE ORDNING FOR ENHEDSMARKEDET Perioden fra den 1. juli 1995 til den 30. juni 1996 Indledning Denne rapport fra Europa-Kommissionen er udarbejdet i henhold til den forpligtelse, der blev indgået under samlingen i Rådet (landbrug) den 19. -22. juni 1995: "Kommissionen forpligter sig til hvert år at udarbejde en rapport med en analyse af virkningerne på den fælles landbrugspolitik og enhedsmarkedet af de monetære svingninger og den gældende agromonetære ordning, ledsaget afpassende forslag, for at afhjælpe de vanskeligheder, som måtte opstå på grund heraf. " Den skal ligeledes ses i sammenhæng med Europa-Parlamentets initiativbeslutning af 19. september 1995 om den agromonetære ordning1, hvori Kommissionen blev anmodet om "at foretage en detaljeret vurdering af alle virkningerne af ovennævnte rådsafgørelse2 og dens finansielle indvirkninger på Unionens budget". Denne rapport gælder landbrugets økonomiske sektor og dækker perioden fra den 1. juli 1995 til den 30. juni 1996 (perioden 1995/96). Den omfatter en hovedrapport, der resumerer og kommenterer resultaterne af de undersøgelser, der er foretaget, og den indeholder forslag til løsning af de vanskeligheder, der er konstateret. Hovedrapporten ledsages af en redegørelse for den analyse, som er foretaget af de agromonetære begivenheder i perioden 1995/96 og disses virkninger. Første og anden del af analysen (del A og B) indeholder en beskrivelse af de monetære og agromonetære begivenheder i den periode, der betragtes, herunder ydelse af udligningsstøtte. Eftersom der blev udarbejdet en tilsvarende rapport for perioden fra den 1. januar 1993 til den 30. juni 19943, omtales begivenhederne i slutningen af 1994 og begyndelsen af 1995, så der skabes en kronologisk forbindelse mellem de agromonetære udviklinger siden fuldendelsen af enhedsmarkedet pr. 1. januar 1993. Fælles beslutning ifølge artikel 40, stk. 5, i Parlamentets forretningsorden, nr. EP 193. 731 af 19. september 1995 om den agromonetære ordning. Det drejer sig om rådsafgørelsen af 19. -22. juni 1995, der dannede grundlag for vedtagelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1527/95 af 29. juni 1995 om udligning som følge af fald i landbrugsomregningskurserne for bestemte valutaer (EFT nr. L 148 af 30. 6. 1995, s. 1) og Rådets forordning (EF) nr. 2611/95 af 25. oktober 1995 om mulighed for national støtte til udligning af indkomsttab i landbruget forårsaget af valutabevægelser i andre medlemsstater (EFT nr. L 268 af 10. 11. 1995, s. 3). KOM(94) 498 endelig udg. og Del C omhandler resultaterne landbrugsindkomsterne. De foreliggende statistikker foranlediger, at sammenlignes for tolvmåneders perioder: mellem juli og juni for prisanalysen, pr. kalenderår for samhandelen og pr. fiktivt år for indkomsterne. landbrugsmarkederne de økonomiske følger for I del D vurderes den agromonetære ordnings virkninger på EU-udgiflerne. Virkningerne er anslået på grundlag af 1996-budgettet, som er under gennemførelse, og det foreløbige budgetforslag for 1997 i dets udgave pr. 30. juni 1996. Regnskabsårene gælder tolvmåneders perioder, som begynder den 16. oktober. De basisoplysninger, som denne rapport hviler på, fremlægges i form af tabeller og diagrammer, og de er indeholdt i et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene. I. A. 1. HOVEDRAPPORT Resume af de agromonetære virkninger Udvikling i omregningskurserne Perioden 1995/96, dvs. fra juli 1995 til juni 1996, blev ikke præget af store valutaudsving. Men de udviklinger, der var tale om, var udtalt atypiske for mindst halvdelen af EU-valutaerne. Traditionelt stærke valutaer blev devalueret, og valutaer, der tidligere havde undergået en lang række deprecieringer, blev revalueret. Siden "switch over"-mekanismen blev afskaffet pr. 1. februar 1995, har landbrugsomregningskurserne (LOK) fulgt udviklingen i de repræsentative markedskurser (RMK) såvel opefter som nedefter. Men mekanismen for tilnærmelse af LOK til RMK er ikke symmetrisk. En nedsættelse af LOK for valutaer, der apprecieres1 (nedgang i de institutionelle priser i national valuta), udløses af monetære afvigelser og konstateringsperioder for disse afvigelser, der er større end for en LOK-forhøjelse. Generelt er de monetære afvigelser forblevet positive for alle valutaer. Således afløste ITL og SEK hinanden for at opretholde en positiv monetær afvigelse på over 4 point. Den franchise, der var til rådighed for de negative afvigelser, var således meget begrænset, under 1 point2. Dette udløste en lang række små, endog meget små, devalueringer, som i 82% af tilfældene var på under 0,5%. Kort efter Rådets agromonetære beslutninger i juni 1995 undergik fem valutaer en "mærkbar"3 LOK-nedgang. Den "mærkbare" del af LOK-nedgangen var på 0,496 for DKK. Den var på mellem 2,193 og 2,572 for BEF, DEM, ATS og NLG. For de andre valutaer, der blev revalueret, lagde blev den monetære afvigelse for PTA konstant efter en "ikke væsentlig" revaluering på 2,9% i juli 1995. 1 perioden 1995/96 skete der for ITL fire LOK-nedsættelser med en nedgang på i alt 12,1%. For SEK var der tale om et fald tre gange med en nedgang på i alt 9,9%, heraf en "mærkbar" nedgang på 1,734%. En nye mærkbar LOK-nedgang indtraf den 7 juli 1996. Inden for den agromonetære ordning udtrykker omregningskursen værdien af 1 ECU i national valuta. En devaluering i forhold til ECU betyder således en opgang i disse kurser og en revaluering en nedgang. Hvis den største positive afvigelse og den største negative afvigelse tilsammen overstiger 5 point i et bestemt antal referenceperioder, skal LOK ændres, så de monetære afvigelser formindskes. En "mærkbar" nedgang i LOK medfører et fald i de institutionelle priser i national valuta, som er større end virkningerne af eventuelle nedskrivninger i de tre forudgående år. Virkningerne anslås til henholdsvis 2/3 og 1/3 af de opgange i de institutionelle priser, der skyldes LOK, fra år -2 og - 3. Devalueringerne berørte kun to valutaer mærkbart. LOK-opgangen var på 3,1% for GRD og på 3,5% for FIM. 2. Rådets ad hoc-foranstaltninger revalueringer i forbindelse med de "væsentlige" Da der var fare for en "væsentlig" revaluering for BEF, DKK, DEM, NLG og ATS, udstedte Rådet ved udgangen af juni 1995 forordning (EF) nr. 1527/95, der fastsatte ad hoc-foranstaltninger. Da der ved udgangen af december 1995 på ny var risici for FIM og SEK, blev der ved Rådets forordning (EF) nr. 2990/954 fastsat tilsvarende foranstaltninger, som senere blev videreført til 31. december 1996. Disse foranstaltninger betyder, at artikel 7 og 8 i den agromonetære grundforordning5 ikke anvendes, men at der indføres en fast udligningsstøtte, og at landbrugsomregningskurserne fastfryses. Artikel 7 fastsætter, at der i tilfælde af revalueringer, som er større end devalueringerne i de to foregående år, sker en forhøjelse af beløbet i ECU for de fleste former for direkte producentstøtte6, så der undgås et fald i støttens værdi i den pågældende valuta. På grund af disse støtteformers budgetmæssige betydning (næsten 60% af EUGFL, Garantisektionen) ville en sådan foranstaltning have kostet omkring 250 mio. ECU pr. år og pr. procent opskrivning. Artikel 8 i forordning (EØF) nr. 3813/92 fastsætter endvidere, at der kan ydes udligningsstøtte for indkomsttab, der skyldes LOK- nedgangenes indvirkninger på priserne. Denne støtte kan først ydes efter en tolvmåneders iagttagelsesperiode, og den ydes på grundlag af den nedgang i landbrugsindkomsterne, der er sket. 3, Fastfrysning af LOK Fastfrysningen af LOK for de former for støtte, der er nævnt i artikel 7 i den agromonetære grundforordning, gælder de kurser, der reelt blev anvendt den 23. juni 1995, eller, for så vidt angår SEK, den 11. januar 1996. Fastfrysningen er vedtaget indtil den 1. januar 1999, som er den dato, der er fastsat for enhedsvalutaens indførelse. Naturligvis betyder dette, at EU-støttens størrelse midlertidigt ændres mellem medlemsstaterne. På grund af de udløsende begivenheder7 for LOK for de pågældende støtteformer, er værdierne for flere af EFT nr. L 312 af 23. 12. 1995, s. 7. Forordningen er blevet ændret ved forordning (EF) nr. 1451/96 (EFT nr. L 187 af 26. 7. 1996, s. 1). Forordning (EØF) nr. 3813/92 (EFT nr. L 387 af 31. 12. 1992, s. 1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 150/95 (EFT nr. L 22 af 31. 1. 1995, s. l). Fast støtte, der er udtrykt i ECU pr. ha eller pr. dyr, og støtte af struktur- og miljømæssig art. LOK-værdien på datoen for den udløsende begivenhed er den, der anvendes på det pågældende beløb. For hektarstøtte, der er fastlagt som led i reformen af den fælles landbrugspolitik, indtræder den udløsende begivenhed den 1. juli. For de fleste af de andre støtteformer, der er nævnt i artikel 7 i forordning (EØF) nr. 3813/92, er datoen den 1. januar. dem fastfrosset indtil den 30. juni 1999. Det betyder, navnlig for Sverige, at ligevægten mellem den støtte, der er fastsat i ECU, ændres i national valuta mellem de forskellige landbrugssektorer. Afvigelserne mellem de LOK, der er fastfrosset, og RMK er snarere formindsket for de valutaer, som blev revalueret i juni og juli 1995. Derimod er den monetære afvigelse for LOK, der er fastfrosset for SEK, blevet særdeles betydelig for hektarstøtten: for produktionsåret 1996/97 vil støtten i Sverige være 11% højere end LOK almindeligvis. 4. Udligningsstøtte for mærkbar LOK-nedgang Den udligningsstøtte, der kan ydes i medfør af forordning (EF) nr. 1527/95 og nr. 2990/95, er undergivet et loft, som er fastsat på grundlag af de forventede virkninger af de mærkbare LOK-nedgange og de seneste indkomststatistikker, der er til rådighed. Støtten omfatter tre aftagende tolvmåneders rater, som EU finansierer med 50%, uanset størrelsen af den nationale andel, der afholdes af medlemsstaten som supplement. Ved udgangen af perioden 1995/96 havde de seks medlemsstater, der var berørt af forordning (EF) nr. 1527/95, notificeret et projekt for udligningsstøtte. Kommissionen har ikke gjort indsigelse. Sverige, som havde en frist på yderligere seks måneder til notificering ifølge forordning (EF) nr. 2990/95, har ikke fremlagt noget projekt i den betragtede periode. Luxembourg og Tyskland besluttede at yde den størst mulige støtte med fordobling af EUGFL-godtgørelsen via nationale midler. Belgien agter at supplere med en nationalt bidrag på 15% af det tilladte maksimum ud over EU- finansieringen på 50%. Danmark, Nederlandene og Østrig yder ikke noget nationalt supplement. Medens de øvrige af de berørte medlemsstater yder støtten direkte til landbrugerne i forhold til deres tidligere produktion, har Danmark, Tyskland og Nederlandene for tredje tranche foretrukket en mere standardpræget fordeling, da beløbene ville have været under 400 ECU pr. bedrift. 5. Støtte til udligning af virkningerne af devalueringer i andre medlemsstater På grund af følgerne af de betydelige devalueringer i begyndelsen af 1995 udstedte Rådet forordning (EF) nr. 2611/95. Den bemyndiger medlemsstaterne til at yde national støtte, der skal udligne virkningerne på visse landbrugeres indkomster af de devalueringer, der fandt sted før den 31. december 1995 i andre medlemsstater. Støtten skal godkendes af Kommissionen, og den ydes i højst tre år med et aftagende beløb. Den må ikke begunstige en bestemt produktion i forhold til den situation, der ville have foreligget, hvis der ikke var sket devaluering. Frankrig og dernæst Belgien notificerede støtteprojekter inden udløbet af fristen den 30. juni 1996. De omfatter en enkelt årlig tranche, der skal udligne ITL- devalueringens virkninger i oksekødssektoren. Kommissionen har ikke gjort indsigelse, da der i de to tilfælde er tale om, at de nationale markeder direkte'eller indirekte er stærkt afhængige af det italienske marked. 6. Oversigt over de agromonetære udligningsgodtgørelser I nedenstående tabel er der en oversigt over de støttemuligheder, der er åbnet, og den støtte, som er blevet notificeret. Alle beløbene er udtrykt i ECU på grundlag af RMK pr. 1. 7. 1996. Anden og tredje udligningstranche for mærkbar LOK- nedgang er henholdsvis 2/3 og 1/3 af den første tranche, som er anført i tabellen. Medlemsstat Mærkbar LOK- nedgang (%) Loft (Mio. ECU) Notificeret EU- finansiering (Mio. ECU) Notificeret national finansiering (Mio. ECU) Forordning (EF) nr. 1527/95 Belgien Luxembourg Danmark Tyskland Nederlandene Østrig Forordning (EF) nr. 2990/95 2. 193 2. 193 0. 496 2. 229 2. 572 2. 264 40. 2 3. 2 8. 0 216. 7 101. 4 38. 7 20. 5 1. 6 4. 0 108. 3 50. 7 19. 4 6. 1 1. 6 0. 0 108. 3 0. 0 0. 0 Sverige 1. 734 20. 8 Forordning (EF) nr. 2611/95 Belgien Frankrig 7. Omregningskurser for importafgifter 0 0 3. 3 17. 3 forordning (EF) nr. 1482/95, der For de omregningskurser, der skal anvendes på importafgifterne i ECU, har som en Kommissionen udstedt overgangsforanstaltning fastsætter, at der anvendes en månedlig kurs i de tilfælde, hvor den årlige kurs, der er fastsat i toldkodeksen, skulle have været anvendt. Da Rådets og Parlamentets behandling af Kommissionens forslag, der tilsigter en ændring af den årlige kurs, som er fastsat i toldkodeksen, ikke var afsluttet pr. 30. juni 1996, forlængede Kommissionen anvendelsesperioden for den månedlige kurs, der er fastsat som overgangsforanstaltning, med et år. I de grundforordning. Imidlertid finder den månedlige kurs kun anvendelse for importafgifter, der ikke er fastsat ved en retsakt under den fælles landbrugspolitik efter artikel 1 i den anvendes agromonetære landbrugsomregningskursen. At der anvendes forskellige omregningskurser, har medført en vis mangel på økonomisk konsekvens og en langt mere kompliceret administration, hvilket giver anledning til fejl og svækker retssikkerheden. Derfor foreslog Kommissionen i februar 1996, at den agromonetære ordning blev ændret, så landbrugsomregningskursen blev afskaffet og der kun blev anvendt en enkelt kurs for importafgifterne på landbrugsprodukter. Pr. 30. juni 1996 havde Rådet endnu ikke truffet afgørelse herom. tilfælde øvrige 8. Generelt om de økonomiske virkninger Ud fra et teoretisk synspunkt kan kun de markedspriser, der er stærkt knyttet til en interventionsordning (korn-, sukker-, mælke- og oksekødssektoren), blive påvirket af LOK. Via priserne på nogle af disse produkter kan udviklingen i LOK således indvirke på landbrugernes indkomster. Desuden kan der, hvis der er en forskel mellem LOK og RMK eller mellem markedspriserne og interventionspriserne i national valuta, opstå forstyrrelser inden for samhandelen. Priserne på de øvrige produkter påvirkes derimod ikke af LOK. For disse produkter kan et kraftigt og pludseligt udsving i RMK dog bringe forstyrrelser i samhandelen. Det er bl. a. følger valutabevægelserne. tilfældet, når markedspriserne ikke Foruden den indvirkning, som de monetære udsving har på priserne, påvirkes landbrugsindkomsterne også direkte af virkningerne af de LOK, der finder anvendelse på den direkte producentstøtte. 9. Virkninger på markedspriserne Da der ikke forekom nævneværdige devalueringer, var det nedennævnte bevægelser i LOK, der kunne fa de største virkninger i perioden 1995/96: de kraftige vedblivende revalueringer af ITL (12,1%) og af SEK (9,9%) de "væsentlige" revalueringer i juni og juli 1995 af BEF, DKK, DEM, NLG og ATS og i januar 1996 af SEK. For de produkter, for hvilke der ikke findes nogen interventionsordning, som ikke konstateres nogen påvirker markedspriserne, kan der som forventet sammenhæng mellem bevægelserne i disse priser og i LOK. For de øvrige produkters vedkommende har analysen været koncentreret om de sektorer, hvor der foreligger anvendelige oplysninger, og den omfatter et enkelt repræsentativt marked for hver af de pågældende medlemsstater. I den betragtede periode var markedspriserne klart højere end interventionspriserne i national valuta. Med dette usædvanlige prisleje påvirkes markedet kun i ringe 10 grad af små agromonetære udsving. Trods store uregelmæssigheder var tendensen i markedspriserne alt i alt ikke inkonsekvent til tendensen i interventionspriserne i national valuta. Udviklingslinjerne er tilnærmelsesvis de samme, selv om den indbyrdes sammenhæng er meget løs og giver anledning til tvivl om, at der er tale om årsag og virkning. Trods en let usikkerhed synes revalueringerne, for så vidt angår 1995/96-situationen med høje markedspriser, ikke at være slået igennem i agromonetære nedgange i kornpriserne. i forhold Markedspriserne for skummetmælkspulver og smør var i første halvdel af produktionsåret 1995/96 usædvanligt høje. Der kan imidlertid ikke konstateres nogen sammenhæng mellem revalueringerne af ITL og SEK på den ene side og markedsprisernes bevægelser på den anden. For de valutaer, der var genstand for en væsentlig revaluering i juni og juli 1995, fulgte markedspriserne tydeligvis ikke nedgangen i LOK. Hvis der ikke havde været nogen væsentlig revaluering, er det lidet sandsynligt, at priserne i de pågældende valutaer ville været steget eller steget mere. Priserne på kød af ungtyre faldt kraftigt i begyndelsen af 1995, hvor de nærmede sig eller endog opfyldte betingelserne interventions foranstaltninger. Derefter, i slutningen af 1995 og indtil BSE-krisen, rettede priserne sig igen betydeligt. for udløsning af Lige inden den betragtede periode, mellem marts og juli 1995, blev prisnedgangen i nogle medlemsstater sandsynligvis delvis påvirket af priserne i ITL, der ikke steg så stærkt som LOK. Efter juli 1995 forblev de lave priser i ITL konstante, og da de ikke forudgående var steget, fulgte de ikke nedgangen i LOK. Markedspriserne i SEK, den anden valuta som blev kraftigt apprecieret i produktionsåret 1995/96, fulgte nedgangen i LOK ret nøje. For de valutaers vedkommende, der undergik en væsentlig revaluering i produktionsårets begyndelse, synes det at være sandsynligt, at de faldende markedspriser for oksekød, modsat hvad der var tilfældet for korn og mejeriprodukter, havde forbindelse med faldet i LOK. 10. Virkninger på samhandelen På kort sigt er det svært at konstatere de eventuelle monetære virkninger som følge af de væsentlige månedlige udsving i eksportværdien. For de medlemsstater, der har haft samhandel med medlemsstater, hvis valutaer er blevet kraftigt devalueret, viser de statistiske oplysninger heller ikke nogen tydelig sammenhæng mellem den samlede eksport inden for en given sektor og de monetære bevægelser på kort sigt. Vedrørende de eventuelle agromonetære virkninger på kort sigt kan det desuden anføres, at der for de produkter, for hvilke der ydes eksportrestitutioner, i princippet opstår en risiko for handel i spekulationsøjemed, hvis summen af de monetære afvigelser bliver for stor. Eksportstatistikkerne afslører dog ikke bevægelser, der kan tilskrives sådanne monetære afvigelser. Det udelukker naturligvis ikke, at der kan forekomme isolerede tilfælde. Selv ved en betydelig 11 kumuleret afvigelse over to måneder, som det var tilfældet i slutningen af 1995, opstår der ikke automatisk et organiseret net, da ingen ved, hvor længe situationen fortsat vil bestå. Over længere perioder afslører en undersøgelse af statistikkerne imidlertid, at der er en vis forbindelse. Mellem 1992 og 1995 viser indekserne for konkurrenceevne, som afspejler valutatendenserne og omkostningsudviklingen, en stigning parallelt med udførslerne udtrykt i deflaterede nationale valutaer, dvs. i konstant købekraft. Imidlertid viser i forøget eksportfortjeneste. Den kan ikke konstateres, når det gælder eksportmængderne og udviklingen inden for markedsandelene. indvirkningen fra konkurrenceevnen sig kun 11. Virkninger på indkomsterne For alligevel at anslå størrelsesordenen af de virkninger, som LOK i perioden 1995/96 har haft på indkomsterne over tolv måneder, har det været nødvendigt at foretage en række tilnærmelser og at opstille en række hypoteser. Det fremgår af de beregninger, som er foretaget ved hjælp af en fiktiv model, som samler alle følgerne af LOK 1995/96 over tolv måneder, at LOK har haft en væsentlig virkning for indkomsterne, og at denne virkning har været forskellig for de enkelte medlemsstater. Hvad angår virkningen af den årlige LOK-udvikling mellem 1994/95 og 1995/96, er den ret lille, generelt under 2% for de fleste medlemsstater. I tre medlemsstater var der en tydeligt positiv indvirkning af den årlige udvikling: Sverige (+ 7,2%) som følge af forhøjelsen af hektarstøtten Italien og Det Forenede Kongerige (henholdsvis + 4,1% og +4,5%) som følge af de højere priser og støttebeløb, idet de højere støttebeløb tegner sig for 2/3 af virkningen i Italien og for halvdelen i Det Forenede Kongerige. Alt i alt var indvirkningen på nettoindkomsterne fra landbrugsvirksomhed på 1,7%, dvs. 1 559 mio. ECU. Hvad angår den agromonetære ordnings årlige virkning i forhold til, hvis der i perioden 1995/96 var blevet anvendt RMK i stedet for LOK, har alle medlemsstaterne haft en fordel. Sverige tegner sig stadig for den største stigning i indkomsterne (+ 8,8%). De øvrige medlemsstater, der har haft tydelige fordele, er Luxembourg (+ 5,6%), Tyskland (+ 4,6%), Belgien og Danmark (+ 3,8%). Østrig har haft en mindre fordel (+ 2,5%), da den væsentlige del af indkomsterne, der her udgøres af national støtte, ikke påvirkes. Landbrugerne i Nederlandene, Irland, Italien og Spanien har haft en stigning på ca. 2%. De øvrige medlemsstater har haft en mindre fordel af størrelsesordenen 1% eller endog endnu mindre, for så vidt angår Grækenland og Portugal. Alt i alt var indvirkningen på nettoindkomsterne fra landbrugsvirksomhed på 1,9%, dvs. 1 718 mio. ECU. 12 12. Vægten af "fortidens arv" på budgettet På det agromonetære område er EU-budgettet belastet med en "tung arv", som kan tilskrives switch over-ordningen (eller den grønne ECU). Denne ordning, der indførtes i 1984, blev afskaffet den 1. februar 1995. I den forbindelse blev de i ECU udtrykte priser og beløb generelt forhøjet med næsten 20% for derved at neutralisere det forhold, at man vendte tilbage til de reale omregningskurser i landbruget. De virkninger af ordningen med "den grønne ECU", som er kommet til udtryk i prisforhøjelser i ECU, udgør en udgift på 6 800 mio. ECU på 1996-budgettet og 6 920 mio. ECU for 1997. Hvad angår de virkninger af den grønne ECU, som opstår via beløb, der er i forbundet med verdensmarkedspriserne, ekstraomkostninger på 1 320 mio. ECU om året. resulterer de foretagne skøn Ved de agromonetære nedsættelser af priserne i 1990 og 1993, dvs. i alt 1,46%, er der undgået en yderligere udgift på ca. 340 mio. ECU om året. Alt i alt er de resterende virkninger af fortidens agromonetære problemer af størrelsesordenen 7 800 til 7 900 mio. ECU om året, dvs. næsten 20% af EUGFL, Garantisektionen. 13. Omkostningerne som følge af begivenhederne i 1995/96 De i tabellen nedenfor anførte resultater viser, at de årlige omkostninger er af størrelsesordenen 1 200 til 1 300 mio. ECU. De føjer sig til dem, der skyldes de resterende virkninger fra tidligere. Næsten 2/3 af omkostningerne som følge af begivenhederne i 1995/96 (800 til 900 mio. ECU) skyldes virkningerne af franchisen. Årsagen til omkostningerne ved franchisen er hovedsagelig, at der er tale om en asymmetrisk ordning, som tillader de positive monetære afvigelser at nå op på 5 point, medens de negative afvigelser for det meste er begrænset til den tærskel, der svarer til den maksimale positive afvigelse nedsat med 5 point. I situationer, hvor bestemte valutaer revalueres kraftigt og løbende, som i 1995/96, er bekræftelsesperiodernes længde desuden af en vis betydning, idet de største positive afvigelser opretholdes i en længere periode. Omkostningerne ved de udløsende begivenheder, som vanskeligt kan nedbringes, hvis man vil undgå at forstyrre markederne, er af størrelsesordenen 100 mio. ECU om året. Uanset LOK skyldes disse omkostninger valutaudviklingen mellem datoen for den udløsende begivenhed (det forhold, ved hvilket målet for transaktionen nås) for det pågældende beløb og datoen for udgiftens bogføring ved budgetgennemførelsen. Dette resultat er unormalt højt, da der i tidsrummet 13 1995/96 ikke skete nogen udligning mellem de valutaer, der apprecieredes, og andre valutaer, som deprecieredes. Fastfrysningen af LOK medfører omkostninger, der som følge af de udløsende begivenheder indtræder gradvis, og som til sidst når op på 185 mio. ECU. Denne fastfrysning indtil den 1. januar 1999 påvirker også 2000-budgettet. Udgifterne til udligningsstøtten vil fra udgangen af 1997 måske blive lavere i betragtning af de devalueringer, der har fundet sted efter de væsentlige revalueringer, som foranledigede støtten. Omkostningerne ved de agromonetære 1996 1997 1998 1999 begivenheder 1995/96 Fastfrysning af LOK Udligningsstøtte Franchise Udløsende begivenheder I ALT 111 201 817 107 180 141 890 104 185 185 70 2 916 913 - - 1236 1 315 1 171 1 100 I 1996 var Sverige den medlemsstat, der fik størst fordel af den agromonetære ordning, med en stigning på 11,2% i SEK. Dette er et resultat af virkningerne af franchisen og af de udløsende begivenheder i en konjunktur med en kraftig monetær appreciering. I fremtiden vil Sverige stadig, også selv om disse virkninger forsvinder, drage betydelig fordel af ordningen takket være fastfrysningen af LOK, som vil kunne mærkes fra 1997. Italien var det land, der havde næststørst fordel af ordningen i 1996 med en forøgelse af de pågældende EU-udgifter på 5,6%. Det er dog langtfra sikkert, at dette resultat, som hænger sammen med apprecieringen af ITL i den undersøgte periode, vil kunne opretholdes i fremtiden. Derefter følger med en stigning på 4,7% til 3,8% i de pågældende EU-udgifter de medlemsstater, hvis LOK blev fastfrosset i juni og juli 1995. For disse medlemsstaters vedkommende har den monetære konjunktur svækket virkningerne af franchisen, men dette vil kunne ændre sig i fremtiden. For at vurdere virkningen af Rådets beslutninger af juni 1995, dvs. fastfrysningen af LOK og ydelsen af udligningsstøtte i stedet for at anvende artikel 7 og 8 i forordning (EØF) nr. 3813/92, er der foretaget et skøn over, hvad omkostningerne i forbindelse med den agromonetære ordning ville have været, hvis disse beslutninger ikke var blevet truffet. Heraf fremgår, at den opnåede besparelse andrager næsten 8 900 mio. ECU over 4 år, dvs. gennemsnitlig over 2 200 mio ECU pr. år. 14 Disse enorme omkostninger ved anvendelse af artikel 7 og 8 i forordning (EØF) nr. 3813/92 ville hovedsageligt skyldes opretholdelsen af hektarstøttens størrelse i svenske kroner (+ 10% forhøjelse i ECU). Hvis artikel 7 af en eller anden grund kun blev anvendt for de væsentlige revalueringer i juni eller juli 1995, ville omkostningerne i 1996 have været de samme som dem, der rent faktisk er opstået, medens de ville have udgjort næsten 2 500 mio. ECU over de fire år 1996-1999. B. 1. Analyse, udsigter og forslag Generelt Undersøgelsen af den agromonetære ordning i perioden 1995/96 viser, at der har været tekniske, økonomiske og finansielle vanskeligheder forbundet med dens anvendelse. Nogle af disse vanskeligheder kan udvikle sig til væsentlige problemer i fremtiden. Men alt afhænger af udsigterne for denne fremtid. Det er her af interesse, hvordan udviklingen kommer til at forløbe på tre hovedområder, dvs. med hensyn til den økonomiske og monetære Union, Unionens udvidelse og den fælles landbrugspolitik. Forslagene afhænger dels af, hvor hastende og hvor store agromonetære problemer der skal behandles, og hvilke valg og frister der følger af udviklingen på nævnte tre områder. 2. Finansielle vanskeligheder Finansielt set er fortidens tunge arv en kendsgerning, og den viser, hvor stor en virkning den agromonetære ordning kan få i løbet af nogle år. Den nuværende ordning er kostbar, men omkostningerne er betydeligt lavere end dem, der var opstået, hvis man havde anvendt de mekanismer, der umiddelbart var forudset til iværksættelse i tilfælde af væsentlig revaluering. I så henseende er der fuld begrundelse for Rådets ad hoc-beslutninger om udligningsstøtte og fastfrysning af bestemte LOK. Udgifterne til disse ad hoc-foranstaltninger er således forholdsvis beskedne, også selv om nogle af dem havde kunnet reduceres yderligere, da deres økonomiske nytte ikke er indlysende. Dette gælder navnlig standardudligningerne for indkomsttab og prisnedgange, som i realiteten ikke har fundet sted. De omkostninger, der er forbundet med de udløsende begivenheder, er uomgængelige på grund af den måde, den fælles landbrugspolitik virker på, men hovedudgifterne, som står i sammenhæng med franchiserne, afhænger af de agromonetære mekanismer, der er valgt. Imidlertid danner franchiserne et følsomt system med en skrøbelig ligevægt, hvor det er risikabelt at ændre en enkelt bestanddel uden at undersøge helheden. Og franchise-systemet som helhed udgør det centrale i den nuværende agromonetære ordning. 3. Økonomiske vanskeligheder 15 Næsten alle landbrugere har økonomisk fordel af den agromonetære ordning, men de drager fordel af den i ulige omfang, afhængigt af valutakonjunkturerne, og årsagerne er forskellige, afhængigt af hvor stabile de pågældende nationale valutaer er. Virkningerne på markederne varierer efter produkt og for de mest følsomme af dem efter de priser, der konstateres, set i forhold til de garanterede institutionelle priser. På længere sigt kan samhandelen blive påvirket, i det mindste i værdi, af udviklingen i konkurrenceevnen, som afspejler valutaudviklingen, korrigeret for prisudviklingen. Selv om de økonomiske virkninger af den agromonetære ordning generelt er acceptable, kan de lejlighedsvis medføre betydelige forvridninger mellem medlemsstaterne. På en vis måde har også disse potentielle problemer deres udspring i franchise-ordningen. Når valutaudviklingerne ikke slår igennem, som det er tilfældet ved fastfrysningen af bestemte LOK, der anvendes på de fleste former for direkte producentstøtte, kan der frygtes strukturforskelle på lang sigt. Disse kan opstå mellem medlemsstaterne eller mellem landbrugssektorerne i en medlemsstat. Og det kan blive stadig vanskeligere at genetablere ligevægten på et fælles niveau i ECU. Når valutaudviklingerne kun slår igennem delvis og med forsinkelse, som det er tilfældet for produkter uden interventionsordning, kan forskellene give sig til kende på kortere eller længere sigt, enten mellem de priser, der konstateres i de forskellige medlemsstater, eller i den generelle samhandel. Når valutaudviklingerne slår igennem i fuldt omfang via de garanterede priser, kan indkomst- og prisudviklingen for de pågældende produkter blive afvigende i forhold til den generelle pris- og indkomstudvikling. I alle tilfælde kan der alt efter situation og konjunktur opstå betydelige vanskeligheder, især på lang sigt. Den bedste løsning kan derfor næppe være en ordning, som er fast udformet for stedse. Ordningen bør tilpasses efter den landbrugsmæssige sammenhæng og valutasituationen og ud fra de risici, som den især kan forventes at indebære. 4. Tekniske vanskeligheder Hvad angår de tekniske forhold, er nogle af aspekterne af den nuværende ordning kun lidet sammenhængende, og de bidrager undertiden til ovennævnte økonomiske og finansielle vanskeligheder. Det drejer sig især om begrebet væsentlige revalueringer, om den omregningskurs, der anvendes på importafgifterne, og om tidsplanen for LOK-ændringerne. Begreberne væsentlige revalueringer og mærkbare LOK-nedgange er nødvendige. De gør det muligt at tage hensyn til de tidligere valutaudviklinger, når man vurderer vægten af konsekvenserne af den foreliggende revaluering. Imidlertid viser erfaringen, at de nuværende definitioner af disse begreber er utilstrækkelige og særdeles komplekse. 16 Hvad angår valutaudviklingen, kan den samme mærkbare LOK-nedgang ligestille tilfælde, som ikke har samme virkning på indkomsterne og dermed ikke samme reelle "følsomhed". F. eks. behandles to valutaer, som i to år har været stabile, på samme måde, hvis LOK-niveauet ved udgangen af det tredje år er lavere end udgangsniveauet. Imidlertid kan den ene af dem i dette tredje år have ligget 15% lavere i 11 måneder, medens den anden kun har været på dette niveau i den sidste måned før væsentlig revaluering: de agromonetære fordele, som landbrugerne har draget fordel af i dette tredje år, er derfor ret forskellige. I øvrigt er en mærkbar LOK-nedgang baseret på en bekræftelse af de pågældende monetære afvigelser i fem referenceperioder. Denne fristbegrænsning er vigtig i betragtning af de risici, der er for omlægning af handelsstrømmene. Men der bør undgås en modsatrettet valutaudvikling lige efter den væsentlige revaluering. Det er klart, at en LOK-nedgang, som f. eks. varer to måneder, ikke får samme virkning som en tilsvarende nedgang i et år. I denne sammenhæng er referenceperiodernes varighed, som er på ca. ti dage, af afgørende betydning for hele ordningens ligevægt. for At der anvendes en dobbelt omregningsordning for landbrugsprodukter, er et kompliceret forhold, der savner sin berettigelse, og som medfører økonomisk inkonsekvens og tvist. Som Kommissionen har foreslået, bør man afskaffe denne dobbelte ordning, som ikke medfører nogen praktisk ændring af EU-præferencen. importafgifterne Reglerne for LOK-ændringer formulerer det skrøbelige franchise-system. Blandt disse regler er der f. eks. den, som gælder udløsningen af en undtagelsesvis referenceperiode på tre dage, når to kumulerede monetære afvigelser overstiger seks point. Anvendes reglen, bidrager den til manglende LOK-stabilitet. Navnlig forstyrrer den tidsplanen, som denne er fastlagt og forventet af de erhvervsdrivene for ændring af disse kurser. Den indebærer således en række ulemper, hvilket nogle har stærkt påpeget. Det drejer sig om en gennemførelsesbestemmelse for den agromonetære ordning, som Kommissionen har fastlagt for at undgå, at man skal vente ti dage, eller for at træffe beskyttelsesforanstaltninger, hvis der opstår pludselige og voldsomme valutabevægelser. Erfaringen med lange referenceperioder inden væsentlig revaluering har vist, at der kan stilles spørgsmål ved denne regels økonomiske begrundelse. Imidlertid bidrager den undertiden til at afkorte den samlede varighed af bekræftelsen inden væsentlig revaluering. Den vil genfinde sin oprindelige økonomiske begrundelse, hvis der sker en pludselig og meget stærk depreciering, som er endnu større end de afvigelser, der blev konstateret i 1995. Også den er således nøje forbundet med hele det franchise-system, som den nuværende agromonetære ordning hviler på. 5. Følgerne af den udvikling, der forventes på valutaområdet og i landbruget Den Økonomiske og Monetære Unions tredje fase, som indledes den 1. januar 1999, bliver af afgørende betydning for den agromonetære ordnings fremtid. 17 De medlemsstater, der anvender euro, får ikke længere behov for en agromonetær ordning indbyrdes, fordi beløbene fastsættes og betales direkte i euro. Imidlertid forudsætter overgangen fra den nuværende ordning til ordningen med direkte betalinger i euro, at de monetære afvigelser mellem landbrugsomregningskurserne og markedskurserne elimineres. Hvad angår de markedsrelaterede priser og beløb, er disse afvigelser af begrænset størrelse, på mellem -2 og +5, og de kan ikke svinge med mere end 5 point mellem to valutaer. På grund af fastfrysningen af bestemte LOK er disse afvigelser ikke begrænset for så vidt angår de fleste af de forskellige former for direkte producentstøtte. Størrelsen af den indsats, der kræves, vil ved udgangen af 1998 afhænge af den monetære situation og situationen for markedspriserne for de produkter, for hvilke der gælder en ordning med garanterede institutionelle priser. For de øvrige medlemsstater, dvs. dem, der ikke anvender euro pr. 1. januar 1999, vil der fortsat være behov for en agromonetær ordning, bl. a. for at de priser og beløb, der er i national valuta uden i euro, kan udbetales markedsforvridning. Ordningen vil også være nødvendig for forbindelserne mellem de medlemsstater, der har bevaret en national valuta, og dem, der anvender euro. Under også landbrugsforholdene blive stærkt ændret i forhold til de nuværende. valutaforholdene omstændigheder og måske fastsat alle vil Den agromonetære ordning skal tilpasses til den nye situation. Selv om dens principper kan bevares, må den revideres. For det første må den nye ordning tilpasses til risikoen for ændringer i de nationale valutaer i forhold til euro. I denne sammenhæng skal der tages hensyn til de forbindelser, der etableres mellem medlemsstaterne med og uden euro, og den rolle, som tiltrædelsen af nye medlemsstater kan komme til at spille. For det andet skal ordningen tilpasses i forhold til eventuelle ændringer i den fælles landbrugspolitik, bl. a. i forbindelse med eventuelle EU-udvidelser. I denne sammenhæng er de faktorer, der er afgørende, størrelsen af de garanterede priser og betydningen og ensartetheden af de forskellige for direkte producentstøtte. former 6. Forslag Ifølge tidsplanen for Den Økonomiske og Monetære Union begynder de kvalificerede medlemsstater at anvende euroen den 1. januar 1999. Datoen er således den sidste frist for en revision af den agromonetære ordning. Kommissionen skal forelægge forslag herom senest i begyndelsen af 1998, for at Rådet kan træffe afgørelse på grundlag af de seneste oplysninger om valutasituationen og landbrugets forhold. Da der således om kort tid skal foretages en omfattende revision af den agromonetære ordning, er det ikke særlig hensigtsmæssigt, at man ved udgangen af 1996 undersøger ændringer, der ikke er direkte uomgængelige, og som under alle omstændigheder skal revideres efter 1997. 1 betragtning af de vanskeligheder, som kan blive følgen af overgangen mellem national valuta og euro, bør man dog 18 ikke forværre de situationer og risici, der er skabt ved LOK-fastfrysningen i tilfælde af væsentlige revalueringer. For tilfælde, der svarer til de væsentlige revalueringer i perioden 1995/96, bør der sikres en tilsvarende håndtering, så medlemsstaterne ikke behandles forskelligt. Dog bør fravær af LOK-nedsættelse i det mindste begrænses af de maksima, der er nået af SEK, dvs. 12,8% for støtte, hvor den udløsende begivenhed indtræder den 1. juli, og 6,9% i de øvrige tilfælde. For yderligere at formindske de potentielle vanskeligheder og ikke genskabe de forskelle i støtte mellem sektorer, der er fremkaldt i tilfældet SEK, bør fastfrysningen af LOK-nedsættelsen aldrig overstige 6,9%. Hvis denne begrænsning medfører en nedsættelse i national valuta af nogle af de berørte former for støtte, indregnes virkningen i den aftagende udligningsstøtte, der ydes for at dække alle de indkomsttab, der skyldes væsentlige revalueringer. for LIT 1995/96. Hvis LOK Ifølge de nuværende regler vil LIT i fravær af en devaluering undergå en væsentlig revaluering af en art, som afviger fra dem, der gjorde sig gældende i perioden vil anvendelsesbetingelserne for efterfølgende udligningsstøtte som omhandlet i artikel 8 i den agromonetære grundforordning foreligge i maj 1997. Sker der en ny nedgang i LOK for LIT i mellemtiden, kan den, også uden at blive betragtet som en mærkbar LOK-nedgang efter artikel 1 i grundforordningen, medføre anvendelse af artikel 8 inden maj 1997 eller endog udløse betingelserne for en generel stigning i ECU for hovedparten af de forskellige former for direkte producentstøtte efter artikel 7. uændret, forbliver Under alle omstændigheder kan håndteringen af væsentlige revalueringer ske ved ad hoc-foranstaltninger, som Rådet vedtager efter artikel 9 i forordning (EØF) nr. 3813/92, og ud fra de faktiske, foreliggende omstændigheder. Inden for denne ramme vil Kommissionen fremsætte forslag, der er relevante for den situation, der foreligger for LIT, eller ifølge ovennævnte retningslinjer for tilfælde, der svarer til de væsentlige revalueringer i perioden 1995/96. Konklusionerne kan sammenfattes i fire punkter: den nuværende agromonetære ordning bør generelt opretholdes indtil revisionen forud for Den Økonomiske og Monetære Unions tredje fase den 1. januar 1999 der bør foretages en forenkling af det, der kan og bør forenkles, uden af dette anfægter hele ordningen; således bør man afskaffe anvendelsen af landbrugsomregningskursen for importafgifterne, hvilket allerede er blevet foreslået Rådet de nye tilfælde af væsentlige revalueringer bør håndteres på en sådan måde, at man ikke forværrer de forskelle, der skyldes LOK-fastfrysningen, da disse vanskeliggør overgangen til euroen 19 endvidere bør man, især i ekspertregi under den agromonetære komité, videreføre analysen og overvejelserne vedrørende den nuværende agromonetære ordning og de mulige fremtidsløsninger, uden at dette i øvrigt foregriber de forslag, Kommissionen senere vil fremsætte. Der er således for øjeblikket ingen grund til, at Kommissionen forelægger et nyt forslag til rådsforordning om justering af den agromonetære ordning. II. ANALYSE AF DE AGROMONETÆRE VIRKNINGER 1995/96 A. Monetær udvikling 1. Repræsentative markedskurser Perioden 1995/96 - fra juli 1995 til juni 1996 - var ikke præget af betydelige udsving, som det havde været tilfældet i de 12 foregående måneder1. De monetære bevægelser var forholdsvis kontinuerlige, undtagen for FIM og GRD og forholdsvis moderate, undtagen for ITL og SEK. Disse udviklinger er dog bemærkelsesværdigt atypiske for mindst halvdelen af EF-valutaerne. I betragtning af de utvivlsomt overdrevne reaktioner på dollar-udviklingen i begyndelsen af 1995, er de traditionelt stærke valutaer blevet devalueret, og valutaer, der tidligere var præget af mange deprecieringer, er nu blevet revalueret. I den undersøgte periode er dollaren blevet apprecieret over for ECU, hvilket har vendt tendensen i forhold til de foregående 18 måneder siden begyndelsen af 1994. Den repræsentative markedskurs (RMK) for dollaren er således faldet 6,8% efter tidligere at være steget 16,7%2. Generelt har dette omsving i tendensen for dollaren afspejlet sig i en tilsvarende udvikling for ITL, ESP og SEK og i en modsat udvikling for BEF/LUF, DEM, FIM, ATS og NLG. RMK for BEF/LUF, DEM, ATS et NLG er steget knap 2,5%, hvilket ikke opvejer nedgangen på ca. 4 % for disse valutaer i de foregående 18 måneder, men tilnærmelsesvis genopretter deres niveauer fra begyndelsen af 1995. Deprecieringen af FIM begyndte sent, i december 1995. Trods dens relative størrelse (7%) opvejede den ikke den revaluering på knap 13%, der fandt sted fra januar 1994 til november 1995. Dog nåede RMK for FIM fra og med marts 1996 op på det niveau, der blev konstateret ved Finlands tiltrædelse den 1. januar 1995. Se arbejdsdokumentet med basisoplysningerne, tabeller og diagrammer A I lil A 4. Inden for den agromonetære ordning udtrykker omregningskursen værdien af I l\('ll i national valuta. l'Ji devaluering i forhold til liC'U betyder siledes en opgang i disse kurser og en revaluering en nedgang. 20 ITL og ESP er kommet op over deres niveauer fra begyndelsen af 1995 trods devalueringer på henholdsvis ca. 14% og 5% mellem januar og april 1995. RMK for disse valutaer faldt med henholdsvis 11,5% og 1,5% i de 12 måneder, der er undersøgt. Deprecieringen på 6% for SEK i de første fem måneder af 1995 blev indhentet allerede i oktober samme år. I juni 1996 var RMK for SEK 7% under niveauet på tidspunktet for Sveriges tiltrædelse. I de 12 undersøgte måneder steg RMK for GRD fortsat gradvist i en forholdsvis konstant takt, men tendensen vendte fra og med marts 1996. DKK og PTE har fortsat været ret stabile. For IEP og GBP er den tidligere deprecieringstendens afløst af en relativ stabilitet, der endog i maj og juni 1996 er blevet til en appreciering. Tendensen for FRF har været konstant med en - omend meget beskeden - stigningstendens i forhold til ECU'en. 2. Landbrugsomregningskurser Siden "switch over"-mekanismen blev afskaffet pr. 1. februar 1995, har landbrugsomregningskurserne fulgt udviklingen i de repræsentative markedskurser såvel opefter som nedefter3. Dog er mekanismen for tilnærmelse af LOK til RMK ikke symmetrisk. En nedsættelse af LOK for valutaer, der appercieres (nedgang i de institutionelle priser i national valuta), udløses af positive monetære afvigelser og konstateringsperioder for disse afvigelser, der er større end for en LOK-forhøjelse. På grundlag af disse ordninger og den monetære udvikling er LOK for BEF/LUF, PTE, FRF og IEP ikke blevet ændret i den undersøgte periode. Det samme gælder for DKK og ESP efter deres revaluering i juli 1995. Bortset fra ITL og SEK, der er blevet kraftigt revalueret, er de andre LOK steget ret beskedent, men undertiden temmelig hyppigt. Generelt er de monetære afvigelser forblevet positive eller nær nul for alle valutaer. I betragtning af deres store revalueringstendens skiftes ITL og SEK til at opretholde en positiv monetær afvigelse, der overstiger 4 point. Den franchise, der var til rådighed for de negative afvigelser, var således meget begrænset, under 1 point4. Dette udløste en lang række små, endog meget små, devalueringer, som i 82% af tilfældene var på under 0,5%. Kort efter Rådets agromonetære beslutninger i juni 1995 undergik fem valutaer en "mærkbar"5 LOK-nedgang. Det bragte for de pågældende valutaer en ende på Se arbejdsdokumentet med basisoplysningerne, tabeller og diagrammer A 4 til A 5. Hvis den storste positive afvigelse og den største negative afvigelse tilsammen overstiger 5 point i et bestemt antal refereneeperioder, skal LOK ændres, så de monetære afvigelser formindskes. Kn "mærkbar" nedgang i I. OK med forer et fald i de institutionelle priser i national valuta, som erstorrc end virkningerne af eventuelle devalueringer i de tre forudgående år. Virkningerne anslås til henholdsvis 2/3 og 1/3 af de opgange i de institutionelle priser, der skyldes LOK, fra år -2 og -3. 21 5 måneders positive monetære afvigelser, der konstant eller periodisk oversteg 5 point. Den "mærkbare" del af LOK-faldet for BEF/LUF var den 24. juni 1995 på 2,193%. For DEM, ATS og NLG var disse fald den 1. juli 1995 på henholdsvis 2,229%, 2,264% og 2,572%. Endelig faldt LOK for DKK "mærkbart" 0,496% den 24. juli 1995. I de følgende måneder mindskedes de positive monetære afvigelser for disse valutaer. Afvigelserne for DEM, NLG og ATS blev endog negative i maj og juni 1996, hvilket nødvendiggjorde mindre forhøjelser af deres LOK. For de øvrige valutaer, nemlig dem hvis LOK har været helt eller næsten helt stabile, varierede de monetære afvigelser omkring +1 for PTE og omkring +2 for FRF. IEP's afvigelse har generelt været under + 2, indtil den fra maj til juni 1996 steg til niveauet + 4. For ESP's vedkommende var der ultimo juli 1995 en "ikke væsentlig" revaluering på 2,9%. Derefter stabiliseredes den monetære afvigelse for ESP på lidt under 4 point. LOK for ITL faldt "ikke mærkbart" 4 gange i den undersøgte periode, hvilket giver et samlet fald på 12,1%. De monetære afvigelser er imidlertid fortsat høje og positive. LOK for SEK faldt 3 gange, hvilket giver et samlet fald på 9,9%. Faldet den 11. januar 1996 var "mærkbart", nemlig 1,734%. De ret forskellige monetære afvigelser var fortsat generelt meget høje - over 4 point - og der fandt et nyt mærkbart LOK-fald sted den 7. juli 1996. Kun to valutaer har fået deres LOK devalueret markant, nemlig GRD og FIM. Stigningen var på 3,1% for GRD, hvis afvigelse dog blev positiv sidst i den undersøgte periode. FIM havde gennem 5-6 måneder afvigelser på knap 5 point, men blev derefter til slut deprecieret, hvilket medførte en stigning på 3,5% i denne valutas LOK. Udsvingene for GBP førte til en stigning i LOK på 1,9% gennem mere end 6 måneder, men ultimo juni 1996 var slutniveauet for denne kurs 0,8% under begyndelsesniveauet. B. 1. Agromonetære mekanismer Retsforskrifter I en situation med risiko for en "væsentlig" revaluering af BEF/LUF, DKK, DEM, NLG og ATS, fastsatte Rådets forordning (EF) nr. 1527/95 sidst i juni 1995 ad hoc-foranstaltninger for sådanne revalueringer mellem den 23. juni 1995 og den 1. januar 1996. Da der sidst i december 1995 opstod ny risiko for en "væsentlig" revaluering af FIM og SEK, fastsatte Rådets forordning (EF) nr. 2990/956 indtil henholdsvis 2/3 og 1/3 af de opgange i de institutionelle priser, der skyldes LOK, fra år -2 og -3. EFT nr. L 312 af 23. 12. 1995, s. 7; forordningen blev ændret ved forordning (EF) nr. 1451/96 22 a) den 30. juni 1996, og derefter indtil den 31. december 1996, foranstaltninger svarende til dem i forordning (EF) nr. 1527/95. Disse foranstaltninger, der hovedsagelig blev anset for nødvendige for at sikre overholdelsen af forpligtelserne i GATT-aftalen og budgetdisciplinen, strider mod anvendelsen af artikel 7 og 8 i den agromonetære grundforordning7. Ifølge nævnte artikel 7 skal der i tilfælde af en revaluering, der er større end de to foregående års devalueringer, foretages en forhøjelse af beløbet i ECU for hovedparten af den direkte støtte til producenterne8 for at undgå enhver nedgang i støttens værdi i den pågældende valuta. I betragtning af den omhandlede støttes budgetmæssige betydning - nemlig over 60 % af EUGFL, Garantisektionen - ville en sådan foranstaltning have kostet ca. 250 mio. ECU om året pr. revalueringsprocent. Det er endvidere i artikel 8 i forordning (EØF) nr. 3813/92 fastsat, at der kan ydes en udligningsstøtte for indkomsttab, der skyldes LOK-faldenes prisvirkninger. Den pågældende støtte kan først ydes efter en 12-måneders observationsperiode, der skal gøre det muligt at sikre, at der virkelig er tale om et varigt LOK-fald. Beløbet fastsættes om nødvendigt på grundlag af den forårsagede nedgang i landbrugsindkomsterne, der således i princippet kan konstateres. I stedet for foranstaltningerne i den agromonetære grundforordnings artikel 7 og 8 indfører forordning (EF) nr. 1527/95 og nr. 2990/95 en fast udligningsstøtte samt en fastfrysning af de LOK, der gælder for den direkte støtte, som er omhandlet i nævnte artikel 7. For udligningsstøtte, som kan ydes i henhold til forordning (EF) nr. 1527/95 og nr. 2990/95, er der fastsat et bestemt maksimumsbeløb for de medlemsstater, for hvilke der er risiko for et "mærkbart" LOK-fald. Disse maksimumsbeløb er blevet beregnet på basis af de forventede virkninger af mærkbare LOK-fald og på basis af de senest disponible indkomststatistikker, nemlig dem vedrørende 1994. De udtrykkes i procent mærkbart LOK-fald. Støtten omfatter 3 degressive rater, hvoraf den første - for de 12 måneder, der følger efter den pågældende revaluering - kan andrage 100% af maksimumsbeløbet. De følgende to årlige rater er begrænset til henholdsvis % og 1/3 af maksimumsbeløbet. 50% af maksimumsstøtten finansieres af Den Europæiske Union uafhængigt af den nationale andel, som medlemsstaten yder som supplement. Den fastsatte støtte kan i princippet ydes allerede fra måneden efter den pågældende revaluering i modsætning til den støtte, der er omhandlet i artikel 8 i forordning (EØF) nr. 3813/92, der kræver en frist på mindst 12 måneder. Kommissionens forordning (EF) nr. 2921/959 præciserer gennemførelsesbestemmelserne for denne støtte. (EFTnr. L 187 af 26. 7. 1996, s. 1). Rådets forordning (EØF) nr. 3813/92 (EFT nr. L 387 af 31. 12. 1992) blev senest ændret ved forordning (EF) nr. 150/95 (EFT nr. L 22 af 31. 1. 1995, s. 1). Fast støtte udtrykt i ECU pr. hektar eller pr. storkreaturenhed og støtte af strukturel eller miljømæssig art. Forordningen (EFT nr. L 305 af 19. 12. 1995 s. 60) blev senest ændret ved forordning (EF) nr. 1481/96 (EFT nr. L 188 af 27. 7. 1996, s. 21). 23 Ifølge ovennævnte gennemførelsesbestemmelserne kan der ydes en årlig støtte til landbrugsbedrifter. Støtten afhænger af bedriftens størrelse i en tidligere periode og skal afspejle indkomsttabenes makroøkonomiske fordeling på de forskellige berørte produktionssektorer. Når de årlige udbetalinger pr. bedrift er på under 400 ECU, kan støtten ydes i form af kollektive foranstaltninger af almen interesse eller foranstaltninger, som EU-bestemmelserne gør det muligt at yde statsstøtte til. Den af medlemsstaterne anmeldte udligningsstøtte omhandles i punkt B. 2 nedenfor. b) LOK-fastfrvsningen i artikel 7 i den for den støtte, der er omhandlet agromonetære grundforordning, vedrører de faktisk anvendte LOK-værdier pr. 23. juni 1995 eller for SEK pr. 11 januar 1996. Denne fastfrysning gælder indtil den 1. januar 1999, hvor den fælles valuta efter planen indføres. Dette indebærer naturligvis en midlertidig ændring af støtteniveauet mellem de forskellige medlemsstater. Under hensyn til de begivenheder10, der udløser LOK for den pågældende støtte, er flere af værdierne fastfrosset indtil den 30. juni 199911. Dette indebærer en ændring i national valuta - især i Sveriges tilfælde - af forholdet for den i ECU fastlagte støtte mellem de forskellige landbrugssektorer. Afvigelserne mellem de fastfrosne LOK og RMK er blevet reduceret for de valutaer, som er blevet revalueret i juni og juli 1995. Et år efter disse revalueringer var de på 5,0 for DKK, 3,7 for BEF/LUF, 2,4 for NLG og 1,9 for DEM og ATS. Derimod er den monetære afvigelse for den fastfrosne LOK for SEK blevet ganske anseelig i hektarstøttens tilfælde: i høståret 1996/97 vil støtten i Sverige være 11% over det løbende LOK-niveau og 19% over det fælles niveau som fastlagt ved RMK. Såfremt SEK fastholdes over for ECU, vil den fastfrosne LOK's tilbagevenden til den løbende RMK i juli 1999 svare til en nedgang på ca. 10% for den i national valuta angivne hektarstøtte12. Disse store afvigelser skyldes især, at fastfrysningen vedrører den gældende LOK på det tidspunkt, hvor der fandt en væsentlig revaluering sted, og ikke den tærskel, hvorover LOK-faldet bliver mærkbart. Dette vil på det tidspunkt, hvor der sker en væsentlig revaluering, gøre det muligt at undgå ethvert fald i den pågældende støtte udtrykt i national valuta. Således er LOK blevet fastfrosset på et højt niveau for BEF/LUF, DKK og især SEK, der var blevet kraftigt devalueret inden reapprecieringen. Virkningerne af de betydelige devalueringer i begyndelsen af 1995 gav i øvrigt anledning til, at Rådet i oktober 1995 vedtog forordning (EF) nr. 2611/95. Denne forordning giver medlemsstaterne ret til at yde national støtte til udligning af virkningerne af indkomsttab for visse landbrugere som følge af de devalueringer Det er LOK-værdien på den dato, hvor den udløsende begivenhed finder sted, som anvendes på det pågældende beløb. For den hektarstøtte, der er fastsat som led i reformen af den fælles landbrugspolitik, træder den udløsende begivenhed i kraft pr. 1. juli. For hovedparten af den støtte, der omhandles i artikel 7 i forordning (EØF) nr. 3813/92, træder den i kraft pr. 1. januar. Se arbejdsdokumentet med basisoplysningerne, tabel A 7. Et nyt mærkbart LOK-fald på 3,280% fandt sted den 7. juli 1996. 24 c) 10 i andre medlemsstater, der har fundet sted inden den 31. 12. 1995. Kommissionen skal godkende den pågældende støtte, der skal ydes gradvis aftagende over højst tre år. Den må ikke tjene til fremme af en særlig produktion i sammenligning med den situation, der ville have været uden devalueringer. Frankrig og Belgien har anmeldt et støtteprojekt i henhold til forordning (EF) nr. 2611/95 inden fristens udløb den 30. juni 1996. Disse projekter beskrives under punkt B. 2. d) forordning (EF) nr. 1482/95n, der For de omregningskurser, der skal anvendes på importafgifterne i ECU, har Kommissionen udstedt som en overgangsforanstaltning fastsætter, at der anvendes en månedlig kurs i de tilfælde, hvor den årlige kurs, der er fastsat i toldkodeksen, skulle have været anvendt14. Da Rådets og Parlamentets behandling af Kommissionens forslag15, der tilsigter en ændring af den årlige kurs, som er fastsat i toldkodeksen, ikke var afsluttet pr. 30. juni 1996, forlængede Kommissionen anvendelsesperioden for den månedlige kurs, der er fastsat som overgangsforanstaltning, med et år. I de grundforordning. Imidlertid finder den månedlige kurs kun anvendelse for importafgifter, der ikke er fastsat ved en retsakt under den fælles landbrugspolitik efter artikel 1 i den anvendes agromonetære landbrugsomregningskursen. At der anvendes forskellige omregningskurser, har medført en vis mangel på økonomisk konsekvens og en langt mere kompliceret administration, hvilket giver anledning til fejl og svækker retssikkerheden. Derfor foreslog Kommissionen i februar 1996, at den agromonetære ordning blev ændret16, så landbrugsomregningskursen blev afskaffet, og der kun blev anvendt en enkelt kurs for importafgifterne på landbrugsprodukter. Pr. 30. juni 1996 havde Rådet endnu ikke truffet afgørelse herom. tilfælde øvrige e) Begrebet "væsentlig revaluering" blev indført i februar 1995 i artikel 9 i forordning (EF) nr. 3813/92 til karakterisering af apprecieringer, der kan få mærkbare følger på kort sigt, bl. a. for de internationale forpligtelser inden for rammerne af GATT-aftalen og for budgetdisciplinen. Dette begreb er fra starten blevet identificeret med begrebet mærkbart fald i LOK, som er defineret i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 3813/92. Det har siden vist sig, at også andre LOK-fald vedrørte begrebet væsentlig revaluering, bl. a. de fald der kunne udløse artikel 7 eller 8 i forordning (EØF) nr. 3813/92. I juli 1996 blev artikel 8 i forordning (EØF) nr. 1068/93l7 derfor ændret, således at sidstnævnte tilfælde nu også omfattes af definitionen af begrebet væsentlig revaluering. Forordningen (EFT nr. L 145 af 29. 6. 1995, s. 43) blev ændret ved forordning (EF) nr. 1224/96 (EFT nr. L 161 af 29. 6. 1996, s. 70). Artikel 18 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (EFT nr. L 302 af 19. 10. 1992, s. 1). KOM(95)335 endelig udg. KOM(96)40 endelig udg. Forordningen (EFT nr. L 108 af 1. 5. 1993, s. 106) blev senest ændret ved forordning (EF) nr. 1482/96 (EFT nr. L 188 af 27. 7. 1996). 25 2. Udligningsstøtte Ved udgangen af perioden 1995/96 havde de seks medlemsstater, der var berørt af forordning (EF) nr. 1527/95, anmeldt et projekt for udligningsstøtte. Kommissionen har ikke gjort indsigelse. Sverige, som havde en frist på yderligere seks måneder til støtteanmeldelse efter forordning (EF) nr. 2990/95, har ikke fremlagt noget projekt i den betragtede periode. Først Frankrig og dernæst Belgien har inden fristen den 30. 6. 1996 forelagt et nationalt støtteprojekt til udligning af virkningerne af andre medlemsstaters devalueringer, jf. forordning (EF) nr. 2611/95. Kommissionen har ikke rejst indvendinger. 26 I nedenstående tabel er der en oversigt over de støttemuligheder, der er åbnet, og den støtte, som er blevet anmeldt. Alle beløbene er udtrykt i mio. ECU på grundlag af RMK pr. 1. 7. 1996. Anden og tredje udligningsrate for mærkbar LOK- nedgang er henholdsvis 2/3 og 1/3 af den første rate, som er anført i tabellen. Medlemsstat Forordning (EF) nr. 1527/95 Belgien Luxembourg Danmark Tyskland Nederlandene Østrig Forordning (EF) nr. 2990/95 Mærkbar LOK- nedgang (%) Loft (mio. ECU) Anmeldt EU- finansiering (mio. ECU) Anmeldt national finansiering (mio. ECU) 2,193 2,193 0,496 2,229 2,572 2,264 40,2 3,2 8,0 216,7 101,4 38,7 20,5 1,6 4,0 108,3 50,7 19,4 6,1 1,6 0,0 108,3 0,0 0,0 Sverige 1,734 20,8 Forordning (EF) nr. 2611/95 Belgien Frankrig 0 0 3,3 17,3 27 a) Udligning som følge af mærkbare LOK-fald (forordning 1527/95) Luxembourg og Tyskland besluttede at yde den størst mulige støtte med fordobling af EUGFL-kompensationen via nationale midler. Belgien agter at supplere med en nationalt bidrag på 15% af det tilladte maksimum ud over EU- finansieringen på 50%. Danmark, Nederlandene og Østrig yder ikke noget nationalt supplement. Medens de øvrige af de berørte medlemsstater yder støtten direkte til landbrugerne i forhold til deres tidligere produktion, har Danmark, Tyskland og Nederlandene for tredje rate foretrukket en mere standardpræget fordeling, da beløbene ville have været under 400 ECU pr. bedrift. For at undgå en global, sektorvis overkompensation er der indført maksimumsbeløb for de enkelte sektorer. Disse beløb er blevet fastsat ud fra de hypoteser for indtægtstab, som Rådet har lagt til grund for fastsættelsen af den samlede godkendte maksimumsstøtte. Således forventedes der kun et betydeligt indtægtstab i de sektorer, der nyder godt af en institutionnel pris, som direkte påvirker de priser, som landbrugerne får. Erfaringerne har vist, at de større sektorer, der er berørt, er følgende: korn, sukkerroer, mælk og kvæg. Da den af Rådet vedtagne støtte er fast og ydes på forhånd, er de reelle tab i de enkelte sektorer, som tager hensyn til den faktiske prisudvikling siden juli 1995, ikke benyttet til at ændre maksimumsbeløbene for de enkelte sektorer eller det samlede støttebeløb. I Belgiens og Østrigs tilfælde er støtten til de enkelte produktionssektorer ikke proportional med fordelingen af maksimumsbeløbene for de enkelte sektorer. De er imidlertid i alle tilfælde lavere end de mulige maksimumsbeløb for de enkelte sektorer. Den ydede støtte giver således ingen overkompensation for de sektorvise tab som fastsat ifølge reglerne, men derimod en underkompensation, som er forskellig fordelt mellem sektorerne. Ingen sektor kan anses for at blive overkompenseret i forhold til det af Rådet anslåede indtægtstab. 28 Belgien har vedtaget nedenstående udligninger vedrørende 1996-raten. For 1997 og 1998 er raterne nedsat henholdsvis 1/3 og 2/3: Sektor Produktionsværdien for sektoren i % af de 4 sektorer Maksimal støtte pr. sektor (i mio. ECU) Samlet tilladt støtte (i mio. ECU) Tilladt støtte i % af den maksimale støtte Tilladt støtte til sektoren i % af de 4 sektorer Korn, undtagen majs Sukker roer Mælk Kvæg 8,15 10,41 38,51 42,93 3,33 4,26 15,75 17,56 1,53 1,96 7,24 15,84 45,95 46,01 45,97 90,21 5,76 7,38 27,25 59,62 Støtte pr. enhed (ECU), afrundet 10,9 pr. ha 37,6 pr. ha 0,43 pr. hl 54,47 pr. storkreatur Støtten er fordelt således, at det sektorvise maksimumsbeløb praktisk taget er tildelt i oksekødssektoren, medens de øvrige sektorer har fået mindre. For de tre støtterater er enhedsbeløbene for korn, sukkerroer og kvæg baseret på de erklæringer, som landbrugerne har afgivet som led i godtgørelser udbetalt i 1994 i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik. Der er i kornsektoren fastsåten justering afhængig af det regionale udbytte. I kvægsektoren afhænger støtten af antallet af tyre og ammekøer, for hvilke der er ydet præmie i 1994. De mælkemængder, for hvilke der er foretaget en udligning, er dem, der er leveret fra 1. 4. 1994 til 31. 3. 1995 med et maksimum svarende til kvoten. Da de ydede beløb afhænger af produktionsniveaueme fra før 1. 7. 1995, anses de ikke at tilskynde til en produktionsstigning. 29 Luxembourg har fordelt den samlede støtte, der kan ydes, for så vidt angår 1996- raten, som angivet i nedenstående tabel. De 2 følgende rater nedsættes i overensstemmelse med til produktionsfordelingen. Landbrugerne modtager enhedsbeløbene i forhold til de anmeldte mængder under ordningen med udligningsgodtgørelse til ugunstigt stillede områder (forordning (EØF) nr. 2328/91). forskrifterne. Fordelingen på sektorer svarer Sektor Korn Sukker roer Mælk Kvæg Produktionsværdien for sektoren i % af de 4 sektorer Maksimal støtte pr. sektor (1 000 ECU) Samlet tilladt støtte (1 000 ECU) Tilladt støtte i % af den maksimale støtte Tilladt støtte til sektoren i % af de 4 sektorer Støtte pr. enhed (ECU), afrundet 11,82 p. m. 53,18 35,00 376 376 0 0 1693 1115 1693 1115 100 100 100 100 11,81 13,1 pr. ha - 0 53,17 35,01 34,67 pr. ko 10,92 pr- storkreatur 30 Da Danmark kun kan yde under 70 ECU pr. bedrift, har landet besluttet at anvende støtten til kollektive foranstaltninger af almen interesse. Tilskuddene fra EUGFL fordeles ligeligt mellem to ordninger, der fremmer foranstaltninger, som ikke tilskynder til at øge produktionen, nemlig Promillefonden for landbrug og produktudviklingsordningen, som bidrager foranstaltninger vedrørende forskning, oplysning, uddannelse, salgsfremme osv. Disse ordninger finansieres i fra producenterne. De agromonetære princippet af obligatoriske afgifter kompensationer vil blive anvendt til særlige foranstaltninger og dermed muliggøre dels nye foranstaltninger, dels en nedsættelse af bidragene til igangværende foranstaltninger. til Tyskland yder den maksimale støtte, men denne udgør lige under 400 ECU pr. bedrift. Herefter har Tyskland valgt en forenklet støttetildeling til landbrugerne, hvor der ikke tages hensyn til indtægtstabenes sektorvise fordeling. til tilskud landbrugernes bidrag Støtten udgør et forsikring mod landbrugsulykker. Siden 1963 er der ydet statstilskud til disse forsikringer for at mindske landbrugernes bidrag. Mellem 1994 og 1998 er dette tilskud på 320 mio. ECU, og det udgør for øjeblikket 35% af det samlede beløb. Landbrugernes andel på knap 600 mio. ECU vil i 1996, 1997 og 1998 blive nedsat med den gradvis aftagende udligningsstøtte, dvs. 216,7 mio. ECU i 1996 og derefter henholdsvis 144,5 mio. ECU et 72,2 mio. ECU de to næste år. til 31 Nederlandene har ønsket at fordele støtten som angivet i nedenstående tabel for 1996-ratens vedkommende. Den efterfølgende rate bliver på 2/3 af den første. Tredje rate på knap 225 ECU pr. bedrift vil blive tildelt i form af kollektive foranstaltninger af almen interesse. Sektor Korn Sukker roer Kartofler til stivelses- fremstilling Mælk Kvæg Produktionsvær dien for sektoren i % af de 5 sektorer Maksimal støtte pr. sektor (i mio. ECU) Samlet tilladt støtte (i mio. ECU) Tilladt støtte i % af den maksimale støtte Tilladt støtte til sektoren i % af de 5 sektorer Støtte pr. enhed (ECU), afrundet 3,75 6,46 3,32 64,13 22,34 3,80 6,55 3,37 65,07 22,67 1,90 3,28 1,68 32,54 11,23 50 50 50 50 50 3,75 6,46 3,32 64,13 22,34 10,56 pr. ha (vinter hvede) 28,17 pr. ha 27,44 pr. ha 19,08 pr. ko 20,10 pr. kreatur 1-2 år Støttens fordeling mellem de pågældende sektorer svarer til produktionens fordeling. Landbrugerne får lildelt støtten på grundlag af oplysningerne fra landbrugstæll ingen i maj 1995. For korns og kvægs vedkommende er der taget hensyn til mange kategorier ved fordelingen af sektorstøtten i forhold til standarddækningsbidraget pr. kategori og ved ydelsen af et differentieret beløb afhængigt af korn- eller kvægtyper. 32 Tredje rate vil blive anvendt til forebyggelse og kontrol af dyre- og plantesygdomme, når der er en offentlig interesse heri, samt til kompensation for eventuelle skader forårsaget af disse sygdomme eller af vejrliget. Hvad kompensationen for skader angår, anvender producentorganisationerne støtten til at yde tilskud til de forsikringspræmier eller bidrag, som landbrugerne i den forbindelse skal betale. Østrig vil foretage en forskriftsmæssig nedsættelse af første rate af støttebeløbene, som er angivet i nedenstående tabel: Sektor Korn Sukkerroer Kartofler til stivelses- fremstilling Mælk Kvæg Produktionsvær dien for sektoren i % af de 5 sektorer Maksimal støtte pr. sektor (i mio. ECU) Samlet tilladt støtte (i mio. ECU) Tilladt støtte i % af den maksimale støtte Tilladt støtte til sektoren i % af de 5 sektorer Støtte pr. enhed (ECU), afrundet 15,47 6,27 0,45 44,06 33,75 5,99 2,43 0,17 17,07 13,08 0 0 0 0 0,94 0,17 10,34 7,91 38,68 100,00 60,57 60,47 4,85 0,88 53,41 40,86 1,08 pr. t (kvote A) 1,77 pr. t 41,66 pr. ko 27,18 pr. dyr 33 Støttefordelingen indebærer en udligning svarende til 100% af maksimumsbeløbet for kartofler til stivelsesfremstilling, ca. 60% for sektorerne vedrørende mælk og kvæg, knap 40% for sukkerroer og 0 for korn. For roer og kartofler er enhedsbeløbene baseret på mængder, for hvilke der er indgået kontrakt mellem producenter og forarbejdningsvirksomheder henholdsvis den 1. 7. 1995 og den 31. 5. 1995. For mælke- og kvægsektorerne beregnes og tildeles de på grundlag af besætningen pr. 1. 4. 1995 og anmeldes inden for rammerne af støtteprogrammer med henblik på miljøforbedring og naturpleje (forordning (EØF) nr. 2078/92). b) Udligning af følgerne af andre medlemsstaters devalueringer (forordning nr. 2611/95) Først Frankrig og siden Belgien har i én årlig rate ydet støtte til national finansiering med henblik på at udligne virkningerne af lirens devaluering i oksekødssektoren. De nationale markeder var i begge tilfælde - direkte eller indirekte - meget afhængige af det italienske marked. I Frankrig går knap 50% af eksporten af levende kreaturer og fersk kød til Italien, dvs. ca. 25% af produktionen. I Belgien går 50% af eksporten sædvanligvis til Frankrig og Italien, dvs. ca. 20% af produktionen. I de tre pågældende medlemsstater faldt priserne voldsomt fra og med marts 1995 i såvel national valuta som ECU. Dette faldt sammen med starten på den voldsomme devaluering af liren. For at tage hensyn til de sæsonbetingede prissvingninger samt interventionsprisfaldene blev der som reference foretaget en beregning af de ugentlige prisgennemsnit de seneste tre år, nedsat med 10 %. Ved at sammenligne de ugentlige priser, der blev konstateret i 1995, med disse referencegennemsnit, afsløredes der et yderligere signifikant prisfald mellem marts og august 1995. Efter den anvendte metode var det prisfald, der kunne tilskrives lirens devaluering, i gennemsnit på 3,8% og højst 5% i Frankrig. I Belgien var det i gennemsnit på 1,7% og højst 3%. I mangel af andre væsentlige faktorer blev disse yderligere prisfald under hensyntagen til lirens devaluering anset for at være en følge af denne devaluering. Det pågældende indtægtstab blev - med en mulig udsvingsmargen - således anslået til ca. 17 mio. ECU for Frankrig og 5,6 mio. ECU for Belgien. På dette grundlag indførte Frankrig en fast støtte pr. kvægkategori pr. afsætningsuge. Denne støtte blev ydet til opdrættere på basis af antallet af solgte dyr i de pågældende uger. Belgien vedtog en støtte på 3,3 mio. ECU i regionen Vallonien. Da der ikke rådes over pålidelige detailoplysninger for de enkelte erhvervsdrivende om den ugentlige afsætning i den pågældende periode, blev der tildelt et beløb på 10,16 ECU pr. storkreatur afhængigt af de præmier, der blev udbetalt i 1994 for tyre og ammekøer. 34 C. Økonomiske virkninger Ud fra et teoretisk synspunkt kan de markedspriser, der er stærkt knyttet til en interventionsordning (korn-, sukker-, mælke- og oksekødssektoren), blive påvirket af LOK. Via priserne på nogle af disse produkter kan udviklingen i LOK således indvirke på landbrugernes indkomster. Desuden kan der, hvis der er en forskel mellem LOK og RMK eller mellem markedspriserne og interventionspriserne i national valuta, opstå forstyrrelser inden for samhandelen. Priserne på de øvrige produkter, for hvilke der ikke findes nogen interventionsordning, som er retningsgivende for markedet, påvirkes derimod ikke af LOK. For disse produkter kan et kraftigt og pludseligt udsving i RMK dog bringe forstyrrelser i samhandelen. Det er bl. a. tilfældet, når markedspriserne ikke følger valutabevægelserne. Foruden den som de monetære udsving har på priserne, påvirkes landbrugsindkomsterne også direkte af virkningerne af de LOK, der finder anvendelse på den direkte producentstøtte. indvirkning, 1. Priser Analysen vedrører hovedsageligt de månedlige udsving i perioden 1995/96. For de produkter, for hvilke der ikke findes nogen interventionsordning, som påvirker markedspriserne, kan der som forventet ikke konstateres nogen sammenhæng mellem bevægelserne i disse priser og i LOK. Selv for ITL, der blev kraftigt revalueret fra juli 1995 til juni 1996, var der tale om stigninger og udsving i markedspriserne for vin, olivenolie, fårekød og svinekød, som ikke udviste nogen sammenhæng med faldene i LOK. For de øvrige produkters vedkommende har analysen været koncentreret om de sektorer, hvor der foreligger anvendelige oplysninger, og den omfatter et enkelt repræsentativt marked for hver af de pågældende medlemsstater18. Da der ikke forekom nævneværdige devalueringer, var det nedennævnte bevægelser i LOK, der kunne få de største virkninger i perioden 1995/96: de kraftige vedblivende revalueringer af ITL (12,1%) og af SEK (9,9%) de "væsentlige" revalueringer i juni og juli 1995 af BEF, DKK, DEM, NLG og ATS og i januar 1996 af SEK. Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, diagram B 2 til B 15. 35 a) Korn' Markedspriserne for blød hvede lå betydeligt højere end interventionspriserne i national valuta. Fra august 1995 til april 1996 i produktionsåret 1995/96 lå markedspriserne i de tre vigtigste producentmedlemsstater (Tyskland, Frankrig og Det Forenede Kongerige) i gennemsnit 22% over interventionsprisen. På dette usædvanligt høje niveau blev markedspriserne ligesom året før, hvor de lå 12% over interventionsprisen, kun i ubetydeligt omfang påvirket af de mindre udsving i interventionsprisen i national valuta. Den generelle tendens i disse priser var dog på trods af de meget store uregelmæssigheder i 1995/96 alt i alt ikke inkonsekvent. I de fleste medlemsstater var der således såvel for markedspriserne som for interventionspriserne med tillæg af de månedlige forhøjelser overvejende tale om en stigning i løbet af produktionsåret. For de to medlemsstaters vedkommende, hvor LOK i 1995/96 udviste en betydelig nedgang, nemlig Italien og Sverige, forblev markedspriserne og interventionspriserne praktisk taget på samme niveau i national valuta, dog således at markedspriserne snarere faldt i ITL og forblev konstante i SEK. For så vidt angår de væsentlige revalueringer, der gav anledning til udligningsstøtte, er det svært at konstatere faldene i markedspriserne, hvis der har været sådanne, idet faldene i LOK for BEF, DEM, NLG og ATS var sammenfaldende med nedsættelsen af interventionspriserne i ECU ved produktionsårets begyndelse. Fra juni til juli 1995 var denne nedsættelse under hensyntagen til de månedlige forhøjelser på ca. 15%. Mellem marts-april og august-september 1995, dvs. inden og efter forstyrrelserne omkring overgangen til de nye produktionsår, faldt de nationale priser i de pågældende valutaer. Priserne i FRF og GBP ændrede sig derimod praktisk taget ikke mellem de to pågældende perioder. Hvis prisfaldene har haft sammenhæng med ændringerne i LOK, er de imidlertid også blevet påvirket af andre faktorer, da prisfaldene ikke er proportionale. De mærkbare fald i LOK var af størrelsesordenen 3%, idet DEM og ATS faldt mindst, medens prisfaldene var på ca. 4-5% for BEF og NLG, på 7-8% for DKK og DEM, og på 11% for ATS. Blandt de faktorer, der har indflydelse på disse forskelle i prisudviklingen i de enkelte medlemsstater, er størrelsen af den nationale høst utvivlsomt en af de mere afgørende. Den franske høst i produktionsåret 1995/96 lå således tæt på gennemsnittet for de tre foregående år, hvilket kan forklare, at prisen i FRF var mere stabil end i de medlemsstater, hvor der var sket en revaluering, og hvor høsten var steget med næsten 10%. For Det Forenede Kongeriges vedkommende, hvor priserne forblev på et forholdsvis stabilt niveau til trods for en produktionsstigning, kan en del af forklaringen være, at der i undersøgelsen er medtaget forskellige hvedesorter. For DKK og SEK fandt de mærkbare nedgange i LOK sted henholdsvis i slutningen af juli 1995 og i januar 1996. Der var her tale om en bemærkelsesværdig stabilitet i priserne i disse og de følgende måneder. I slutningen af juni 1995 kan der teoretisk set for DKK have været 19 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, diagram B 1 a. 36 tale om en foruddiskonteret prisnedgang, som ikke er blevet bemærket på grund af forstyrrelserne ved produktionsårets begyndelse. Dette kan imidlertid ikke have været tilfældet for SEK, da revalueringen heraf fandt sted meget senere. Til trods for en vis usikkerhed og den forsigtighed, der er nødvendig som følge af de mange faktorer, der her lades ude af betragtning, bl. a. forskellene mellem de forskellige korntyper, må det afsluttende konstateres, at der i 1995/96, som var præget af høje markedspriser, sandsynligvis ikke har været tale om agromonetært betingede prisfald som følge af revalueringer. b) Mejeriprodukter ,20 Markedspriserne for skummetmælkspulver (SMP) og smør var i første halvdel af produktionsåret 1995/96 usædvanligt høje (ca. + 10% og + 5%) til interventionspr i serne. i forhold Da interventionspriserne i ECU ikke ændredes fra produktionsåret 1994/95 til 1995/96, må deres udsving i national valuta tilskrives ændringerne i LOK, hvilket gør det lettere at påvise eventuelle virkninger. Der kan imidlertid ikke konstateres nogen sammenhæng mellem revalueringerne af ITL og SEK på den ene side og markedsprisernes bevægelser på den anden. I Italien steg smørpriserne i takt med EU-markedet til trods for nedgangen i LOK i det sidste halvår af 1995; derefter faldt de som alle andre steder. I Sverige holdt priserne på SMP og smør sig på et højt niveau til trods for store udsving, og de fulgte ikke nedgangen i interventionspriserne i SEK. For de valutaer, der var genstand for en væsentlig revaluering i juni og juli 1995, fulgte markedspriserne tydeligvis ikke nedgangen i LOK. Hvis der ikke havde været nogen væsentlig revaluering, er det lidet sandsynligt, at priserne i de pågældende valutaer ville været steget eller steget mere. Priserne i disse valutaer fulgte nemlig generelt en tendens over flere måneder, som ikke afveg meget fra den tendens, der kunne konstateres for priserne i FRF og i GBP, hvor LOK ikke faldt ved produktionsårets begyndelse. 20 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, diagram B 1 b og B 1 c. 37 c) Oksekød21 Priserne på kød af ungtyre faldt kraftigt i begyndelsen af 1995, hvor de nærmede sig eller endog opfyldte betingelserne for udløsning af interventions-foranstaltninger. Derefter, i slutningen af 1995 og indtil BSE-krisen, rettede priserne sig igen betydeligt. I nogle medlemsstater skyldtes prisfaldene mellem marts og juli 1995 sandsynligvis for en dels vedkommende priserne i ITL, som ikke steg i samme omfang som LOK. Disse forholdsvis lave priser påvirkede det franske marked, som er meget afhængigt af samhandelen med Italien, og derefter også situationen i andre medlemsstater. Efter juli 1995 holdt de lave priser i ITL sig stabile; da de ikke forudgående var steget, fulgte de ikke nedgangen i LOK. Markedspriserne i SEK, den anden valuta som blev kraftigt apprecieret i produktionsåret 1995/96, fulgte nedgangen i LOK ret nøje. For de valutaers vedkommende, der undergik en væsentlig revaluering i produktionsårets begyndelse, synes det at være sandsynligt, at de faldende markedspriser havde forbindelse med faldet i LOK. Til trods for et fald i juni og juli 1995, der var mindre end faldet i FRF, som relativt påvirkes mere af det italienske marked, var genopretningen af priserne i andet halvår af 1995 nemlig mindre kraftig i de medlemsstater, der havde revalueret, end i Frankrig og i Det Forenede Kongerige. Desuden havde markedsprisernes bevægelser i BEF, DKK, DEM, NLG og ATS en tendens til nøje at følge bevægelserne i interventionspriserne i national valuta i perioden fra begyndelsen af 1995 til begyndelsen af produktionsåret 1995/96. 2. Samhandel Undersøgelsen vedrører de månedlige udsving i udførslerne til de andre medlemsstater og til tredjelande fra 1992 til 1995. I gennemsnit er perioden frem for alt præget af devalueringerne af ITL, ESP og GRD. a) På kort sigt er det i næsten alle tilfælde umuligt at konstatere de eventuelle monetære virkninger som følge af de væsentlige månedlige udsving i eksportværdien22. I forbindelse med nogle kraftige devalueringer såsom af ITL i foråret 1995 eller af GBP i slutningen af 1992 er der i de pågældende måneder tale om en kortvarig stigning i udførslen. I forbindelse med de kraftige devalueringer af ITL i slutningen af 1992 og af ESP først på sommeren 1993 var der imidlertid ikke tale om nogen samtidig forøgelse af eksporten. De meget store eksportstigninger som for sukker og mejeriprodukter i Spanien i 1994 og 1995 ser i øvrigt ikke ud til at have nogen forbindelse med de monetære begivenheder. Modsat havde styrkelsen af ITL i slutningen af 1995 ikke nogen udpræget Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, diagram B 1 d. Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, diagram C 3 til C 11. 38 indflydelse på de generelle tendenser for den italienske eksport inden for de enkelte landbrugssektorer. For de medlemsstater, der har haft samhandel med medlemsstater, hvis valutaer er blevet kraftigt devalueret, viser de statistiske oplysninger heller ikke nogen tydelig sammenhæng mellem den samlede eksport inden for en given sektor og de monetære bevægelser på kort sigt. Vedrørende de eventuelle agromonetære virkninger på kort sigt kan det desuden anføres, at der for de produkter, for hvilke der ydes eksportrestitutioner, i princippet opstår en risiko for handel i spekulationsøjemed, hvis summen af de monetære afvigelser bliver for stor23. Virkningen af disse kumulerede afvigelser afhænger bl. a. af omkostningerne ved transport fra en medlemsstat til en anden og dermed af medlemsstaternes geografiske afstand samt af de pågældende produkters art. I så henseende opstod de største risici i perioden 1995/96 i forbindelse med de positive afvigelser for ITL og SEK, som oversteg 5 point i de bekræftelses-perioder, hvor tendensen for disse valutaer endnu var uklar. For ITL forekom der kumulerede afvigelser på over 5 point i forhold GRD, DEM og ATS, og den kumulerede afvigelse i forhold GRD og ATS oversteg adskillige gange 4 point. For SEK har de kumulerede afvigelser, som nåede op over 6 point i forhold til IEP, GBP og især FIM, eller 5 point i forhold til DEM og NLG eller selv 4 point i forhold til DKK, kunnet give anledning til forstyrrelser af samhandelen. Disse risici var betydelige inden januar 1996, hvor de store kumulerede afvigelser bestod i en længere periode. imidlertid ingen udsving, der kan tilskrives sådanne Eksportstatistikkerne afslører agromonetære afvigelser. Det fremgår, at de eventuelle forstyrrelser af samhandelen, som er begrundet i afvigelser mellem eksportrestitutionerne udtrykt i national valuta, kun optræder lejlighedsvis. Selv ved en betydelig kumuleret afvigelse over to måneder, som det var tilfældet i slutningen af 1995, opstår der ikke automatisk et organiseret net, da ingen ved, hvor længe situationen fortsat vil bestå. Det udelukker naturligvis ikke, at der kan forekomme isolerede tilfælde af stor økonomisk betydning for den enkelte erhvervsdrivende. b) Over længere perioder viser undersøgelsen af de monetære udsvings virkninger for enhedsmarkedet24, at eksporten generelt kan påvirkes af konkurrenceevnen. Andre faktorer såsom den interne efterspørgsel, eksportørernes adfærd med hensyn til fortjenstmargen og mere eller mindre sektorbestemte strukturforhold har imidlertid også deres betydning, og samspillet mellem alle disse faktorer er af en sådan art, at det er meget svært at fastslå de egentlige virkninger af en enkelt af faktorerne. 23 24 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, diagram A 6. Rapport fra Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, offentliggjort i "Europæisk Økonomi", serien "Rapporter og undersøgelser" nr. 4- 1995. 39 Konkurrenceevnen kan måles ved hjælp af den effektive reale valutakurs, der er udtryk for valutaudviklingen til deres samhandelspartneres betydning samt til udviklingen i produktionsomkostningerne. Ifølge denne indikator har medlemsstaternes konkurrenceevne i perioden fra 1992 til 1995 udviklet sig således: enkelte medlemsstater under hensyntagen i de en ret kraftig negativ tendens for Tyskland, Belgien, Grækenland og Nederlandene en moderat negativ tendens for Frankrig, Danmark og Portugal og en moderat positiv tendens for Irland en ret kraftig positiv tendens for Spanien og Det Forenede Kongerige og en meget kraftig positiv tendens for Italien. Andre indikatorer for konkurrenceevnen fører tilnærmelsesvis til samme resultat for den pågældende periode. Undersøgelsen af statistikkerne25 viser en generel sammenhæng mellem en forøgelse af konkurrenceevnen og en forøgelse af eksportværdien i national valuta. Denne generelle sammenhæng består fortsat, selv om eksportværdien i national valuta deflateres med forbrugerprisindekset. Den nævnte sammenhæng kan derimod ikke konstateres, hvis eksportværdien udtrykkes i ECU eller hvis eksportmængden udtrykkes i tons. Generelt har forbedringer af konkurrenceevnen derfor medført fortjenester på eksporten, men de har ikke bevirket nogen ændring af markedsandelene. Selv om de samlede eksportmængder steg med ca. 5% om året såvel for Italien som for Tyskland var der således, hvis man ser på enhedspriserne udtrykt i konstant købekraft, tale om en stigning for Italiens vedkommende og om en nedgang for Tysklands vedkommende. De vigtigste resultater af denne samlede undersøgelse gælder også for den samlede mængde af de produkter, for hvilke der ikke findes omfattende interventionsordninger. De gælder også, men i mindre omfang, for de øvrige produkter (korn, sukker, mælk og oksekød). De monetære virkninger i disse sektorer med intervention ville ikke være forekommet, hvis prisforskellene i national valuta kun havde afspejlet de agromonetære afvigelser. Disse virkningers forekomst kan bl. a. forklares ved de i punkt C 1 beskrevne forskelle mellem udviklingen i markedspriserne og interventionspriserne i national valuta. Forskellene er endnu kraftigere end de beskrevne, f. eks. for blød hvede, når de pågældende produkter er afledt af dem, der direkte er undergivet interventionsordningen. Den mere fintfølende og mere specifikke undersøgelse af de enkelte produktsektorer giver forskellige og forvirrende resultater, som i høj grad påvirkes af de faktorer, der er specifikke for de pågældende markeder. Sammenholdt med den generelle tendens indtager visse medlemsstater en særstilling. Forbedringen af konkurrenceevnen er således for Spaniens vedkommende kun halvt så stor som for Italiens, mens eksportstigningen værdimæssigt er næsten lige så stor og mængdemæssigt er betydeligt større. Resultaterne for Spanien er i væsentlig grad begrundet i produktionsomlægningen og i markedsføringen af sukker og mælk i EU. 25 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel og diagram Cl og C2. 40 Det er også bemærkelsesværdigt, at Belgien opnåede bedre resultater, end hvad der kunne forventes ud fra det anvendte indeks for konkurrenceevnen, navnlig for frugter og grønsager, og at Det Forenede Kongerige udviste dårligere resultater, navnlig som følge af en tilbagegang i de eksporterede kornmængder. 3. Indkomster De seneste statistikker over landbrugsindkomsterne vedrører 1995. Det er meget vanskeligt at konstatere den nøjagtige indvirkning, som den agromonetære ordning har haft på indkomsterne i 1995, da den i høj grad afhænger af landbrugsomregningskursernes faktiske indvirkning på markedspriserne, af de udløsende begivenheder og af betalingsfristerne for køb, salg og støtte til landbrugerne. Nogle af de virkninger, der gjorde sig gældende i 1995, skyldtes således LOK-bevægelser i 1994, medens visse LOK-ændringer i 1995 først har fået virkninger i 1996 eller vil få det endnu senere. For alligevel at anslå størrelsesordenen af de virkninger, som LOK i perioden 1995/96 har haft på indkomsterne over tolv måneder, har det været nødvendigt at foretage en række tilnærmelser og at opstille en række forudsætninger. De priser, som landbrugerne modtog i perioden 1995/96, anses for at være dem, der konstateredes i 1995, og for fuldt ud at afspejle udviklingen i LOK, for så vidt angår producenterne af sukkerroer og oksekød. I de øvrige produktionssektorer antages det, at LOK-incidensen er lig nul, hvilket er i overensstemmelse med de under punkt C 1 anførte resultater og de forholdsvis ubetydelige samlede indkomster, der er blevet påvirket af minimumspriserne (kartoffelstivelse, forarbejdede frugter og grøntsager,. ). Den agromonetære udligningsstøtte, der blev meddelt eller fastsat af medlemsstaterne, anses for at være udbetalt i 1995/96, således at den udligner den indvirkning, som de væsentligste revalueringer har haft på priserne. For Sveriges vedkommende, hvor den væsentlige revaluering fandt sted i januar 1996, er der kun taget hensyn til halvdelen af det maksimale støttebeløb, der kan ydes. Den direkte producentstøtte, udtrykt pr. hektar opdyrket landbrugsareal, og støtten pr. tons produceret frø, er beløbene for produktionsåret 1995/96, multipliceret med LOK pr. 1. juli 199526. Fårepræmien for 1995 er blevet omregnet ved hjælp af LOK pr. 1. januar 1996; for at beregne hele den virkning, som LOK pr. 1. 1. 1996 har haft på 1995-indkomsterne, er der i stedet for det restbeløb af 1994-præmierne, der i virkeligheden først blev 26 Af hensyn til en forenkling er de få tilfælde, hvor den udløsende begivenhed indtrådte den 1. august, blevet sidestillet med den normale situation, hvor den udløsende begivenhed for LOK indtræder den 1. juli. 41 udbetalt i 1995, anvendt det restbeløb af 1995-præmierne, som i virkeligheden udbetaltes i 1996. De beløb, der i 1995 udbetaltes som oksekødspræmier og strukturstøtte, tobakspræmier og støtte til olivenolieproducenter, afhænger i virkeligheden af LOK primo 1995 eller endog primo 1994 for olivenolie. For at beregne den fulde virkning, som LOK i perioden 1995/96 havde over tolv måneder, er det antaget, at nævnte præmier og støtte påvirkes af LOK primo 1996. For støtten til de store olivenolieproducenter er der anvendt den gennemsnitlige LOK for perioden fra november 1995 til februar 1996 og for de øvrige beløb LOK pr. 1. januar 1996. På grundlag af denne fiktive model, der samler alle virkningerne af LOK 1995/96 over en tolv måneders periode, er der foretaget en beregning: dels af virkningen af den årlige udvikling i LOK fra 1994/95 til 1995/96, idet de indkomstandele, der påvirkes af den agromonetære ordning, er blevet multipliceret med forskellen mellem de gældende LOK i disse to perioder, dels af den agromonetære ordnings årlige virkning i 1995/96 ved at multiplicere nævnte andele med forskellen mellem de gældende LOK og de tilsvarende RMK. Til trods for disse teoretiske aspekter kan det ved hjælp af modellen påvises, at LOK har haft en væsentlig virkning for indkomsterne, og at denne virkning har været forskellig for de enkelte medlemsstater27. Ses der på den virkning, som skyldes LOK-udviklingen i forhold til LOK det foregående år, har den været ret beskeden, normalt på under 2% for størstedelen af medlemsstaterne: overvejende positiv for Luxembourg, Tyskland, Grækenland, Finland, Irland og Spanien, overvejende negativ for Belgien og Danmark, ret neutral for Portugal, Frankrig, Nederlandene og Østrig. Disse svage tendenser er hovedsageligt begrundet i, om der var ligevægt eller uligevægt mellem LOK-indvirkningen på priserne og indvirkningen af udligningsstøtten i de pågældende medlemsstater; for Grækenlands, Irlands og Spaniens vedkommende skyldes de den indvirkning, som devalueringerne har haft på støtten. I tre medlemsstater var der en tydeligt positiv indvirkning i forhold til det foregående år: Sverige (+ 7,2%) som følge af forhøjelsen af hektarstøtten Italien og Det Forenede Kongerige (henholdsvis + 4,1% og +4,5%) som følge af de højere priser og støttebeløb, idet de højere støttebeløb tegner sig for 2/3 af virkningen i Italien og for halvdelen i Det Forenede Kongerige. Alt i alt var indvirkningen på nettoindkomsterne fra landbrugsvirksomhed på 1,7%, dvs. 1 559 mio. ECU. 71% af dette beløb må tilskrives støttebeløbenes virkning. Derudover er 27 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel D 1 til D 3. 42 21% af den samlede indvirkning på indkomsterne begrundet i udligningsstøtten og kun 8% i indvirkningen på priserne. Hvad angår den agromonetære ordnings årlige virkning i forhold til, hvis der i perioden 1995/96 var blevet anvendt RMK i stedet For LOK, har alle medlemsstaterne haft en fordel. Sverige tegner sig stadig for den største stigning i indkomsterne (+ 8,8%). De øvrige medlemsstater, der har haft tydelige fordele, er Luxembourg (+ 5,6%), Tyskland (+ 4,6%), Belgien og Danmark (+ 3,8%). Østrig har haft en mindre fordel (+ 2,5%), da den væsentlige del af indkomsterne, der her udgøres af national støtte, ikke påvirkes. Landbrugerne i Nederlandene, Irland, Italien og Spanien har haft en stigning på ca. 2%. De øvrige medlemsstater har haft en mindre fordel af størrelsesordenen 1% eller endog endnu mindre, for så vidt angår Grækenland og Portugal. Alt i alt var indvirkningen på nettoindkomsterne fra landbrugsvirksomhed på 1,9%, dvs. 1 718 mio. ECU. I dette tilfælde er virkningerne af støtteordningerne mindre, nemlig 45%. Udligningsstøtten tegner sig for 19% og priserne for 36% af den samlede indvirkning på indkomsterne. D. Finansielle virkninger 1. a) Metodologiske aspekter Klassificering af de agromonetære virkninger På det agromonetære område er EU-budgettet belastet med en "tung arv", som kan tilskrives switch over-ordningen (eller den grønne ECU). Denne ordning, der indførtes i 1984, blev afskaffet den 1. februar 1995. I den forbindelse blev de i ECU udtrykte priser og beløb generelt forhøjet med næsten 20% for derved at neutralisere det forhold, at man vendte tilbage til de reale omregningskurser i landbruget. Forudgående, fra 1990 til 1993, havde switch over-ordningen også medført et fald på i alt 1,46% for størstedelen af priserne og beløbene under den fælles landbrugspolitik. Det ville være misvisende at give selve ordningen med grønne ECU skylden for de pågældende omkostninger. Det er nemlig tvivlsomt, om udviklingen i de i ECU fastsatte priser og beløb ville have været den samme, hvis der ikke havde været nogen switch over ordning. Under alle omstændigheder repræsenterer disse omkostninger den finansielle arv vedrørende de samlede agromonetære problemer inden afskaffelsen af den grønne ECU. Disse fra fortiden arvede omkostninger påvirkes ikke af de nuværende agromonetære mekanismer, men i det væsentlige af switch over-koefficientens afsluttende størrelse, dvs. 1,20709, og af strukturen af de årlige udgifter i ECU. Først og fremmest omfatter disse omkostninger virkningerne af den generelle forhøjelse af priser og beløb i ECU, som blev foretaget i begyndelsen af februar 1995. Virkningerne kan anslås at svare til forskellen mellem på den ene side Garantisektionens samlede udgifter med 43 fradrag af de egentlige agromonetære virkninger i 1995/96 og på den anden side samme nedsatte beløb, divideret med 1,207509. Beregnet således er det nødvendigt at korrigere de finansielle følger af prisforhøjelsen, for så vidt angår de udgifter, der står i sammenhæng med verdensmarkedet, dvs. visse eksportrestituationer og bestemte former for støtte28. For de pågældende beløb gælder den i foregående afsnit nævnte metode forskellen mellem størrelsen af EU-priserne og niveauet for verdensmarkedspriserne, men det i realiteten kun er EU-priserne, der ændres. Endvidere må det anføres, at den agromonetært betingede nedgang i priserne i ECU var på 0,17% i 1990, dvs. 11 % af den samlede nedgang, men den fandt anvendelse på mere end 90% af Garantisektionens udgifter. Nedgangen i 1993 var på 1,29%, men den fandt ikke anvendelse på reformgodtgørelserne. Gennemsnitligt medfører et agromonetært fald i priserne på 1% en reduktion af EUGFL's udgifter på 0,7%29. De egentlige finansielle følger af de monetære begivenheder i perioden 1995/96 stammer i øvrigt fra fire mekanismer eller foranstaltninger: franchisen, de udløsende begivenheder, fastfrysningen af LOK og udligningsstøtten. Udgifterne til den agromonetære udligningsstøtte er direkte anført i 1996-budgettet og i det foreløbige budgetforslag for 1997. Disse omkostningers aftagende karakter følger af bestemmelserne og udbetalingen af de sidste trancher af den støtte, der er blevet vedtaget i 1995/96, vil berøre 1998-budgettet og i ubetydeligt omfang 1999-budgettet. Fastfrysningen af LOK medfører omkostninger, der i national valuta svarer til forskellen mellem den fastfrosne LOK og den egentlige LOK på tidspunktet for den relevante udløsende begivenhed, multipliceret med størrelsen af den pågældende støtte i ECU. Da fastfrysningen af LOK er vedtaget indtil den 1. januar 1999, vil den påvirke 1999-budgettet for alle de omfattede former for støtte, medens den kun vil påvirke 2000-budgettet for oksekødspræmiernes vedkommende. De finansielle virkninger af franchisen og de udløsende begivenheder opstår som følge af forskellen mellem landbrugsomregningskursen på datoen for den udløsende begivenhed for det pågældende beløb, og den kurs, der gælder for bogføringen af udgifterne i ECU (bogføringskursen), dvs. kursen den 10. i den måned, hvor den i national valuta afholdte udgift bogføres; 28 En illustration af disse virkninger gives i tabel E 1 i arbejdsdokumentet med basisoplysninger. Forholdet 0,7 fremgår af Kommissionens årlige beretninger om følgerne for udgifterne under EUGFL, Garantisektionen af bevægelserne i vekselkursen dollar/ECU af stigningerne i justeringsfaktoren som følge af kursjusteringerne inden for det europæiske monetære system. 44 normalt er det måneden efter den måned, hvor medlemsstaten foretager udbetalingen til støttemodtageren. Virkningen af franchisen skyldes forskellen mellem landbrugsomregningskursen og bogføringskursen på datoen for den udløsende begivenhed. Virkningen af de udløsende begivenheder stammer fra forskellen mellem bogføringskursen på datoen for den udløsende begivenhed og bogføringskursen på datoen for udgiftens bogføring i ECU. Denne virkning, der er uafhængig af den valgte LOK-ordning, og som derfor ikke kan benyttes til at sammenligne sådanne ordninger, var udeladt i den foregående agromonetære rapport vedrørende 1993 og 1994. b) Model til beregning af omkostningerne ved de monetære begivenheder i 1995/96 De agromonetære begivenheder og beslutninger i perioden 1995/96 har først og fremmest betydning for budgetterne 1996 til 1999. For at anslå de agromonetære virkninger for 1996-budgettet er der taget hensyn til det foreløbige tillægs- og ændringsbudget for 1996 (FTÆB 96), som er gældende fra den 30. juni 1996, og som er opstillet på grundlag af de den 6. maj 1996 foreliggende omregningskurser. Hvad angår virkningerne for 1997 til 1999, er beregningerne baseret på det foreløbige budgetforslag for 1997 (FBF 97), som er gældende fra den 30. juni 1996, og som er opstillet på grundlag af de den 21. marts 1996 foreliggende omregningskurser. Der er foretaget en korrektion af FTÆB 96 og FBF 97, idet de ved udarbejdelsen anvendte LOK er blevet udskiftet med de LOK, der forelå den 1. 7. 199630. Den anvendte bogføringskurs er ikke blevet justeret, da den er af mindre betydning for de agromonetære virkninger, der skyldes udsvingene i LOK. De pr. 1. 7. 1996 korrigerede FTÆB 96 og FBF 97 gengiver den situation, der følger af de senest foreliggende LOK i slutningen af perioden 1995/96. Der er foretaget en opdeling af udgifterne, dels på de forskellige udløsende begivenheder for de LOK, der finder anvendelse på dem, og dels på de forskellige medlemsstaters valutaer på grundlag af de tidligere udgifter. Et skøn over EU-udgifterne, hvis der ikke havde været nogen agromonetær ordning, er beregnet ved at erstatte de i FTÆB 96 og FBF 97 anvendte LOK med de RMK, der var gældende ved begyndelsen af måneden for bogføringen af disse udgifter, og ved herfra at fradrage den agromonetære udligningsstøtte. 30 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel E 3 til E 6. 45 Det skal bemærkes, at valget af bogføringsmåneden for hver udgiftstype31 er en ret usikker tilnærmelse, der er behæftet med store udsving. For alle bogføringsdatoer efter den 1. 7. 1996 er de anvendte RMK lig med RMK pr. 1. 7. 1996. Den samlede virkning af fastfrysningen af LOK er beregnet ved at erstatte de LOK, der er anvendt for den pågældende støtte i FTÆB 96 og FBF 97, med de LOK, der faktisk var gældende på datoen for den udløsende begivenhed for støtten. Virkningen af de udløsende begivenheder er beregnet som forskellen mellem resultaterne af den i andet led beskrevne beregning og resultaterne af en tilsvarende simulation under anvendelse af de RMK, der var gældende på datoen for de udløsende begivenheder for de i virkeligheden anvendte LOK. I betragtning af de ovenfor omtalte forbehold vedrørende bestemmelsen af bogføringsmåneden, er denne evaluering ikke særlig præcis. Efter 1997 kan den ikke anvendes, da alle de efter den 1. 7. 1996 gældende omregningskurser er udskiftet med dem, der var gældende pr. 1. 7. 1996. Virkningen af franchisen beregnes som forskellen mellem på den ene side resultaterne af situationen med de løbende LOK uden fastfrysning, som beskrevet i tredje led, og på den anden side resultaterne af simulationen med de gældende RMK på datoen for de udløsende begivenheder, som beskrevet i fjerde led. Med hensyn til FTÆB 96 kan det anføres, at 75% af de heri anførte beløb påvirkedes af LOK for perioden 1995/96. De pr. 1. juli 1996 gældende omregningskurser finder anvendelse på 3% af udgifterne, for hvilke den udløsende begivenhed faktisk indtrådte på denne dato, men også på 10% af udgifterne, for hvilke den udløsende begivenhed indtrådte senere, fra den 2. juli til den 15. oktober 1996. For næsten alle andre udgifter i 1996- budgettet er der anvendt de omregningskurser, der var gældende på datoerne for de udløsende begivenheder, der indtrådte forud for den 1. juli 1995, idet man dog ikke er gået længere tilbage end til november 1994. Alt i alt er der således ca. 1% af udgifterne, der anses for at være uafhængige af LOK. For FBF 97 er det kun 2% af udgifterne, der berøres af LOK, for hvilke de udløsende begivenheder er indtrådt forud for den undersøgte periode. 11% af udgifterne påvirkes af de LOK, der var gældende primo 1996, og 37% påvirkes af de LOK, der var gældende den 1. juli 1996. Der er således ca. 50% af FBF 97, der afhænger af de faktisk gældende omregningskurser fra den 2. juli 1996 til den 15. oktober 1997. I stedet for disse kurser, som ikke kendes ved udarbejdelsen af denne rapport, anvendes omregningskurserne pr. 1. 7. 1996. For de budgetoverslag for 1998 og 1999, der bygger på en videreførelse af FBF 97, ligger næsten alle de relevante udløsende begivenheder efter den 1. juli 1996, og i stedet for disse LOK anvendes de LOK, der var gældende pr. 1. 7. 1996. Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel E 3. 46 Alt i alt får den agromonetære situation pr. 1. juli 1996 således en væsentlig betydning for de foretagne skøn for 1997, 1998 og 1999. Denne situation, der naturligvis i høj grad er konjunkturbestemt, er præget af en meget stor monetær afvigelse for SEK (+ 6,779), som ifølge de agromonetære bestemmelser ikke vil kunne opretholdes ret længe. ITL (+4,986) og IEP (+4,603) udviser ligeledes betydelige monetære afvigelser, medens afvigelserne for DEM, NLG og ATS ligger tæt på nul. Denne fordeling af afvigelserne vil utvivlsomt ændre sig, og dette vil ændre de her beregnede resultater betydeligt. Det skal dog bemærkes, at den gennemsnitlige vægtede afvigelse efter en opdeling af 1996-budgettet på de enkelte valutaer er på 2,2% pr. 1. 7. 1996, medens gennemsnittet for perioden 1995/96 var på 2,1%. 2. a) Resultaterne af beregningerne Den "tunge arv" På grundlag af overslagene over de egentlige omkostninger ved de monetære begivenheder i 1995/96 (se litra b nedenfor) må virkningerne af ordningen med den grønne ECU, som har kunnet konstateres ved forhøjelsen af priserne i ECU, anslås til en udgift på 6 800 mio. ECU for 1996-budgettet og 6 920 mio. ECU for 1997. Hvad angår de virkninger af den grønne ECU, som opstår via de beløb, der har sammenhæng med verdensmarkedspriserne, resulterer de foretagne beregninger32 i omkostninger på 1 320 mio. ECU om året. Ved de agromonetære nedsættelser af priserne, dvs. i alt 1,46%, undgås der en yderligere udgift på ca. 340 mio. ECU om året. i alt er de resterende virkninger af fortidens agromonetære problemer af Alt størrelsesordenen 7 800 til 7 900 mio. ECU om året. b) De agromonetære begivenheder i 1995/96 De i tabellen nedenfor anførte resultater viser, at de årlige omkostninger er af størrelsesordenen 1 200 til 1 300 mio. ECU. Næsten 2/3 af disse omkostninger skyldes virkningerne af franchisen. Omkostningerne i forbindelse med franchisen afhænger imidlertid for 1998 og 1999 fuldt ud og for 1997 for halvdelens vedkommende af den fremtidige monetære udvikling. Årsagen til omkostningerne ved franchisen er hovedsagelig, at der er tale om en asymmetrisk ordning, som tillader de positive monetære afvigelser at nå op på 5 point, medens de negative afvigelser for det meste er begrænset til den tærskel, der svarer til den maksimale positive afvigelse nedsat med 5 point. I situationer, hvor bestemte valutaer 32 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel E 2. 47 revalueres kraftigt og løbende, som i 1995/96, er bekræftelsesperiodernes længde desuden af en vis betydning, idet de største positive afvigelser opretholdes i en længere periode. Omkostningerne ved de udløsende begivenheder, som vanskeligt kan nedbringes, hvis man vil undgå at forstyrre markederne, er af størrelsesordenen 100 mio. ECU om året. Dette resultat er unormalt højt, da der i tidsrummet 1995/96 ikke skete nogen udligning meltem de valutaer, der apprecieredes, og andre valutaer, som deprecieredes. Disse omkostningen kan ikke i øjeblikket anslås for 1998 og 1999. Fastfrysningen af LOK medfører omkostninger, der som følge af de udløsende begivenheder^ indtræder gradvist, og som til sidst når op på 185 mio. ECU. Denne fastfrysning indtil den 1. januar 1999 påvirker også 2000-budgettet. \ Udgifterne til udligningsstøtten vil eventuelt blive lavere fra 1997 i betragtning af de devalueringer, der finder sted efter de væsentlige revalueringer, som har foranlediget støtten. Virkningen af disse devalueringer på størrelsen af de støttetrancher, som endnu ikke er tildelt, skal undersøges af Kommissionen efter forvaltningskomitéproceduren. Omkostningerne ved de agromonetære 1996 1997 1998 1999 begivenheder 1995/96 A - Faktisk anvendte ordninger Fastfrysning af LOK Udligningsstøtte Franchise Udløsende begivenheder I ALT (mio. ECU) 111 201 817 107 180 141 890 104 185 185 70 2 916 913 - - 1 236 1 315 1 171 1 100 B - Teoretiske resultater ved anvendelse af artikel 7 og 8 i forordning (EØF) nr. 3813/92 Forhøjelse af støtte (artikel 7) 653 2 812 2 932 1 100 Udligningsstøtte (artikel 8) 0 201 138 70 Franchise Udløsende begivenheder I ALT (mio. ECU) 823 117 953 104 983 979 - - 1 593 4 070 4 053 3 981 48 Ved en opdeling af FTÆB 96 på de enkelte medlemsstater ses det, at Sverige har opnået den største fordel af den agromonetære ordning med en stigning på 11,2% i SEK. Dette er et resultat af virkningerne af franchisen og af de udløsende begivenheder i en konjunktur med en kraftig monetær appreciering. I fremtiden vil Sverige stadig, også selv om disse virkninger forsvinder, drage betydelig fordel af ordningen takket være fastfrysningen af LOK, som vil kunne mærkes fra 1997. Italien var det land, der havde næststørst fordel af ordningen i 1996 med en forøgelse af de pågældende EU-udgifter på 5,6%. Det er dog langtfra sikkert, at dette resultat, som hænger sammen med apprecieringen af ITL i den undersøgte periode, vil kunne opretholdes i fremtiden. følger med en stigning på 4,7% til 3,8% i de pågældende EU-udgifter de Derefter medlemsstater, hvis LOK blev fastfrosset i juni og juli 1995. For disse medlemsstaters vedkommende har den monetære konjunktur svækket virkningerne af franchisen, men dette vil kunne ændre sig i fremtiden. For at vurdere virkningen af Rådets beslutninger af juni 1995, dvs. fastfrysningen af LOK og ydelsen af udligningsstøtte i stedet for at anvende artikel 7 og 8 i forordning (EØF) nr. 3813/92, er der foretaget et skøn over, hvad omkostningerne i forbindelse med den agromonetære ordning ville have været, hvis disse beslutninger ikke var blevet truffet. Heraf fremgår, at den opnåede besparelse andrager ca. 360 mio. ECU i 1996, 2 750 mio. ECU i 1997 og næsten 8 900 mio. ECU over 4 år. Disse enorme omkostninger ved anvendelse af artikel 7 og 8 i forordning (EØF) nr. 3813/92 ville hovedsageligt skyldes opretholdelsen af hektarstøttens størrelse i svenske kroner (+ 10% forhøjelse i ECU). Hvis artikel 7 af en eller anden grund kun blev anvendt for de væsentlige revalueringer i juni eller juli 1995, ville omkostningerne i 1996 have været de samme som dem, der rent faktisk er opstået, medens de ville være steget med næsten 700 mio. ECU i 1997 og med næsten 2 500 mio. ECU over de fire år 1996-1999. 49 ISSN 0254-1459 KOM(96) 636 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 09 03 Katalognummer : CB-CO-96-633-DA-C ISBN 92-78-12918-6 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 5o