title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 118/97, 2. detsember 1996, millega muudetakse ja ajakohastatakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord

eurovoc_concepts:
European official
labour mobility
self-employed person
social security
wage earner
worker (EU)

text: 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 3 31997R0118 L 28/1 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 30. 1. 1997 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 118/97, 2. detsember 1996, millega muudetakse ja ajakohastatakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 51 ja 235, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ning arvestades, et: arusaadavuse ja selguse huvides on vaja korrigeerida teatavate sätete sõnastust nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruses (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühen- duse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes (3) ning 21. märtsi 1972. aasta määru- ses (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühen- duse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes rakendamise kord, (4) samuti on vaja tühistada aegunud ja ülearused sätted; kõnealused muudatused on ainult tehnilised, selleks et parandada nimetatud määrusi; (1) EÜT C 249, 27. 8. 1996, lk 10. (2) EÜT C 362, 2. 12. 1996. (3) EÜT L 149, 5. 7. 1971, lk 2. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3096/95 (EÜT L 335, 30. 12. 1995, lk 10). (4) EÜT L 74, 27. 3. 1972, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3096/95 (EÜT L 335, 30. 12. 1995, lk 10). pärast viimatist määruste (EMÜ) 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 aja- kohastamist nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2001/83 (5) on teh- tud arvukalt muudatusi; seetõttu on vaja asjakohaste ühenduse eeskirjade läbipaistvamaks ja kättesaadavamaks muutmiseks võtta vastu nimetatud määruste uus, ajakohastatud versioon kummagi määruse terviktekstina, mis on avaldatud A lisa I ja II osas; on aja- kohane esitada nimetatud lisa II osa lisana määrusega (EÜ) nr 3095/95 (6) muudetud määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 95 tekst, mis muutub kohaldatavaks 1. jaanuaril 1998, Prantsuse Vabariigi suhtes 1. jaanuaril 2002; Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikkel 106, mis käsitles maksebilanssi, tunnistati kehtetuks Euroopa Liidu lepingu artikliga G ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 73b lõige 2 keelab kõik maksepiirangud liikmesriikide vahel; selleks et saavutada sotsiaalkindlustuse valdkonnas töötajate vaba liikumise eesmärk, on vajalik ja asjakohane, et riikide sotsiaalkind- lustusskeemide kooskõlastamisega seotud eeskirju tuleks muuta ühenduse õigusaktiga, mis on kõigis liikmesriikides siduv ja vahe- tult kohaldatav; käesoleva määrusega tehtud muudatused on kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 3b kolmandas lõigus sätestatud tingimusega, (5) EÜT L 230, 22. 8. 1983, lk 6. (6) EÜT L 335, 30. 12. 1995, lk 1. 4 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 2 Artikkel 1 Määrust (EMÜ) nr 1408/71 muudetakse järgmiselt. 1. Artikli 82 lõige 4 asendatakse järgmisega: “4. Konsultatiivkomitee eesistujaks on komisjoni esindaja. Ees- istuja ei osale hääletamisel. ” 2. Artikli 88 esimene lause asendatakse järgmisega: “Vajaduse korral tehakse käesoleva määruse põhjal sooritata- vad rahaülekanded asjaomaste liikmesriikide vahel ülekande ajal kehtivate sellealaste kokkulepete kohaselt. ” Määruste (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 pealkiri, põhjendused, sisukord ja sätted asendatakse vastavalt A lisa I ja II osas sisalduva tekstiga, milles on arvestatud käesoleva määruse artikliga 1 tehtud muudatusi. B lisas on eelmises lõigus nimetatud määrusi muutvate aktide loetelu. Artikkel 3 3. Artikkel 100 jäetakse välja. Käesolev määrus jõustub kuu esimesel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 2. detsember 1996 Nõukogu nimel eesistuja E. FITZGERALD 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 5 LISAD A LISA: I OSA: II OSA: Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1408/71, 14. juuni 1971, sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ……………………………………………………………… Nõukogu määrus (EMÜ) nr 574/72, 21. märts 1972, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires lii- kuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes rakenda- mise kord………………………………………………………………………………… Liide ……………………………………………………………………………………… Lehekülg 6 104 229 B LISA: Määrusi (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) 574/72 muutvate aktide loetelu ……………… 230 6 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd A LISA I OSA Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes (8) (9) (10) (11) SISUKORD I JAOTIS II JAOTIS ÜLDSÄTTED (artiklid 1—12) …………………………………………………………………………………………… KOHALDATAVA ÕIGUSE KINDLAKSMÄÄRAMINE (artiklid 13—17a) ……………………………………………… III JAOTIS ERI LIIKI HÜVITISTEGA SEOTUD ERISÄTTED ………………………………………………………………………… 1. peatükk Haigus ning rasedus ja sünnitus 1. jagu 2. jagu 3. jagu 4. jagu 5. jagu 6. jagu 7. jagu Ühissätted (artikkel 18) …………………………………………………………………………………………………… Töötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad ning nende pereliikmed (artiklid 19—24) …………………………………… Töötud ja nende pereliikmed (artikkel 25) ……………………………………………………………………………… Pensionitaotlejad ja nende pereliikmed (artikkel 26) …………………………………………………………………… Pensionärid ja nende pereliikmed (artiklid 27—34) …………………………………………………………………… Muud sätted (artikkel 35) ………………………………………………………………………………………………… Tagasimaksed asutuste vahel (artikkel 36) ……………………………………………………………………………… 2. peatükk Invaliidsus 1. jagu 2. jagu 3. jagu 4. jagu Töötajad või füüsilisest isikust ettevõtjad, kelle suhtes kehtivad üksnes õigusaktid, mille alusel invaliidsushüvitise suu- rus ei sõltu kindlustusperioodi kestusest (artiklid 37—39) ……………………………………………………………… Töötajad või füüsilisest isikust ettevõtjad, kelle suhtes kehtivad üksnes õigusaktid, mille alusel invaliidsushüvitise suu- rus sõltub kindlustus- või elamisperioodi kestusest, või nii seda kui ka 1. jaos osutatud laadi õigusaktid (artikkel 40)… Invaliidsuse süvenemine (artikkel 41) …………………………………………………………………………………… Hüvitiste andmise jätkamine pärast peatamist või tühistamist. Invaliidsushüvitiste muutmine vanadushüvitisteks. Artikli 39 alusel antavate hüvitiste ümberarvutamine (artiklid 42 ja 43) ……………………………………………… 3. peatükk Vanadus ja toitjakaotus (pensionid) (artiklid 44—51) ……………………………………………………………… 4. peatükk Tööõnnetused ja kutsehaigused 1. jagu 2. jagu 3. jagu 4. jagu Õigus saada hüvitist (artiklid 52—59) …………………………………………………………………………………… Sellise kutsehaiguse süvenemine, mille tõttu on määratud hüvitis (artikkel 60) ……………………………………… Muud sätted (artiklid 61 ja 62) …………………………………………………………………………………………… Tagasimaksed asutuste vahel (artikkel 63) ……………………………………………………………………………… 5. peatükk Matusetoetused (artiklid 64—66) ……………………………………………………………………………………… Lehekülg 10 15 19 19 19 21 22 22 24 25 25 26 27 28 29 34 36 37 38 38 6. peatükk Töötushüvitised 1. jagu Ühissätted (artiklid 67 ja 68) ……………………………………………………………………………………………… 38 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 2. jagu 3. jagu Töötud, kes lähevad muusse liikmesriiki kui pädev riik (artiklid 69 ja 70) …………………………………………… Töötud, kes oma viimase töötamise ajal elasid muus liikmesriigis kui pädev riik (artikkel 71) ……………………… 7 Lehekülg 39 40 7. peatükk Perehüvitised (artiklid 72—76) ………………………………………………………………………………………… 40 8. peatükk Hüvitised pensionäride ülalpeetavatele lastele ja orbudele (artiklid 77—79) …………………………………… IV JAOTIS VÕÕRTÖÖTAJATE SOTSIAALKINDLUSTUSE HALDUSKOMISJON (artiklid 80 ja 81) …………………………… V JAOTIS VÕÕRTÖÖTAJATE SOTSIAALKINDLUSTUSE KONSULTATIIVKOMITEE (artiklid 82 ja 83) ……………………… VI JAOTIS MUUD SÄTTED (artiklid 84—93) ……………………………………………………………………………………… VII JAOTIS ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED (artiklid 94—98) ……………………………………………………………………… 41 43 44 45 47 LISAD I lisa II lisa IIa lisa III lisa IV lisa V lisa VI lisa VII lisa Isikud, kelle suhtes kohaldatakse käesolevat määrust …………………………………………………………………… 51 Määruse reguleerimisalast artikli 1 punkti j viimase lõigu alusel välja arvatud eriskeemid füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks. Määruse reguleerimisalast artikli 1 punkti u alapunkti i alusel välja arvatud spetsiaalsed sünni- või lapsendamis- toetused. Mitteosamakselised erihüvitised artikli 4 lõikes 2b määratletud tähenduses, mis ei kuulu määruse reguleeri- misalasse …………………………………………………………………………………………………………………… Mitteosamakselised erihüvitised ………………………………………………………………………………………… Sotsiaalkindlustuskonventsioonide sätted, mida kohaldatakse, olenemata määruse artiklist 6. Sotsiaalkindlustuskon- ventsioonide sätted, mida ei kohaldata kõigile isikutele, kelle suhtes on kohaldatav käesolev määrus ……………… Määruse artikli 37 lõikes 1 osutatud õigusaktid, mille kohaselt invaliidsushüvitiste suurus ei sõltu kindlustusperioodi pikkusest. Füüsilisest isikust ettevõtjate eriskeemid määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 38 lõikes 3 ja artikli 45 lõikes 3 määratletud tähenduses. Määruse artikli 46 lõike 1 punktis b osutatud asjaolud, mille puhul võib loobuda hüvitiste arvutamisest vastavalt määruse artikli 46 lõikele 2. Määruse artikli 46b lõikes 2 osutatud hüvitised ja kokkulepped… Vastavus liikmesriikide õigusaktide vahel, mis käsitlevad invaliidsusgrupiga seotud tingimusi ……………………… Teatavate liikmesriikide õigusaktide kohaldamise erikord ……………………………………………………………… 55 59 62 78 83 87 Juhud, mille puhul isiku suhtes kohaldatakse korraga kahe liikmesriigi seadusi ……………………………………… 103 8 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, arvutamisel arvesse võetakse, samuti antakse hüvitist käesoleva direktiiviga hõlmatud isikute eri kategooriatele olenemata sellest, kus on ühenduses nende elukoht; võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 51 ja 235, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, eri riikide õigusaktide üheaegse kohaldatavuse ning sellest tule- neva kattumise vältimiseks peaksid ühenduse piires liikuvad töö- tajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad kuuluma ainult ühe liikmes- riigi sotsiaalkindlustusskeemi alla; võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust erandjuhte, mille puhul isiku suhtes on üheaegselt kohaldatavad kahe liikmesriigi õigusaktid, peaks esinema võimalikult vähe ja piiratud ulatuses; ning arvestades, et: siseriiklike sotsiaalkindlustusaktide kooskõlastamissätted kuulu- vad liikmesriikide kodanikest töötajate vaba liikumise valdkonda ning peaksid kaasa aitama kõnealuste töötajate elatustaseme ja töötingimuste paranemisele; selleks et võimalikult tõhusalt tagada kõigi liikmesriigi territoo- riumil töötavate töötajate võrdne kohtlemine, on asjakohane kindlaks määrata, et üldjuhul on kohaldatavad selle liikmesriigi õigusaktid, kus asjaomane isik töötab või füüsilisest isikust ette- võtjana tegutseb; ühenduse nurgakiviks olev isikute vaba liikumine ei piirdu tööta- jatega, vaid hõlmab asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vaba- duse raames ka füüsilisest isikust ettevõtjaid; sellisest üldreeglist võib teha erandi, kui konkreetne olukord õigustab kohaldatava õiguse kindlaksmääramisel teistsuguste kri- teeriumide kasutamist; siseriiklikud õigusaktid on väga erinevad selle poolest, millise isi- kute ringi suhtes neid kohaldatakse, mistõttu on soovitatav võtta aluseks põhimõte, et käesolev määrus kehtib kõigi isikute suhtes, kes on kindlustatud töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjate sot- siaalkindlustusskeemi raames või seetõttu, et nad töötavad või on füüsilisest isikust ettevõtjad; teatavad siseriiklike seadustega ettenähtud hüvitised võivad kuu- luda üheaegselt nii sotsiaalkindlustuse kui ka sotsiaalabi alla, nende individuaalse kohaldamise, eesmärkide ja kohaldamisviisi tõttu on vaja kehtestada asjakohaste hüvitiste erijooni arvestav kooskõlastussüsteem, mis peaks sisalduma käesolevas määruses, et vastavalt asutamislepingu sätetele kaitsta võõrtöötajate huve; vaja on arvestada siseriiklike sotsiaalkindlustusalaste õigusaktide erijooni ning rajada üksnes kooskõlastussüsteem; kõnealuse kooskõlastamise raames on vaja ühenduse piires tagada liikmesriigis elavate töötajate ja nende ülalpeetavate, samuti pärast töötaja surma nende ülalpidamisel olnud isikute võrdne kohtle- mine eri riikide õigusaktide alusel; selliseid hüvitisi tuleks käesoleva määruse reguleerimisalasse kuu- luvatele isikutele määrata üksnes vastavalt asjaomase isiku või tema perekonna elukohariigi õigusaktidele, vajaduse korral liites elamisperioodid teistes liikmesriikides ning kodakondsuse alusel diskrimineerimata; kooskõlastussätted peavad tagama, et ühenduse piires liikuvatele töötajatele jääksid alles omandatud ja omandamisel olevad õigu- sed ja hüved; piirialatöötajate ja hooajatöötajate jaoks on vaja kehtestada nende olukorra eripära arvestavad erireeglid, eelkõige sellised, millega on reguleeritud haigestumine ja töötus; eelkõige tuleb kõnealused eesmärgid saavutada sel viisil, et liide- takse kõik perioodid, mida eri riikide õigusaktides hüvitise saa- mise õiguse omandamisel ja säilitamisel ning hüvitise suuruse haigestumise või raseduse ja sünnituse korral antavate hüvitiste puhul on vaja tagada nende isikute kaitse, kes elavad või viibivad mõnes muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik; 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 9 pensionitaotlejate ja pensionäride ning nende pereliikmete erisei- sund nõuab ravikindlustust reguleerivate sätete kohandamist nende olukorraga; selleks et saavutada paremad tingimused tööjõu liikumisel, on edaspidi vaja tagada kõigi liikmesriikide töötuskindlustusskee- mide ja töötute abistamisskeemide suurem kooskõlastatus; invaliidsushüvitiste puhul tuleb luua kooskõlastussüsteem, mis arvestaks siseriiklike õigusaktide erijooni; seetõttu on vaja eristada riikide õigusakte, milles invaliidsushüvitise suurus ei sõltu kind- lustuse kestusest, nende riikide õigusaktidest, milles invaliidsus- hüvitise suurus sellest sõltub; selleks et hõlbustada töö otsimist liikmesriikides, on eriti vajalik anda töötule piiratud aja jooksul töötushüvitist vastavalt selle liik- mesriigi õigusele, mis viimati oli tema suhtes kohaldatav; liikmesriikide kindlustusskeemide erinevuse tõttu on vaja vastu võtta kooskõlastusreeglid, mida kohaldatakse invaliidsuse süve- nemisel; otstarbekas on välja töötada vanaduspensionide ja toitjakaotus- pensionide määramise kord nendeks juhtudeks, kui töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes on olnud kohaldatavad ühe või mitme liikmesriigi õigusaktid; on vaja kindlaks määrata pensioni suurus, mis arvutatakse liitmise ja proportsionaalse arvutamise meetodi järgi ning mis on tagatud ühenduse õigusega juhul, kui siseriiklike õigusaktide kohaldami- ne, sealhulgas vähendamist, peatamist või tühistamist käsitlevate sätete kohaldamine oleks kõnealusest meetodist ebasoodsam; perehüvitiste suhtes kohaldatava õiguse kindlaksmääramist silmas pidades tagab töötamise kriteerium kõigi sama riigi õigusaktidele alluvate töötajate võrdse kohtlemise; selleks et vältida hüvitiste lubamatut kattumist, on vaja kehtestada prioriteetsuse määramise eeskirjad juhuks, kui perehüvitist on õigus saada nii pädeva riigi õigusaktide alusel kui ka pereliikmete elukohariigi õigusaktide alusel; liikmesriikide õigusaktid on eripärased ning erinevad riigiti, mis- tõttu peetakse vajalikuks kehtestada erireeglid selliste riiklike kind- lustusskeemide kooskõlastamiseks, mille alusel saavad hüvitisi pensionäride ülalpidamisel olevad lapsed ja orvud; vaja on asutada halduskomisjon, kuhu kuulub iga liikmesriigi valitsuse esindaja ning mille ülesanne on tegelda eelkõige kõigi käesoleva määruse sätetest tulenevate haldus- ja tõlgendusküsi- mustega ning edasise koostööga liikmesriikide vahel; võõrtöötajate ja nende ülalpidamisel olnud pereliikmete kaitsmi- seks selle eest, et siseriiklikke vähendamist, peatamist või tühista- mist käsitlevaid sätteid ei kohaldataks ülemäära rangelt, on vaja lülitada käesolevasse määrusesse sätted, millega kõnealuste sise- riiklike sätete kohaldamiseks kehtestatakse ranged eeskirjad; soovitatav on, et konsultatiivkomitees vaataksid töötajate ja töö- andjate esindajad läbi halduskomisjonis käsitletavad küsimused; tööõnnetuste ja kutsehaigustega seoses antavate hüvitiste puhul on kaitse tagamiseks vajalik, et kehtestataks eeskirjad nende isi- kute olukorra reguleerimiseks, kes elavad või viibivad muus liik- mesriigis kui pädev liikmesriik; kooskõlastusreeglite kohaldamise hõlbustamiseks on vaja kehtes- tada erisätted, mis arvestaksid riikide õigusaktide erijooni, toitjakaotuspensionide suhtes on vaja kehtestada erisätted; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 10 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 1 (10) (15) — selline isik töötab või kui ta tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana või Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) töötaja ja füüsilisest isikust ettevõtja: i) isik, kes on kohustuslikult või vabatahtlikult jätkuvalt kind- lustatud ühe või mitme riski suhtes, mida hõlmavad töö- tajate või füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustus- skeemide liigid; ii) isik, kes on kohustuslikult kindlustatud ühe või mitme riski suhtes, mida hõlmavad käesolevas määruses käsitletud sot- siaalkindlustuse liigid käesolevas määruses käsitletud sot- siaalkindlustuse alusel, kõigi elanike või kogu töötava ela- nikkonna jaoks mõeldud sotsiaalkindlustusskeemi alusel, kui selline isik: — võib olla töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja sellise kindlustusskeemi haldamis- või rahastamisviisi põhjal, või — sellise kriteeriumi puudumisel on kohustuslikult või vabatahtlikult jätkuvalt kindlustatud mõne teise I lisas nimetatud riski suhtes töötajatele või füüsilisest isikust ettevõtjatele mõeldud kindlustusskeemi alusel või ala- punktis iii osutatud kindlustusskeemi alusel või kui asjaomases liikmesriigis selline kindlustusskeem puu- dub, vastab I lisas esitatud määratlusele; — selline isik on varem olnud kohustuslikult kindlustatud sama riski suhtes sama liikmesriigi sotsiaalkindlustus- skeemi alusel, mis on mõeldud töötajatele või füüsili- sest isikust ettevõtjatele; b) piirialatöötaja — töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kes töötab või tegutseb ühe liikmesriigi territooriumil ja elab mõne teise liikmesriigi territooriumil, kuhu ta korrapäraselt naaseb iga päev või vähemalt kord nädalas; piirialatöötaja, kelle ettevõtja, kellega ta tavaliselt seotud on, paigutab tööle mujale sama või muu liikmesriigi territooriumil, või kes asub teenuseid osutama mujal sama või teise liikmesriigi territoo- riumil, säilitab piirialatöötaja staatuse kuni neljaks kuuks, seda ka juhul, kui tal pole selle aja jooksul võimalik naasta oma elu- kohta iga päev või vähemalt kord nädalas; c) hooajatöötaja — töötaja, kes suundub liikmesriigi territooriu- mile, mis ei ole tema elukohajärgne liikmesriik, et töötada seal hooajaliselt selle riigi ettevõtja või tööandja juures, kusjuures selline töötamine ei tohi mingil juhul kesta kauem kui kaheksa kuud, ning kes jääb hooajalise töötamise ajaks kõnealuse riigi territooriumile; hooajatööna mõistetakse tööd, mis aasta- aegade vahetumise tõttu igal aastal kordub; d) pagulane — 28. juulil 1951 Genfis alla kirjutatud pagulassei- sundi konventsiooni artiklis 1 määratletud isik; iii) isik, kes on kohustuslikult kindlustatud käesolevas määru- ses käsitletud kindlustusliikidega hõlmatud mitme riski suhtes kogu maaelanikkonnale mõeldud standardse sot- siaalkindlustusskeemi alusel vastavalt I lisas ettenähtud kri- teeriumidele; e) kodakondsuseta isik — 28. septembril 1954 New Yorgis alla kir- jutatud kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni artiklis 1 määratletud isik; iv) isik, kes on vabatahtlikult kindlustatud käesolevas määru- ses käsitletud kindlustusliikidega hõlmatud ühe või mitme riski suhtes töötajatele või füüsilisest isikust ettevõtjatele või kõigile elanikele või elanike teatavatele kategooriatele mõeldud liikmesriigi sotsiaalkindlustusskeemi alusel, juhul kui: f) i) pereliige — isik, keda määratletakse või tunnustatakse pere- liikmena või loetakse leibkonda kuuluvaks isikuks õigus- aktides, mille alusel hüvitisi antakse, või artikli 22 lõike 1 punktis a ja artiklis 31 osutatud juhtudel sellise isiku elu- kohajärgse liikmesriigi õigusaktides; kui kõnealustes õigus- aktides peetakse pereliikmeks või leibkonna liikmeks üks- nes isikut, kes elab koos töötaja või füüsilisest isikust 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 11 ettevõtjaga, loetakse see tingimus täidetuks, kui kõnealune isik on peamiselt töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja ülalpidamisel. Kui liikmesriigi õigusaktid, mis käsitlevad mitterahalisi haigus- ning rasedus- ja sünnitushüvitisi, ei võimalda eristada pereliikmeid teistest isikutest, kelle suh- tes õigusakte kohaldatakse, kohaldatakse mõistet “perelii- ge” I lisas määratletud tähenduses; võib mõiste piire igal ajal laiendada asjaomase liikmesriigi dek- laratsiooni põhjal, millega täpsustatakse kindlustusskeemide liigid, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse. Selline deklaratsioon tehakse teatavaks ja avaldatakse vastavalt artikli 97 sätetele. ii) kui tegemist on invaliidsushüvitistega, mida liikmesriigi õigusaktide alusel antakse kõigile selle riigi kodanikele, kes vastavad ettenähtud tingimustele, tähendab “pereliige” vähemalt töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja abikaasat ja tema alaealisi lapsi või tema ülalpidamisel olevaid lapsi; g) ülalpidamisel olnud isik — isik, kes on sellisena määratletud või tunnustatud õigusaktides, mille alusel hüvitist antakse; kui kõnealustes õigusaktides peetakse ülalpidamisel olnud isikuks üksnes lahkunuga koos elanud isikut, loetakse see tingimus täidetuks, kui selline isik oli peamiselt lahkunu ülalpidamisel; h) elamine — alaliselt elamine; i) viibimine — ajutiselt elamine; Eelmise lõigu sätted ei lülita käesoleva määruse reguleerimis- alast välja kindlustusskeeme, mille suhtes kehtis määrus nr 3. Mõiste “õigusaktid” ei hõlma ka sätteid, milles käsitletakse füü- silisest isikust ettevõtjate eriskeeme, mille loomine oleneb asjaomaste isikute algatusest või mis kehtivad üksnes osal liik- mesriigi territooriumist, olenemata sellest, kas võimuorganid laiendada on otsustanud muuta need kohustuslikuks või nende ulatust. Kõnealused eriskeemid on täpsustatud II lisas; k) sotsiaalkindlustuskonventsioon — sotsiaalkindlustusalane kahe- või mitmepoolne kokkulepe, mis on praegu või tulevikus siduv kahele või enamale liikmesriigile, ja muu sotsiaalkind- lustusalane mitmepoolne kokkulepe, mis on praegu või tule- vikus siduv vähemalt kahele liikmesriigile ja ühele või mitmele kolmandale riigile kõigi või osa artikli 4 lõigetes 1 ja 2 nime- tatud kindlustusliikide ja -skeemide suhtes, koos kõnealuste kokkulepete alusel sõlmitud mis tahes liiki lepingutega; l) pädev võimuorgan — vastava liikmesriigi puhul kogu riigis või selle territooriumi osal sotsiaalkindlustusskeemide eest vastu- tav minister, ministrid või muu samaväärne võimuorgan; j) õigusaktid — liikmesriigi seadused, määrused ja muud õigus- aktid ning kõik muud rakendusmeetmed, nii praegu kehtivad kui ka tulevased, mis on seotud artikli 4 lõigetes 1 ja 2 loetle- tud sotsiaalkindlustusliikide ja -skeemidega või artikli 4 lõikes 2a käsitletud mitteosamakseliste erihüvitistega. m) halduskomisjon — artiklis 80 osutatud komisjon; Mõiste ei hõlma töösuhte poolte vaheliste olemasolevate või tulevaste lepingute sätteid, olenemata sellest, kas võimuorga- nid on teinud nende kohta otsuse, millega need on muudetud kohustuslikuks või on laiendatud nende ulatust. Juhul kui sel- liste sätetega: n) asutus — vastava liikmesriigi puhul kõigi või osa õigusaktide kohaldamise eest vastutav organ või asutus; o) pädev asutus — i) jõustatakse eelmises lõigus osutatud seaduste ja määrus- tega ettenähtud kohustuslik kindlustus või i) asutus, kus asjaomane isik on hüvitise taotlemise ajal kind- lustatud; ii) luuakse kindlustusskeem, mida haldab sama asutus kui see, mis haldab esimeses lõigus osutatud seaduste ja määrus- tega loodud kindlustusskeeme, ii) asutus, kellelt asjaomasel isikul on praegu või tulevikus õigus saada hüvitisi, kui tema või tema pereliige või -liikmed elavad asutuse asukohajärgse liikmesriigi territoo- riumil; 12 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd iii) asutus, mille on määranud asjaomase liikmesriigi pädev võimuorgan, või iv) kindlustusskeemi puhul, mis on seotud tööandja vastutu- sega artikli 4 lõikes 1 loetletud hüvitiste suhtes, kas töö- andja või asjassepuutuv kindlustusandja või nende puudu- misel võimuorgani asjaomase määratud organ või asutus; liikmesriigi pädeva alusel, välja arvatud II lisas osutatud spetsiaalsed sünni- või lapsendamistoetused; ii) peretoetus — korrapärane rahaline toetus, mida antakse sõl- tuvalt pereliikmete arvust ja vanusest; v) matusetoetus — ühekordne väljamakse surmajuhtumi korral, välja arvatud punktis t osutatud ühekordne toetus. p) elukohajärgne asutus ja viibimiskohajärgne asutus — vastavalt asu- tus, kes on pädev andma hüvitist asjaomase isiku elukohas, ja asutus, kes on pädev andma hüvitist asjaomase isiku viibimis- kohas selle asutuse rakendatavate õigusaktide alusel, või sel- lise asutuse puudumisel asjaomase liikmesriigi pädeva või- muorgani määratud asutus; Artikkel 2 Isikud, kelle suhtes määrus on kohaldatav q) pädev riik — liikmesriik, mille territooriumil asub pädev asu- tus; r) kindlustusperiood — sissemakseperiood või töötamisperiood või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise periood, mis on tunnustatud õigusaktides, mille sellisena määratletud või kohaselt need on täitunud või loetakse täitunuks, ning kõik selliste perioodidena käsitatavad perioodid, kui kõnealused õigusaktid võrdsustavad need kindlustusperioodiga; 1. Käesolevat määrust kohaldatakse töötajate või füüsilisest isi- kust ettevõtjate suhtes, kelle suhtes kehtivad või on kehtinud ühe või mitme liikmesriigi õigusaktid ning kes on mõne liikmesriigi kodanikud või mõne liikmesriigi territooriumil elavad kodakond- suseta isikud või pagulased, samuti nende pereliikmete ja nende ülalpidamisel olnud isikute suhtes. 2. Samuti kohaldatakse käesolevat määrust sellise töötaja või füü- silisest isikust ettevõtja ülalpidamisel olnud isikute suhtes, kelle suhtes on kehtinud ühe või mitme liikmesriigi õigusaktid, olene- mata sellise töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja kodakondsu- sest, kui nende ülalpidamisel olnud isikud on mõne liikmesriigi kodanikud või mõne liikmesriigi territooriumil elavad kodakond- suseta isikud või pagulased. s) töötamisperiood ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise periood — perioodid, mis on vastavalt määratletud või tunnustatud õigusaktides, mille kohaselt need on täitunud, ja kõik sellis- tena käsitatavad perioodid, kui kõnealused õigusaktid võrd- sustavad need töötamisperioodi või füüsilisest isikust ettevõt- jana tegutsemise perioodiga; 3. Käesolevat määrust kohaldatakse avalike teenistujate ja kohal- datavate õigusaktide alusel nendega võrdsustatud isikute suhtes, kui nende suhtes kehtivad või on kehtinud liikmesriigi õigusak- tid, kelle suhtes käesolev määrus on kohaldatav. sa) elamisperiood — periood, mis on vastavalt määratletud või tun- nustatud õigusaktides, mille kohaselt see on täitunud või täi- tunuks loetud; Artikkel 3 Võrdne kohtlemine t) hüvitised ja pensionid — kõik hüvitised ja pensionid, sealhulgas kõik sellesihilised eraldised riiklikest fondidest, revalvatsiooni- lisandid ja täiendavad hüvitised, arvestades III jaotises sätesta- tut, samuti ühekordsed hüvitised, mida võidakse maksta pen- sionide asemel, ning sissemaksete tagasimaksed; isikutel, kelle suhtes on 1. Liikmesriigi territooriumil elavatel kohaldatav käesolev määrus, on liikmesriigi õigusaktide alusel samasugused kohustused ja õigus saada samasuguseid hüvesid kui kõnealuse liikmesriigi kodanikul, arvestades käesoleva määruse erisätteid. u) i) perehüvitis — kõik perekonna väljaminekute katmiseks antavad rahalised või mitterahalised hüvitised, mida antakse artikli 4 lõike 1 punktis h osutatud õigusaktide 2. Lõike 1 sätteid kohaldatakse õiguse suhtes valida liikmeid sot- siaalkindlustusasutuste organitesse või osaleda nende määramises, kuid need sätted ei mõjuta ühegi liikmesriigi õigusnorme, mis 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 13 reguleerivad isikute õigust kuuluda kõnealustesse organitesse või nendesse määramise viisi. 3. Käesoleva määruse III jaotise sätted ei mõjuta laevaomaniku vastutust reguleerivaid liikmesriikide õigusnorme. 3. Välja arvatud III lisas sätestatud juhul, kohaldatakse artikli 7 lõike 2 punkti c alusel kehtivate ja artikli 8 lõike 1 alusel sõlmi- tavate sotsiaalkindlustuskonventsioonide sätteid kõigile isikutele, kelle suhtes käesolev määrus on kohaldatav. 4. Käesolevat määrust ei kohaldata sotsiaalabi ja arstiabi suhtes, sõja või selle tagajärgede ohvrite hüvitisskeemide suhtes ning ava- like teenistujate ja nendega võrdsustatud isikute eriskeemide suh- tes. Artikkel 4 (10) Reguleerimisala 1. Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi õigusaktide suhtes, mis reguleerivad järgmisi sotsiaalkindlustusliike: a) hüvitised haiguse ning raseduse ja sünnituse korral; b) invaliidsushüvitised, sealhulgas hüvitised, mis on mõeldud töövõime säilitamiseks või parandamiseks; c) vanadushüvitised; d) toitjakaotushüvitised; Artikkel 5 (10) Liikmesriikide deklaratsioonid reguleerimisala kohta käesoleva määruse Vastavalt artiklile 97 teatatud ja avaldatud deklaratsioonides täpsustavad liikmesriigid artikli 4 lõigetes 1 ja 2 osutatud õigusaktid ja kindlustusskeemid, artikli 4 lõikes 2a osutatud mitteosamakselised osutatud miinimumhüvitised ja artiklites 77 ja 78 osutatud hüvitised. hüvitised, artiklis 50 Artikkel 6 e) tööõnnetus- ja kutsehaigushüvitised; Sotsiaalkindlustuskonventsioonid, mis asendatakse käesoleva määrusega f) matusetoetused; g) töötushüvitised; h) perehüvitised. 2. Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi sotsiaalkindlustuse üld- ja eriskeemide suhtes, olenemata sellest, kas need on osamakseli- sed või mitteosamakselised, samuti kindlustusskeemide suhtes, mis on seotud tööandja või laevaomaniku vastutusega lõikes 1 osutatud hüvitiste suhtes. 2a. Käesolevat määrust kohaldatakse ka mitteosamakseliste eri- hüvitiste suhtes, mida antakse õigusaktide või kindlustusskeemide alusel, mis ei kuulu lõikes 1 loetletute hulka või on lõike 4 alusel reguleerimisalast välja jäetud, juhul kui sellised hüvitised on mõel- dud: a) tagama täiendavat, asendavat või lisakaitset lõike 1 punktides a—h loetletud sotsiaalkindlustusliikidega hõlmatud riskide suhtes või b) üksnes invaliidide erikaitseks. Artiklite 7 ja 8 ning artikli 46 lõike 4 sätteid arvestades asendab käesolev määrus reguleerimisalasse kuuluvate isikute ja küsimuste suhtes nende sotsiaalkindlustuskonventsioonide sätteid, mis on siduvad: a) üksnes kahe või enama liikmesriigi suhtes või b) vähemalt kahe liikmesriigi ja ühe või mitme kolmanda riigi suhtes, kui asjakohaste lahenduste tegemisel ei ole vaja kaa- sata ühtegi kolmanda riigi asutust. Artikkel 7 Rahvusvahelised sätted, mida käesolev määrus ei mõjuta 1. Käesolev määrus ei mõjuta kohustusi, mis tulenevad: a) mõnest Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonist, mis on jõustunud, olles ühe või mitme liikmesriigi poolt rati- fitseeritud; b) liikmesriikide ja Euroopa Nõukogu vahel 11. detsembril 1953 sõlmitud ajutistest Euroopa sotsiaalkindlustuskokkulepetest. 2b. Käesolevat määrust ei kohaldata liikmesriikide õigusaktide sätete suhtes, millega on reguleeritud II lisa III jaos loetletud mit- teosamakselised erihüvitised, mille kehtivus piirdub liikmesriigi territooriumi osaga. 2. Olenemata artikli 6 sätetest kohaldatakse jätkuvalt järgmisi sät- teid: a) Reini paadimeeste sotsiaalkindlustust käsitlevate 27. juuli 1950. aasta ja 30. novembri 1979. aasta kokkulepete sätteid; 14 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd b) rahvusvahelise transporditöötajate sotsiaalkindlustust käsitleva 9. juuli 1956. aasta Euroopa konventsiooni sätteid; c) III lisas loetletud sotsiaalkindlustuskonventsioonide sätteid. territooriumil, võrra, mis on pühendatud laste kasvatamisele kõnealuse liikmesriigi tuleb nimetatud kontrollperioodi pikendada ka aja võrra, mille jooksul on teise liikmesriigi õigusaktide alusel antud invaliidsus- või vanaduspensione või haigushüvitisi, (v. a pensionid) ning aja võrra, mis on pühendatud laste kasvatamisele teise liikmesriigi territooriumil. tööõnnetushüvitisi töötushüvitisi või Artikkel 8 Konventsioonide sõlmimine liikmesriikide vahel Artikkel 10 1. Vajaduse korral võivad kaks või enam liikmesriiki sõlmida omavahel konventsioone, mis tuginevad käesoleva määruse põhi- mõtetele ja järgivad selle vaimu. 2. Vastavalt artikli 97 lõike 1 sätetele teatab iga liikmesriik kõi- gist teise liikmesriigiga lõike 1 alusel sõlmitud konventsioonidest. Elamisega seotud tingimusest loobumine. Kohustusliku kindlustuse mõju sissemaksete tagasimaksmisele invaliidsus-, vanadus- või 1. Välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on sätestatud tei- siti, ei tohi ühe või mitme liikmesriigi õigusaktide alusel saada- vaid rahalisi toitjakaotushüvitisi, tööõnnetus- ja kutsehaiguspensione ning matusetoetusi mingil viisil vähendada, muuta, peatada, tühistada või konfiskeerida see- tõttu, et nende saaja elab liikmesriigi territooriumil, mis ei ole see liikmesriik, kus asub hüvitiste maksmise eest vastutav asutus. Artikkel 9 Vabatahtlik kindlustus või kohustusliku kindlustuse vabatahtlik jätkamine Esimest lõiku kohaldatakse ka ühekordsete hüvitiste suhtes, mida antakse uuesti abiellumise korral üleelanud abikaasale, kellel oli õigus saada toitjakaotuspensioni. 1. Liikmesriigi õigusnormid, mis võimaldavad vabatahtlikku kindlustust või kohustusliku kindlustuse vabatahtlikku jätkamist sõltuvalt elamisest vastava liikmesriigi territooriumil, ei ole kohal- datavad teise liikmesriigi territooriumil elavate isikute suhtes, kui nende suhtes on mingil osal ajast, mil nad töötasid või tegutsesid füüsilisest isikust ettevõtjana, kehtinud esimesena nimetatud liik- mesriigi õigusaktid. 2. Kui liikmesriigi õigusaktide kohaselt sõltub vabatahtliku kind- lustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise või- maldamine kindlustusperioodi täitumisest, arvestatakse vajalikul määral teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt täitunud kindlustus- või elamisperioode nii, nagu oleksid need täitunud esimesena nimetatud liikmesriigi õigusaktide alusel. 2. Kui liikmesriigi õigusaktide kohaselt sõltub sissemaksete taga- simaksmine asjaomase isiku suhtes kohustusliku kindlustuse lak- kamisest, ei loeta seda tingimust täidetuks seni, kuni asjaomane isik on töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana kohustuslikult kindlustatud teise liikmesriigi seaduste alusel. Artikkel 10a (10) Mitteosamakselised erihüvitised Artikkel 9a (7) Kontrollperioodi pikendamine 1. Olenemata artikli 10 ja III jaotise sätetest antakse isikutele, kelle suhtes on käesolev määrus kohaldatav, artikli 4 lõikes 2a osutatud rahalisi mitteosamakselisi erihüvitisi üksnes nende elu- kohajärgse liikmesriigi territooriumil vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele tingimusel, et sellised hüvitised on loetletud IIa lisas. Selliseid hüvitisi annab elukohajärgne asutus oma kulul. Kui liikmesriigi õigusaktide kohaselt sõltub hüvitise saamise õigus miinimumkindlustusperioodi täitumisest kindla ajavahemiku jooksul juhtumit, mille vastu ollakse kindlustatud (kontrollperiood), ning kui kõnealused õigusaktid näevad ette, et kontrollperioodi pikendatakse aja võrra, mille jooksul on nimetatud liikmesriigi õigusaktide alusel hüvitisi antud, või aja enne 2. Selle liikmesriigi asutus, kelle õigusaktide kohaselt sõltub lõi- kes 1 käsitletud hüvitiste saamise õigus töötamis-, füüsilisest isi- kust ettevõtjana tegutsemise või elamisperioodide täitumisest, tunnustab vajalikul määral teise liikmesriigi territooriumil täitu- nud töötamis-, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise või ela- misperioode nagu esimesena nimetatud liikmesriigi territooriumil täitunud perioode. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 15 3. Kui õigus saada lõikes 1 käsitletud hüvitist, mida antakse lisa- hüvitisena, on liikmesriigi õigusaktide kohaselt seatud sõltuvusse artikli 4 lõike 1 punktides a—h nimetatud hüvitiste saamisest ning vastavate õigusaktide alusel ei ole saada ühtegi kõnealust hüvitist, võrdsustatakse mõne teise liikmesriigi õigusaktide alusel saadav analoogiline hüvitis esimesena nimetatud liikmesriigi õigusaktide alusel antava hüvitisega lisahüvitise saamise õiguse kohaldamiseks. 4. Kui lõikes 1 käsitletud töövõimetus- või invaliidsushüvitise andmine on liikmesriigi õigusaktide kohaselt seatud sõltuvusse tingimusest, et töövõimetus või invaliidsus oleks esmakordselt diagnoositud kõnealuse liikmesriigi territooriumil, tuleb see tin- gimus lugeda täidetuks, kui töövõimetus või invaliidsus on esma- kordselt diagnoositud teise liikmesriigi territooriumil. perioodi eest. Seda sätet ei kohaldata siiski hüvitiste suhtes, mis on seotud invaliidsuse, vanaduse, toitjakaotusega (pensionid) või kut- sehaigusega ning mida määravad kahe või enama liikmesriigi asu- tused vastavalt artikli 41, artikli 43 lõigete 2 ja 3, artiklite 46, 50 ja 51 või artikli 60 lõike 1 punkti b sätetele. 2. Kui käesoleva määrusega ei ole sätestatud teisiti, võib tugineda liikmesriigi õigusaktide sätetele, mis reguleerivad hüvitiste vähen- damist, peatamist või tühistamist muude sotsiaalkindlustushüvi- tistega või muu sissetulekuga kattumise juhul, neile võib tugineda ka siis, kui kõnealuste hüvitiste saamise õigus omandati teise liik- mesriigi õigusaktide alusel või kui kõnealune sissetulek saadi teise liikmesriigi territooriumil. Artikkel 11 Hüvitiste revalvatsioon Liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud revalvatsioonireegleid kohaldatakse nimetatud õigusaktide alusel makstavate hüvitiste suhtes, arvestades käesoleva määruse sätteid. 3. Liikmesriigi õigusaktide sätetele, mis reguleerivad hüvitise vähendamist, peatamist või tühistamist, võib tugineda invaliidsus- hüvitist või varajast vanadushüvitist saava ja kutse- või äritegevu- sega seotud isiku vastu ka juhul, kui tema tegevus toimub teise liikmesriigi territooriumil. Artikkel 12 (9) (11) Hüvitiste kattumise vältimine 1. Käesoleva määrusega ei anta ega säilitata õigust saada mitut samaliigilist hüvitist ühe ja sama kohustusliku kindlustuse 4. Juhul kui vastav Madalmaade asutus on artikli 57 lõike 5 või artikli 60 lõike 2 punkti b sätete alusel kohustatud kandma teise liikmesriigi õigusaktide alusel antavate kutsehaigushüvitiste kulu- dest osa, vähendatakse Madalmaade õigusaktide alusel makstavat invaliidsuspensioni summa võrra, mis tuleb tasuda teise liikmes- riigi asutusele, kes vastutab kutsehaigushüvitiste andmise eest. II JAOTIS KOHALDATAVA ÕIGUSE KINDLAKSMÄÄRAMINE Artikkel 13 (9) Üldreeglid territooriumil või kui tema tööandjaks oleva ettevõtja või isiku registrisse kantud asukoht või peamine tegevuskoht asub teise liikmesriigi territooriumil; 1. Isikud, kelle suhtes kohaldatakse käesolevat määrust, alluvad üksnes ühe liikmesriigi õigusaktidele, arvestades artiklis 14c sätes- tatut. Kõnealused õigusaktid määratakse kindlaks vastavalt käes- oleva jaotise sätetele. 2. Arvestades artikleid 14—17: b) liikmesriigi territooriumil füüsilisest isikust ettevõtjana tegut- seva isiku suhtes kehtivad selle riigi õigusaktid, seda ka juhul, kui ta elab teise liikmesriigi territooriumil; a) liikmesriigi territooriumil töötava isiku suhtes kehtivad selle riigi õigusaktid, seda ka juhul, kui ta elab teise liikmesriigi c) liikmesriigi lipu all sõitva laeva pardal töötava isiku suhtes kehtivad selle riigi õigusaktid; 16 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd d) avalike teenistujate ja nendega võrdsustatud isikute suhtes keh- tivad selle liikmesriigi õigusaktid, kellele allub neid teenistusse võtnud valitsusasutus; 12kuulise ajavahemiku möödumist. Nõusolekut ei saa anda kauemaks kui 12 kuuks. e) liikmesriigi kaitseväeteenistusse või kordusõppustele või tsi- viilteenistusse kutsutud isiku suhtes kehtivad selle riigi õigus- aktid. Kui kõnealuste õigusaktide järgi on hüvitiste saamise õigus seatud sõltuvusse kindlustusperioodide täitumisest enne sellisesse kaitseväe- või tsiviilteenistusse asumist või pärast sealt vabanemist, võetakse vajalikul määral arvesse mis tahes teise liikmesriigi õigusaktide järgi täitunud kindlustusperioo- de, nii nagu oleksid need esimesena nimetatud riigi õigusak- tide järgi täitunud kindlustusperioodid. Kaitseväeteenistusse või kordusõppustele või tsiviilteenistusse kutsutud töötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad säilitavad oma staatuse töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana; f) isik, kelle suhtes liikmesriigi õigusaktid ei ole enam kohalda- tavad, ilma et teise liikmesriigi õigusaktid oleksid muutunud tema suhtes kohaldatavaks vastavalt mõnele eelmistes punk- tides sätestatud reeglile või vastavalt artiklites 14—17 ettenäh- tud erisätetele, allub oma elukohajärgse liikmesriigi õigusakti- dele üksnes nimetatud õigusaktide sätete kohaselt. 2. Tavaliselt kahe või enama liikmesriigi territooriumil töötava isiku suhtes kohaldatavad õigusaktid määratakse kindlaks järg- miselt: a) isiku suhtes, kes töötab transpordivahendil või kuulub len- nuekipaaži ettevõtja juures, kes pakub rendi või tasu eest või oma kulul rahvusvahelisi raudtee-, maantee-, õhu- või siseveetransporditeenuseid reisijate- või kaubaveoks ja kelle registrisse kantud asukoht või peamine tegevuskoht on liikmesriigi territooriumil, kehtivad nimetatud liikmes- riigi õigusaktid järgmiste piirangutega: i) kui ettevõtjal on filiaal või alaline esindus liikmesriigi territooriumil, kus ei paikne tema registrisse kantud asukoht ega toimu tema peamine äritegevus, kehtivad sellise filiaali või alalise esinduse poolt töölevõetud isi- kute suhtes selle liikmesriigi õigusaktid, kelle territoo- riumil selline filiaal või esindus asub; ii) kui isik töötab peamiselt selle liikmesriigi territooriu- mil, kus ta elab, kehtivad tema suhtes nimetatud riigi õigusaktid, seda ka juhul, kui tema tööandjaks oleva ettevõtja registrisse kantud asukoht ja peamine tegevus- koht ei ole kõnealusel territooriumil ega asu seal tema filiaali ega alalist esindust. Artikkel 14 Töötajate suhtes, v. a meremehed, kohaldatavad erireeglid b) Punktis a nimetamata isikute suhtes kehtivad: Artikli 13 lõike 2 punkti a kohaldamisel arvestatakse järgmisi erandeid ja asjaolusid. 1. a) Liikmesriigi territooriumil tööle võetud isiku suhtes, kelle tema tööandja lähetab teise liikmesriigi territooriumile tööle sama tööandja heaks, jäävad kehtima esimesena nimetatud liikmesriigi õigusaktid, tingimusel et kõnealuse töötamise eeldatav kestus ei ületa 12 kuud ning et ta ei ole saadetud asendama teist isikut, kelle ametiaeg seal on lõp- penud. i) tema elukoha järgse liikmesriigi õigusaktid, kui tema töötamine toimub osaliselt selle territooriumil või kui ta on seotud mitme ettevõtja või mitme tööandjaga, kelle registrisse kantud asukoht või peamine tegevus- koht on eri liikmesriikide territooriumil; ii) liikmesriigi õigusaktid, mille territooriumil paikneb tema tööandjaks oleva ettevõtja või isiku registrisse kantud asukoht või peamine tegevuskoht, juhul kui ta ei ela ühegi sellise liikmesriigi territooriumil, kus ta töö- tab. b) Kui töö kestab ettenägematute asjaolude tõttu kauem kui esialgu eeldatud ja ületab 12 kuud, kohaldatakse jätkuvalt esimesena nimetatud liikmesriigi õigusakte kuni kõnealuse töö lõppemiseni, tingimusel et selle liikmesriigi pädev või- muorgan, kelle territooriumile kõnealune isik lähetati, või pädeva võimuorgani määratud organ annab selleks oma nõusoleku; nimetatud nõusolekut tuleb taotleda enne algse 3. Isiku suhtes, kes töötab liikmesriigi territooriumil sellise ette- võtja juures, kelle registrisse kantud asukoht või peamine tege- vuskoht on teise liikmesriigi territooriumil ja kes tegutseb mõlemal pool kahe liikmesriigi ühist piiri, kehtivad selle liik- mesriigi seadused, kus on ettevõtja registrisse kantud asukoht või peamine tegevuskoht. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 17 Artikkel 14a Artikkel 14b Füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes, v. a meremehed, kohaldatavad erireeglid Meremeeste suhtes kohaldatavad erireeglid Artikli 13 lõike 2 punkti b kohaldamisel arvestatakse järgmisi erandeid ja asjaolusid. 1. a) Tavaliselt ühe liikmesriigi territooriumil füüsilisest isikust ettevõtjana tegutseva isiku suhtes, kes töötab ka teise liik- mesriigi territooriumil, jäävad kohaldatavaks esimesena nimetatud liikmesriigi õigusaktid, tingimusel et eeldatavad tööd ei kesta kauem kui 12 kuud. b) Kui tehtav töö kestab ettenägematute asjaolude tõttu kauem kui esialgu eeldatud ja ületab 12 kuud, kohalda- takse jätkuvalt esimesena nimetatud liikmesriigi õigusakte kuni sellise töö lõpetamiseni, tingimusel et selle liikmesriigi pädev võimuorgan, kelle territooriumile on kõnealune isik nimetatud töö tegemiseks sisenenud, või tema poolt mää- ratud organ annab selleks oma nõusoleku; nimetatud nõus- olekut tuleb taotleda enne algse 12kuulise ajavahemiku möödumist. Nõusolekut ei saa anda kauemaks kui 12 kuuks. 2. Tavaliselt kahe või enama liikmesriigi territooriumil füüsilisest isikust ettevõtjana tegutseva isiku suhtes kehtivad tema eluko- hajärgse liikmesriigi õigusaktid, kui mingi osa tema tegevusest toimub selle liikmesriigi territooriumil. Kui sellise isiku tege- vus ei toimu üldse tema elukohajärgse liikmesriigi territooriu- mil, kehtivad tema suhtes selle liikmesriigi õigusaktid, mille territooriumil toimub tema peamine tegevus. Peamise tege- vuse kindlaksmääramise kriteeriumid on sätestatud artiklis 98 osutatud määruses. 3. Isiku suhtes, kes tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana ette- võtja juures, kelle registrisse kantud asukoht või peamine tege- vuskoht on ühe liikmesriigi territooriumil ja kes tegutseb mõlemal pool kahe liikmesriigi ühist piiri, kehtivad selle liik- mesriigi õigusaktid, kus on nimetatud ettevõtja registrisse kan- tud asukoht või peamine tegevuskoht. Artikli 13 lõike 2 punkti c kohaldamisel arvestatakse järgmisi erandeid ja asjaolusid. 1. Isiku suhtes, kelle ettevõtja, kellega ta tavaliselt seotud on, on tööle võtnud kas liikmesriigi territooriumil või liikmesriigi lipu all sõitvale laevale ning kelle see ettevõtja lähetab enda heaks töötama teise liikmesriigi lipu all sõitvale laevale, jäävad keh- tima esimesena nimetatud liikmesriigi õigusaktid, arvestades artikli 14 lõikes 1 sätestatud tingimusi. 2. Tavaliselt liikmesriigi territooriumil või liikmesriigi lipu all sõitval laeval füüsilisest isikust ettevõtjana tegutseva isiku suh- tes, kes teeb enda nimel tööd teise liikmesriigi lipu all sõitval laeval, jäävad kehtima esimesena nimetatud liikmesriigi õigus- aktid, arvestades artikli 14a lõikes 1 sätestatud tingimusi. 3. Isiku suhtes, kes tavaliselt ei tööta merel ja kes teeb tööd liik- mesriigi territoriaalvetes või sadamas teise liikmesriigi lipu all sõitval laeval, olemata selle laeva laevapere liige, kehtivad esi- mesena nimetatud liikmesriigi õigusaktid. 4. Liikmesriigi lipu all sõitval laeval töötava isiku suhtes, kes selle töö eest saab palka selliselt ettevõtjalt või isikult, kelle regist- risse kantud asukoht või peamine tegevuskoht on teise liik- mesriigi territooriumil, kehtivad viimasena nimetatud liikmes- riigi õigusaktid, kui ta elab selle territooriumil; palka maksvat ettevõtjat või isikut käsitatakse kõnealuste õigusaktide kohal- damisel tööandjana. Artikkel 14c (5) Erireeglid, mida kohaldatakse isikute suhtes, kes on samaaegselt ja füüsilisest isikust ettevõtjad teise liikmesriigi territooriumil töötajad ühe liikmesriigi territooriumil 4. Kui õigusaktid, mis kehtivad isiku suhtes vastavalt lõigetele 2 ja 3, ei võimalda sellel isikul isegi mitte vabatahtlikult pensio- niskeemiga ühineda, siis kehtivad kõnealuse isiku suhtes teise liikmesriigi õigusaktid, mis oleksid ilma nende erisäteteta kohaldatavad, või kui sel juhul oleksid kohaldatavad kahe või enama liikmesriigi õigusaktid, otsustatakse tema suhtes kehti- vad õigusaktid asjaomaste liikmesriikide või nende pädevate võimuorganite ühisel kokkuleppel. Isiku suhtes, kes samaaegselt töötab ühe liikmesriigi territooriu- mil ja tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana teise liikmesriigi ter- ritooriumil, kehtivad: a) kui punktis b ei ole sätestatud teisiti, selle liikmesriigi õigus- aktid, mille territooriumil ta töötab, või kui ta töötab kahe või 18 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd enama liikmesriigi territooriumil, siis artikli 14 lõike 2 või 3 kohaselt kindlaksmääratud õigusaktid; b) VII lisas märgitud juhtudel: — liikmesriigi õigusaktid, mille territooriumil ta töötab, kus- juures juhul, kui ta töötab kahe või enama liikmesriigi ter- ritooriumil, määratakse need õigusaktid kindlaks vastavalt artikli 14 lõike 2 või 3 sätetele ning — liikmesriigi õigusaktid, mille territooriumil ta tegutseb füü- silisest isikust ettevõtjana, kusjuures juhul, kui ta tegutseb kahe või enama liikmesriigi territooriumil, määratakse need õigusaktid kindlaks vastavalt artikli 14a lõike 2, 3 või 4 sätetele. — kohustusliku kindlustusskeemi ja ühe või enama vabatahtliku kindlustusskeemi või kohustusliku kindlustusskeemi vabataht- liku jätkamise alusel, kehtib vastava isiku suhtes üksnes kohus- tuslik kindlustusskeem, — kahe või enama vabatahtliku kindlustusskeemi või kohustus- liku kindlustusskeemi vabatahtliku jätkamise alusel, võib vas- tav isik ühineda omal valikul vaid ühe vabatahtliku kindlus- tusskeemi või kohustusliku kindlustusskeemi vabatahtliku jätkamisega. 3. Invaliidsuse, vanaduse ja toitjakaotuse korral (pensionid) võib asjaomane isik ühineda liikmesriigi vabatahtliku kindlustusskeemi või kohustusliku kindlustusskeemi vabatahtliku jätkamisega ka juhul, kui tema suhtes kehtivad kohustuslikult teise liikmesriigi õigusaktid, kui selline kattumine on otseselt või kaudselt lubatud esimesena nimetatud liikmesriigis. Artikkel 14d (5) Muud sätted 1. Artikli 14 lõigetes 2 ja 3, artikli 14a lõigetes 2, 3 ja 4 ning artik- li 14c punktis a osutatud isikuid käsitatakse nimetatud sätete alu- sel kindlaksmääratud õigusaktide kohaldamisel nii, nagu toimuks kogu nende töötamine vastava liikmesriigi territooriumil. 2. Artikli 14c punktis b osutatud isikuid käsitatakse füüsilisest isi- kust ettevõtjatelt nõutava sissemaksemäära kindlaksmääramisel vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, mille territooriumil ta tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana, nii nagu ta töötaks vastava liikmesriigi territooriumil. 3. Kui liikmesriigi õigusaktide sätete kohaselt ei pea kutse- või äritegevuse alal tegutsev pensionär olema sellega seoses kohustus- likult kindlustatud, kohaldatakse vastavaid sätteid ka pensionäri suhtes, kes on pensioniõiguse omandanud teise liikmesriigi õigus- aktide alusel, välja arvatud juhul, kui asjaomane isik seda otseselt palub, pöördudes esimesena nimetatud liikmesriigi pädeva või- muorgani määratud ja artiklis 98 osutatud määruse lisas 10 mär- gitud asutuse poole. Artikkel 15 Vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamisega seotud reeglid 1. Artikleid 13—14d ei kohaldata vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise suhtes, välja arvatud juhul, kui mõne artiklis 4 nimetatud kindlustusliigi kohta on mõnes liikmesriigis üksnes vabatahtlik kindlustusskeem. 2. Kui kahe või enama liikmesriigi õigusaktide kohaldamisega kaasneb kindlustuse kattumine: Artikkel 16 Diplomaatiliste ja konsulaaresinduste teenistusse võetud isikute ja Euroopa ühenduste abiteenistujatega seotud erireeglid 1. Artikli 13 lõike 2 punkti a sätteid kohaldatakse isikute suhtes, kes töötavad diplomaatilistes ja konsulaaresindustes või kes on selliste esinduste ametnike isiklikus teenistuses. 2. Lõikes 1 käsitletud töötajad, kes on akrediteerinud või läheta- nud liikmesriigi kodanikud, võivad valida, kas nende suhtes kohal- datakse nimetatud riigi õigusakte. Sellist valikuõigust võib iga kalendriaasta lõpul uuesti kasutada ning sellel ei ole tagasiulatu- vat jõudu. 3. Euroopa ühenduste abiteenistujad võivad valida, kas nende suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi õigusakte, mille territooriu- mil nad töötavad, või selle liikmesriigi õigusakte, mis viimati nende suhtes kehtisid, või selle liikmesriigi õigusakte, mille koda- nikud nad on, välja arvatud sätted peretoetuse kohta, mille and- mine on reguleeritud selliste teenistujate suhtes kohaldatavate tee- nistustingimustega. See valikuõigus, mida võib kasutada vaid korra, jõustub töösuhte alguskuupäeval. Artikkel 17 (9) Erandid artiklitest 13—16 Kaks või enam liikmesriiki, nende pädevad võimuorganid või selliste ühisel kokkuleppel sätestada teatavate isikukategooriate või teatavate isikute huvides erandid artiklite 13—16 sätetest. võimuorganite määratud organid võivad 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 19 Artikkel 17a (9) Erireeglid ühe või enama liikmesriigi alusel makstavate pensionide saajate kohta Ühe liikmesriigi õigusaktide alusel pensioni saava või mitme liikmesriigi õigusaktide alusel pensione saava isiku, kes elab mõne muu liikmesriigi territooriumil, võib tema taotluse korral välja arvata viimati nimetatud liikmesriigi õigusaktide kohaldamise alast, tingimusel et nimetatud õigusaktid ei kehti tema suhtes seoses tema tööga. III JAOTIS ERI LIIKI HÜVITISTEGA SEOTUD ERISÄTTED 1. PEATÜKK HAIGUS NING RASEDUS JA SÜNNITUS õiguse kohta saada hüvitist, arvestades vajadusel artikli 18 sätteid, saab oma elukohariigis: 1. jagu Ühissätted Artikkel 18 Kindlustus-, töötamis- ja elamisperioodide liitmine 1. Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid seavad hüvitiste saamise õiguse omandamise, säilitamise või ennistamise sõltu- vusse kindlustus-, töötamis- või elamisperioodide täitumisest, peab vajalikul määral arvesse võtma teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus-, töötamis- või elamisperioode, nii nagu need oleksid täitunud tema poolt rakendatavate õigusaktide alu- sel. 2. Lõike 1 sätteid kohaldatakse hooajatöötajate suhtes, seda ka perioodide puhul, mis eelnevad kindlustuse katkemisele, mis on kestnud kauem kui pädeva liikmesriigi õigusaktides lubatud, tin- gimusel et kõnealune isik ei ole olnud kindlustamata kauem kui neli kuud. a) elukohajärgselt asutuselt pädeva asutuse nimel mitterahalisi hüvitisi, mida antakse vastavalt kõnealuse asutuse poolt kohal- datavatele õigusaktidele nii, nagu oleks see asutus kõnealuse isiku kindlustanud; b) pädevalt asutuselt rahalisi hüvitisi vastavalt selle asutuse poolt kohaldatavatele õigusaktidele. Pädeva asutuse ja elukohajärgse asutuse vahelise kokkuleppe alusel võib kõnealuseid hüvitisi anda elukohajärgne asutus pädeva asutuse nimel vastavalt pädeva riigi õigusaktidele. 2. Lõike 1 sätteid kohaldatakse analoogia põhjal pereliikmete suhtes, kes elavad muu liikmesriigi territooriumil kui pädev riik, kui neil ei ole õigust saada selliseid hüvitisi oma elukohariigi õigusaktide alusel. Kui pereliikmed elavad sellise liikmesriigi territooriumil, kelle õigusaktide alusel ei sõltu mitterahaliste hüvitiste saamise õigus loetakse nende saadavad kindlustus- või töötamistingimusest, mitterahalised hüvitised selle asutuse antuks, kes on töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja kindlustanud, välja arvatud juhul, kui abikaasa või laste eest hoolitsev isik töötab või tegutseb ettevõt- jana kõnealuse liikmesriigi territooriumil. 2. jagu Töötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad ning nende pereliikmed Artikkel 20 Piirialatöötajad ja nende pereliikmed. Erireeglid Artikkel 19 Elamine muus liikmesriigis kui pädev riik. Üldreeglid 1. Muus liikmesriigis kui pädev riik elav töötaja või füüsilisest isi- kust ettevõtja, kes vastab pädeva riigi õigusaktide tingimustele võib Piirialatöötaja riigi territooriumil. Selliseid hüvitisi annab pädev asutus vastavalt nimetatud riigi õigusaktidele, nii nagu elaks kõnealune isik selles saada hüvitisi pädeva samuti 20 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd samadel riigis. Tema pereliikmed võivad saada hüvitisi tingimustel; välja arvatud kiireloomulised juhud, sõltub selliste hüvitiste saamine siiski asjaomaste riikide või nende pädevate võimuorganite vahelisest kokkuleppest või selle puudumisel pädeva asutuse antud eelnevast loast. b) kellel on tekkinud õigus saada hüvitist pädevalt asutuselt ja kes on saanud nimetatud asutuselt loa naasta liikmesriigi territoo- riumile, kus ta elab, või asuda elama teise liikmesriigi territoo- riumile või Artikkel 21 c) kellele pädev asutus on andnud loa minna teise liikmesriigi ter- ritooriumile, et saada seal vajalikku ravi, Viibimine pädevas riigis või sinna elama asumine on õigus saada: 1. Artikli 19 lõikes 1 osutatud töötaja või füüsilisest isikust ette- võtja, kes viibib pädeva riigi territooriumil, saab hüvitisi vastavalt selle riigi õigusaktide sätetele nii, nagu ta elaks seal, seda ka juhul, kui ta on juba enne seal viibimist saanud hüvitist sama haigusjuhu või sama raseduse ja sünnituse eest. i) mitterahalisi hüvitisi, mida pädeva asutuse nimel annab viibimis- või elukohajärgne asutus vastavalt tema poolt kohal- datavatele õigusaktidele, nii nagu oleks see asutus kõnealuse isiku kindlustanud; hüvitiste andmise kestus on siiski regulee- ritud pädeva riigi õigusaktidega; 2. Lõiget 1 kohaldatakse analoogia põhjal artikli 19 lõikes 2 osu- tatud pereliikmete suhtes. Kui viimasena nimetatud isikud elavad muu liikmesriigi territoo- riumil kui töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, annab mittera- halisi hüvitisi viibimiskohajärgne asutus asjaomase isiku elukoha järgse asutuse nimel. 3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata piirialatöötajate ja nende pereliik- mete suhtes. 4. Pädeva riigi territooriumile elama asuvad artiklis 19 osutatud töötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad ning nende pereliikmed saavad hüvitisi vastavalt nimetatud riigi õigusaktide sätetele, seda ka juhul, kui nad on juba enne oma elukoha muutmist saanud hüvitist sama haigusjuhu või sama raseduse ja sünnituse eest. Artikkel 22 Viibimine väljaspool pädevat riiki. Naasmine või elama asumine teise liikmesriiki haiguse või raseduse ajal või sünnitusjärgsel ajal. Vajadus minna teise liikmesriiki, et saada asjakohast ravi 1. Töötajal või füüsilisest isikust ettevõtjal, kes vastab pädeva riigi õigusaktide tingimustele õiguse kohta saada hüvitist, arvestades vajadusel artikli 18 sätteid, ning ii) rahalisi hüvitisi, mida annab pädev asutus vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigusaktidele. Pädeva asutuse ja viibimis- või elukohajärgse asutuse vahelise kokkuleppe alusel võib kõne- aluseid hüvitisi anda viimasena nimetatud asutus pädeva asu- tuse nimel vastavalt pädeva riigi õigusaktide sätetele. 2. Lõike 1 punkti b alusel nõutava loa andmisest võib keelduda üksnes juhul, kui on tuvastatud, et asjaomase isiku ümberasumine kahjustaks tema tervislikku seisundit või tema ravi. Lõike 1 punkti c alusel nõutava loa andmisest ei või keelduda, kui kõnealune ravi kuulub hüvitiste hulka, mis on ette nähtud selle liikmesriigi õigusaktidega, kelle territooriumil asjaomane isik elab ja kus tal puudub võimalus saada sellist ravi aja jooksul, mis hari- likult kulub kõnealuse ravi saamiseks elukohajärgses liikmesriigis, võttes arvesse tema tervislikku hetkeseisundit ja haiguse eeldata- vat kulgu. 3. Lõigete 1 ja 2 sätteid kohaldatakse analoogia põhjal töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja pereliikmete suhtes. Lõike 1 punkti a ja punkti c alapunkti i kohaldamisel artikli 19 lõikes 2 osutatud pereliikmete suhtes, kes elavad muu liikmesriigi territooriumil kui see, kus elab töötaja või füüsilisest isikust ette- võtja: a) kelle olukord muudab vajalikuks viivitamatu hüvitiste saamise teise liikmesriigi territooriumil viibimise ajal või a) annab mitterahalisi hüvitisi pereliikmete elukoha järgse liik- mesriigi asutuse nimel nende viibimiskoha järgne asutus vas- tavalt tema poolt kohaldatavate õigusaktide sätetele nii, nagu 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 21 töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja oleks seal kindlustatud. Hüvitiste andmise kestus on siiski määratud selle liikmesriigi õigusaktidega, kelle territooriumil pereliikmed elavad; 3. Kui liikmesriigi õigusaktide kohaselt oleneb rahaliste hüvitiste suurus pereliikmete arvust, võtab sellise liikmesriigi pädev asutus arvesse ka asjaomase isiku neid pereliikmeid, kes elavad mõne teise liikmesriigi territooriumil, nii nagu nad elaksid pädeva riigi territooriumil. b) lõike 1 punkti c alusel nõutava loa annab välja selle liikmes- riigi asutus, kelle territooriumil pereliikmed elavad. 4. Lõike 1 sätete kohaldamine töötaja või füüsilisest isikust ette- võtja suhtes ei mõjuta nende pereliikmete õigust saada hüvitist. Artikkel 22a (14) Erireeglid teatavate isikukategooriate kohta Olenemata käesoleva määruse artiklist 2, kohaldatakse artikli 22 lõike 1 punktide a ja c sätteid ka isikute suhtes, kes on liikmesriigi kodanikud ja liikmesriigi õigusaktide alusel kindlustatud, ning nendega koos elavate pereliikmete suhtes. Artikkel 22b (14) Töötamine muus liikmesriigis kui pädev riik. Viibimine töökohariigis Artikli 13 lõike 2 punktis d, artiklites 14, 14a, 14b, artikli 14c punktis a või artiklis 17 osutatud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja ning temaga kaasasolevad pereliikmed saavad kasutada artikli 22 lõike 1 punktis a ettenähtud soodustusi igas olukorras, kus nad vajavad hüvitist, viibides liikmesriigi territooriumil, kus töötaja töötab või kelle lipu all sõidab laev, millel töötaja töötab. Artikkel 23 (a) Rahaliste hüvitiste arvutamine 1. Kui liikmesriigi õigusaktid sätestavad, et rahaliste hüvitiste arvutamine peab põhinema keskmisel töötasul või keskmistel sis- semaksetel, määrab sellise liikmesriigi pädev asutus sellise kesk- mise töötasu või keskmised sissemaksed kindlaks üksnes sellise töötasu või selliste sissemaksete põhjal, mis on saadud või tehtud nimetatud liikmesriigi õigusaktide alusel. 2. Kui liikmesriigi õigusaktid sätestavad, et rahaliste hüvitiste arvutamine peab põhinema normtöötasul, arvestab sellise liik- mesriigi pädev asutus üksnes sellist normtöötasu või vajadusel keskmist normtöötasu, mis on saadud nimetatud liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud perioodide eest. Artikkel 24 Olulised mitterahalised hüvitised 1. Kui liikmesriigi asutus on töötaja või füüsilisest isikust ette- võtja või tema pereliikme õigust saada protees, oluline abivahend või muu oluline mitterahaline hüvitis tunnustanud enne, kui teise liikmesriigi asutus on kõnealuse isiku kindlustanud, saab nimeta- tud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja sellise hüvitise esime- sena nimetatud asutuse arvelt, seda ka juhul, kui hüvitis antakse pärast seda, kui teisena nimetatud asutus on ta kindlustanud. 2. Halduskomisjon koostab loetelu hüvitistest, mille suhtes kohaldatakse lõike 1 sätteid. 3. jagu Töötud ja nende pereliikmed Artikkel 25 1. Varem töötanud või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsenud töötu, kelle suhtes on kohaldatavad artikli 69 lõike 1 sätted või artikli 71 lõike 1 punkti b alapunkti ii teine lause ning kes vastab pädeva riigi õigusaktide tingimustele mitterahaliste ja rahaliste hüvitiste saamise kohta, arvestades vajadusel artikli 18 sätteid, saab artikli 69 lõike 1 punktis c ettenähtud perioodi eest: a) mitterahalisi hüvitisi, mida pädeva asutuse nimel annab selle liikmesriigi asutus, kus ta tööd otsib, vastavalt viimasena nime- tatud asutuse poolt kohaldatavatele õigusaktidele, nii nagu ta oleks seal kindlustatud; b) rahalisi hüvitisi, mida pädev asutus annab vastavalt tema poolt kohaldatavate õigusaktide sätetele. Pädeva asutuse ja selle liik- mesriigi asutuse, kus töötu tööd otsib, vahelise kokkuleppe alusel võib hüvitisi anda viimasena nimetatud asutus pädeva asutuse nimel vastavalt pädeva riigi õigusaktide sätetele. Töö- tushüvitist artikli 69 lõike 1 alusel ei anta selle aja eest, mille jooksul töötu saab rahalist hüvitist. 2. Täielikult töötu, kes varem töötas ja kelle suhtes on kohalda- tavad artikli 71 lõike 1 punkti a alapunkti ii sätted või artikli 71 22 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd lõike 1 punkti b alapunkti ii esimene lause, saab mitterahalisi ja rahalisi hüvitisi vastavalt selle liikmesriigi õigusaktide sätetele, mille territooriumil ta elab, nii nagu oleksid need õigusaktid tema suhtes kehtinud tema viimasel töötamisajal, arvestades vajadusel artikli 18 sätteid; selliste hüvitiste kulud kannab elukohariigi asu- tus. 3. Kui töötu vastab haigus- ning rasedus- ja sünnitushüvitise saa- mise tingimustele, mis on selle liikmesriigi õigusaktides, kes on vastutav töötushüvitise kulude katmise eest, arvestades vajadusel artikli 18 sätteid, saavad tema pereliikmed kõnealuseid hüvitisi, olenemata liikmesriigist, mille territooriumil nad elavad või viibi- vad. Selliseid hüvitisi annab: i) mitterahaliste hüvitiste puhul elu- või viibimiskohajärgne asu- tus vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigusaktidele töötus- hüvitise kulude katmise eest vastutava liikmesriigi pädeva asu- tuse nimel; ii) rahaliste hüvitiste puhul töötushüvitise kulude katmise eest vastutava liikmesriigi pädev asutus vastavalt tema poolt kohal- datavatele õigusaktidele. 4. Lõikes 1 ettenähtud aega võib pädev asutus pikendada väära- matu jõu puhul tema poolt kohaldatavates õigusaktides ettenäh- tud tähtaja võrra, ilma et see piiraks liikmesriigi õigusaktide sätete kohaldamist, mis lubavad pikendada haigushüvitiste andmise aega. hüvitisi viimatise pädeva liikmesriigi õigusaktide alusel lõpeb pen- sionitaotluse menetlemise ajal, saab siiski kõnealuseid hüvitisi järgmistel tingimustel: mitterahalisi hüvitisi antakse vastavalt selle liikmesriigi õigusaktide sätetele, kelle territooriumil asjaomased isikud elavad, tingimusel et neil on õigus saada selliseid hüvitisi nimetatud õigusaktide alusel või neil oleks õigus saada selliseid hüvitisi mõne teise liikmesriigi õigusaktide alusel, kui nad elaksid selle territooriumil, arvestades vajadusel artikli 18 sätteid. 2. Pensionitaotleja, kellel on õigus saada mitterahalisi hüvitisi selle liikmesriigi õigusaktide alusel, kes kohustab asjaomast isikut ennast tasuma ravikindlustusmakseid pensionitaotluse menetle- mise ajal, kaotab õiguse saada mitterahalisi hüvitisi pärast kahe kuu möödumist, mille eest ta pole tasunud sissemakseid. 3. Vastavalt lõike 1 sätetele antud mitterahalised hüvitised maks- takse selle asutuse arvelt, kes on vastavalt lõike 2 sätetele kogu- nud sissemakseid; kui lõike 2 sätete alusel ei tule tasuda sissemak- seid, maksab mitterahaliste hüvitiste kulude eest vastutav asutus pärast pensioni määramist vastavalt artikli 28 sätetele väljaantud hüvitiste summa elukohajärgsele asutusele tagasi. Artikkel 25a (12) Täielikult töötute sissemaksed 5. jagu Pensionärid ja nende pereliikmed Artikli 25 lõikes 2 osutatud töötutele mitterahaliste ja rahaliste hüvitiste andmise eest vastutav asutus, kes allub liikmesriigile, mille õigusaktid näevad ette töötu sissemaksete kinnipidamise haigus- ning rasedus- ja sünnitushüvitiste katmiseks, võib neid kinni pidada vastavalt oma õigusaktide sätetele. Artikkel 27 Mitme riigi õigusaktide alusel makstavad pensionid, kui elukohariigis on õigus saada hüvitisi 4. jagu Pensionitaotlejad ja nende pereliikmed Pensionär, kellel on õigus saada pensioni kahe või enama liikmesriigi õigusaktide alusel, millest ühe territooriumil ta elab, ja kellel on õigus saada hüvitisi oma elukohariigi õigusaktide alusel, arvestades vajadusel artikli 18 ja VI lisa sätteid, saab selliseid hüvitisi koos oma pereliikmetega elukohajärgselt asutuselt ja selle asutuse kulul, nii nagu asjaomane isik oleks pensionär, kelle pensioni makstaks üksnes tema elukohariigi õigusaktide alusel. Artikkel 26 Artikkel 28 Õigus saada mitterahalisi hüvitisi juhul, kui õigus saada hüvitisi viimatiselt pädevalt asutuselt on lõppenud Ühe või enama riigi õigusaktide alusel makstavad pensionid, kui elukohariigis ei ole õigust saada hüvitisi 1. Töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, tema pereliikmed või tema ülalpidamisel olnud isikud, kelle õigus saada mitterahalisi 1. Pensionär, kellel on õigus saada pensioni ühe liikmesriigi õigusaktide alusel või kahe või enama liikmesriigi õigusaktide 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 23 alusel ning kellel ei ole õigus saada hüvitisi liikmesriigi õigusak- tide alusel, mille territooriumil ta elab, saab selliseid hüvitisi siiski endale ja oma pereliikmetele nii, nagu oleks tal, arvestades vaja- dusel artikli 18 ja VI lisa sätteid, õigus saada hüvitisi pensionide suhtes pädeva liikmesriigi või vähemalt ühe pädeva liikmesriigi õigusaktide alusel, juhul kui ta elaks sellise riigi territooriumil. Hüvitisi antakse järgmistel tingimustel: talle ja tema pereliikmetele antud mitterahaliste hüvitiste kulud ühe sellise liikmesriigi asutus, kes on pädev pensioni suhtes, ning mis määratakse kindlaks vastavalt artikli 28 lõikes 2 sätestatud reeglitele, tingimusel et pensionäril ja tema pereliikmetel oleks olnud õigus saada selliseid hüvitisi nimetatud asutuse poolt juhul, kui nad elaksid selle kohaldatavate õigusaktide alusel liikmesriigi territooriumil, kus nimetatud asutus asub. a) mitterahalisi hüvitisi annab lõikes 2 osutatud asutuse nimel elukohajärgne asutus, nii nagu asjaomane isik oleks pensionär oma elukohariigi õigusaktide alusel ja tal oleks õigus saada sel- liseid hüvitisi; b) rahalisi hüvitisi annab vajaduse korral lõike 2 reeglite kohaselt kindlaksmääratud pädev asutus vastavalt tema poolt kohalda- tavatele õigusaktidele. Pädeva asutuse ja elukohajärgse asutuse vahelise kokkuleppe alusel võib selliseid hüvitisi anda eluko- hajärgne asutus pädeva asutuse nimel vastavalt pädeva riigi õigusaktidele. 2. Lõikes 1 käsitletud juhtudel kannab hüvitiste kulud asutus, mis määratakse kindlaks järgmiste reeglite kohaselt: a) kui pensionäril on õigus saada kõnealuseid hüvitisi ühe liik- mesriigi õigusaktide alusel, kannab kulud selle riigi pädev asu- tus; b) kui pensionäril on õigus saada kõnealuseid hüvitisi kahe või enama liikmesriigi õigusaktide alusel, kannab need kulud selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid on pensionäri suh- tes kõige kauem kehtinud; kui nimetatud reegli kohaldamisel on hüvitiste kulude kandmise eest vastutavad mitu asutust, kannab kulud see asutus, kes kohaldab pensionäri suhtes vii- masena kehtinud õigusakte. Artikkel 29 Pereliikmete elamine muus riigis kui see, kus elab pensionär. Ümberasumine riiki, kus elab pensionär 1. Kui sellise pensionäri pereliikmed, kellel on õigus saada pen- sioni ühe liikmesriigi õigusaktide alusel või õigus saada pensione kahe või enama liikmesriigi õigusaktide alusel, elavad teise liik- mesriigi territooriumil kui see, kus elab pensionär, saavad nad juhul, kui pensionäril on õigus saada hüvitisi ühe liikmesriigi õigusaktide alusel, hüvitisi nii, nagu elaks pensionär nendega samal territooriumil. Hüvitist antakse järgmistel tingimustel: a) mitterahalisi hüvitisi annab pereliikmete elukoha järgne asu- tus vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigusaktidele, kusjuu- res kulud kannab pensionäri elukoha järgne asutus; b) rahalisi hüvitisi annab vajaduse korral artikli 27 või artikli 28 lõike 2 kohaselt kindlaksmääratud pädev asutus vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigusaktidele. Pädeva asutuse ja pereliik- mete elukoha järgse asutuse vahelise kokkuleppe alusel võib selliseid hüvitisi anda viimasena nimetatud asutus pädeva asu- tuse nimel vastavalt pädeva riigi õigusaktide sätetele. Artikkel 28a 2. Lõikes 1 osutatud pereliikmed, kes asuvad elama selle liikmes- riigi territooriumile, kus pensionär elab, saavad: Ühe või mitme muu liikmesriigi peale elukohariigi õigusaktide alusel makstavad pensionid, juhul kui elukohariigis on õigus saada hüvitisi Kui pensionär, kellel on õigus saada pensioni ühe liikmesriigi õigusaktide alusel või on õigus saada pensione kahe või enama liikmesriigi liikmesriigi alusel, territooriumil, kelle õigusaktide alusel ei ole mitterahaliste seatud sõltuvusse kindlustus- või hüvitiste saamise õigus töötamistingimusest ning puudub õigus saada pensioni, kannab õigusaktide sellise elab a) mitterahalisi hüvitisi nimetatud riigi õigusaktide sätete alusel, seda ka juhul, kui nad on juba saanud hüvitist enne elukoha muutmist sama haigusjuhu või sama raseduse ja sünnituse eest; b) rahalisi hüvitisi, mida vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigusaktidele vajaduse korral annab artikli 27 või artikli 28 lõike 2 sätete kohaselt kindlaksmääratud pädev asutus. Pädeva asutuse ja pensionäri elukoha järgse asutuse vahelise 24 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd kokkuleppe alusel võib selliseid hüvitisi anda viimasena nime- tatud asutus pädeva asutuse nimel vastavalt pädeva riigi õigus- aktide sätetele. määrani, mis kõnealuse liikmesriigi asutusel tuleb kanda artiklite 27, 28, 28a, 29, 31 ja 32 alusel antavate hüvitiste kuludena. Artikkel 30 Olulised mitterahalised hüvitised 2. Kui artiklis 28a osutatud juhul sõltub haigus- ning rasedus- ja sünnitushüvitise saamine sissemaksete või samalaadsete maksete tasumisest elamise alusel vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, mille territooriumil pensionär elab, ei tule selliseid sissemakseid tasuda. Artikli 24 sätteid kohaldatakse pensionäride suhtes analoogia põhjal. Artikkel 34 Üldsätted Artikkel 31 Pensionäri ja/või tema pereliikmete viibimine muus riigis kui nende elukohariik Pensionär, kellel on õigus saada pensioni või pensione ühe liik- mesriigi õigusaktide alusel või pensione kahe või enama liikmes- riigi õigusaktide alusel ja kellel on ühe sellise riigi õigusaktide alu- sel õigus saada hüvitisi, saab koos oma pereliikmetega viibimise korral liikmesriigi territooriumil, kus nad ei ela: a) mitterahalisi hüvitisi, mida annab viibimiskohajärgne asutus vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigusaktidele, kusjuures kulud kannab pensionäri elukoha järgne asutus; b) rahalisi hüvitisi, mida vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigusaktidele vajaduse korral annab artikli 27 või artikli 28 lõike 2 sätete kohaselt kindlaksmääratud asutus. Pädeva asu- tuse ja viibimiskohajärgse asutuse vahelise kokkuleppe alusel võib selliseid hüvitisi anda viimasena nimetatud asutus pädeva asutuse nimel vastavalt pädeva riigi õigusaktide sätetele. Artikkel 32 (15) … Artikkel 33 (7) Pensionäride sissemaksed 1. Liikmesriigi asutus, kes on vastutav pensioni maksmise eest ja kes kohaldab õigusakte, mis sätestavad pensionäride sissemaksete kinnipidamise haigus- ning rasedus- ja sünnitushüvitiste katmi- seks, võib teha selliseid asjakohaste õigusaktide järgi arvutatud kinnipidamisi sellise asutuse väljamakstavatest pensionidest selle 1. Artiklite 28, 28a, 29 ja 31 kohaldamisel võrdsustatakse pen- sionär, kes saab ühe liikmesriigi õigusaktide alusel kahte või ena- mat pensioni, nimetatud sätete tähenduses pensionäriga, kellel on õigus saada pensioni ühe liikmesriigi õigusaktide alusel. 2. Artikleid 27—33 ei kohaldata pensionäri või tema pereliik- mete suhtes, kellel liikmesriigi õigusaktide alusel on kutse- või äri- tegevusest tulenevalt õigus saada hüvitisi. Sellisel juhul võrdsus- tatakse asjaomane isik käesoleva peatüki kohaldamisel töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjaga või töötaja või füüsilisest isikust ette- võtja pereliikmega. 6. jagu Muud sätted Artikkel 35 Kohaldatav kindlustusskeem mitme skeemi olemasolu korral viibimis- või elukohariigis. Varasem haigestumine. Hüvitiste andmise maksimumperiood 1. Arvestades lõikes 2 sätestatut, kui viibimis- või elukohariigi õigusaktides on mitu kindlustusskeemi haiguse või raseduse ja sünnituse korral, kohaldatakse artikli 19, artikli 21 lõike 1, artik- lite 22, 25, 26, artikli 28 lõike 1, artikli 29 lõike 1 või artikli 31 alusel selle kindlustusskeemi sätteid, milles käsitletakse terasetöös- tuse töölisi. Kui kõnealused õigusaktid sisaldavad eriskeemi kae- vanduste ja samalaadsete ettevõtete töötajate jaoks, kohaldatakse sellise skeemi sätteid selle kategooria töötajate ja nende pereliik- mete suhtes, tingimusel et viibimis- või elukohajärgne asutus, kel- lele esitatakse avaldus, on pädev kohaldama sellist skeemi. 2. Kui viibimis- või elukohariigi õigusaktides on üks või enam kõiki või enamikku füüsilisest isikust ettevõtjate kutsealakategoo- riaid hõlmavat eriskeemi, mille alusel antakse vähem soodsaid 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 25 mitterahalisi hüvitisi kui töötajatele antavad, kohaldatakse asja- omase isiku ja tema pereliikmete suhtes artikli 19 lõike 1 punkti a ja lõike 2, artikli 22 lõike 1 alapunkti i ja lõike 3, artikli 28 lõike 1 punkti a ja artikli 31 punkti a alusel selle skeemi või nende skee- mide sätteid, mis määratakse kindlaks artiklis 98 osutatud raken- dusmääruse alusel: a) kui asjaomane isik on pädevas riigis kindlustatud füüsilisest isi- kust ettevõtjate eriskeemi alusel, mille alusel antavad mittera- halised hüvitised on samuti vähem soodsad kui töötajale anta- vad, või b) kui ühte või mitut pensioni saaval isikul on pädeva liikmes- riigi või pädevate liikmesriikide pensioniõigusaktide alusel õigus saada üksnes mitterahalisi hüvitisi, mida antakse füüsi- lisest isikust ettevõtjate eriskeemi alusel, mis samuti annab vähem soodsaid mitterahalisi hüvitisi kui töötajatele antavad. 3. Kui liikmesriigi õigusaktide alusel on hüvitiste andmine sea- tud sõltuvusse haiguse päritolust, ei kohaldata nimetatud tingi- must selliste töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjate või nende pereliikmete suhtes, kellele laieneb käesolev määrus, olenemata sellest, millise liikmesriigi territooriumil nad elavad. 4. Kui liikmesriigi õigusaktides on määratud hüvitiste andmise maksimumperiood, võib nimetatud õigusakte kohaldav asutus vajaduse korral võtta arvesse aja, mille eest on sama haigusjuhu või sama raseduse ja sünnituse tõttu teise liikmesriigi asutus juba andnud hüvitist. 7. jagu Tagasimaksed asutuste vahel Artikkel 36 (15) 1. Ühe liikmesriigi asutuse poolt teise liikmesriigi asutuse nimel vastavalt käesolevale peatükile antud mitterahalised hüvitised makstakse täielikult tagasi. 2. Lõikes 1 osutatud tagasimaksed määratakse kindlaks ja tasu- takse artiklis 98 osutatud rakendusmääruses sätestatud korras kas tõendite esitamisel tegelike kulude kohta või ühekordse maksena. 3. Kaks või enam liikmesriiki või nende pädevad võimuorganid võivad ette näha teistsuguse tagasimaksmisviisi või loobuda iga- sugusest tagasimaksmisest nende jurisdiktsiooni all olevate asu- tuste vahel. 2. PEATÜKK (11) INVALIIDSUS 1. jagu Töötajad või füüsilisest isikust ettevõtjad, kelle suhtes kehtivad üksnes õigusaktid, mille alusel invaliidsushüvitise suurus ei sõltu kindlustusperioodi kestusest Artikkel 37 (11) Üldsätted 1. Töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kelle suhtes on järjes- tikuselt või vahelduvalt kehtinud kahe või enama liikmesriigi õigusaktid ja kelle kindlustusperioodid on täitunud üksnes õigus- aktide alusel, mille kohaselt invaliidsushüvitiste suurus ei sõltu kindlustusperioodi kestusest, saab hüvitisi vastavalt artiklile 39. See artikkel ei mõjuta pensioni suurendamist või pensionilisasid laste eest vastavalt 8. peatükile. 2. VI lisa A osa loetleb lõikes 1 osutatud laadi õigusaktid, mis kehtivad iga asjaomase liikmesriigi territooriumil. Artikkel 38 (11) Kindlustus- või elamisperioodide arvestamine, mis on täitunud õigusaktide alusel, mis kehtisid töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes hüvitiste saamise õiguse omandamisel, säilitamisel või ennistamisel 1. Kui liikmesriigi õigusaktid seavad muu skeemi kui lõikes 2 või 3 määratletud tähenduses eriskeemi alusel hüvitiste saamise õiguse omandamise, säilitamise või ennistamise sõltuvusse kindlustus- või elamisperioodide täitumisest, peab kõnealuse liik- mesriigi pädev asutus vajaduse korral arvesse võtma teise liikmes- riigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioode, olgu need täitunud üld- või eriskeemi alusel, töötaja või füüsili- sest isikust ettevõtjana. Selleks võtab nimetatud asutus neid perioode arvesse nii, nagu oleksid need täitunud tema enda õigus- aktide alusel. Viimasel juhul peavad ühekordsed maksed olema sellised, mis tagaksid, et tagasimakse vastaks võimalikult tegelike kulude suu- rusele. 2. Kui liikmesriigi õigusaktid seavad teatavate hüvitiste andmise sõltuvusse kindlustusperioodide täitumisest üksnes kutsealal, 26 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd mille suhtes kehtib töötajate eriskeem, või asjakohasel juhul tea- tavat tööd tehes, võetakse teiste liikmesriikide õigusaktide alusel täitunud perioode selliste hüvitiste andmisel arvesse üksnes juhul, kui need on täitunud analoogilise kindlustusskeemi alusel või vas- tupidisel juhul sama tööd tehes. 4. Kui lõigetes 2 või 3 osutatud õigusaktid sätestavad, et hüvitise suuruse kindlaksmääramisel arvestatakse peale laste muude pere- liikmete olemasolu, võtab pädev asutus arvesse ka asjaomase isiku need pereliikmed, kes elavad teise liikmesriigi territooriumil, nii nagu nad elaksid pädeva riigi territooriumil. Kui niimoodi täitunud perioode arvesse võttes ei vasta asjaomane isik kõnealuste hüvitiste saamise tingimustele, võetakse nimeta- tud perioode arvesse hüvitiste andmisel üldskeemi alusel või vas- tupidisel juhul vastavalt tööliste või bürootöötajate suhtes kohal- datava kindlustusskeemi alusel, tingimusel et asjaomane isik on olnud seotud ühega nendest skeemidest. 3. Kui liikmesriigi õigusaktid seavad teatavate hüvitiste andmise sõltuvusse kindlustusperioodi täitumisest üksnes kutsealal, mille suhtes kehtib füüsilisest isikust ettevõtjate eriskeem, võetakse teiste liikmesriikide õigusaktide alusel täitunud perioode selliste hüvitiste andmisel arvesse üksnes siis, kui need on täitunud ana- loogilise kindlustusskeemi alusel või vastupidisel juhul samal kut- sealal. Käesolevas lõikes osutatud füüsilisest isikust ettevõtjate eriskeemid on iga asjaomase liikmesriigi puhul loetletud IV lisa B osas. Kui niimoodi täitunud perioode arvesse võttes ei vasta asjaomane isik kõnealuste hüvitiste saamise tingimustele, võetakse nimeta- tud perioode arvesse hüvitiste andmisel üldskeemi alusel või vas- tupidisel juhul vastavalt tööliste või bürootöötajate suhtes kohal- datava kindlustusskeemi alusel, tingimusel et asjaomane isik on olnud seotud ühega nendest skeemidest. 5. Kui lõigetes 2 või 3 osutatud õigusaktid näevad ette hüvitiste vähendamise, peatamise või tühistamise muu sissetuleku või muude eri liiki hüvitistega kattumise korral artikli 46a lõikes 2 määratletud tähenduses, kohaldatakse mutatis mutandis artikli 46a lõiget 3 ja artikli 46c lõiget 5. 6. Täielikult töötu töötaja, kelle suhtes on kohaldatav artikli 71 lõike 1 punkti a alapunkt ii või artikli 71 lõike 1 punkti b ala- punkt ii, saab invaliidsushüvitist selle liikmesriigi pädevalt asutu- selt, kelle territooriumil ta elab, vastavalt nimetatud asutuse poolt kohaldatavatele õigusaktidele, nii nagu oleksid need õigusaktid kehtinud tema suhtes viimatise töötamise ajal, vajaduse korral arvestades artiklit 38 ja/või artikli 25 lõiget 2. Elukohariigi asutus on vastutav selliste hüvitiste maksmise eest. Kui nimetatud asutus kohaldab õigusakte, mis näevad ette töötu sissemaksete kinnipidamise invaliidsushüvitiste katmiseks, võib see asutus neid kinni pidada vastavalt oma õigusaktide sätetele. Kui nimetatud asutuse poolt kohaldatavad õigusaktid näevad ette, et hüvitised arvutatakse palga põhjal, võtab see asutus arvesse pal- ga, mis saadi viimatise töötamise riigis ja elukohariigis vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigusaktidele. Kui elukohariigis ei ole mingit palka saadud, võtab pädev asutus vajaduse korral arvesse vastavalt tema õigusaktides sätestatud reeglitele palga, mis saadi viimatise töötamise riigis. Artikkel 39 (11) (14) Hüvitiste määramine 1. Asjaomase isiku vastavuse hüvitise saamise tingimustele mää- rab kindlaks selle liikmesriigi asutus, kelle õigusaktid olid kohal- datavad invaliidsusega lõppenud töövõimetuse tekkimise ajal, vas- tavalt nimetatud õigusaktidele ning arvestades vajaduse korral artiklit 38. Töötajad või füüsilisest isikust ettevõtjad, kelle suhtes kehtivad üksnes õigusaktid, mille alusel invaliidsushüvitise suurus sõltub kindlustus- või elamisperioodi kestusest, või nii seda kui ka 1. jaos osutatud laadi õigusaktid 2. jagu 2. Lõikes 1 osutatud tingimustele vastav isik saab hüvitist üksnes nimetatud asutuselt vastavalt selle asutuse poolt kohaldatavatele õigusaktidele. Artikkel 40 (11) Üldsätted 3. Isik, kellel ei ole õigust saada lõike 1 alusel hüvitist, saab hüvi- tist, millele tal ikka veel on õigus, teise liikmesriigi õigusaktide alu- sel, arvestades vajaduse korral artiklit 38. 1. Töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kelle suhtes on järjes- tikuselt või vahelduvalt kehtinud kahe või enama liikmesriigi 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 27 õigusaktid, millest vähemalt ühe liikmesriigi õigusaktid on olnud artikli 37 lõikes 1 osutatud laadi õigusaktid, saab hüvitist 3. pea- tüki sätete alusel, mida lõike 4 sätteid arvesse võttes kohaldatakse mutatis mutandis. b) Õigus saada invaliidsushüvitist esimesena nimetatud liik- mesriigi õigusaktide alusel omandatakse kas nimetatud õigusaktides nõutava esialgse perioodi möödumise järel, mille eest saadakse haiguskompensatsiooni, või nimetatud õigusaktides nõutava esialgse töövõimetusperioodi möödu- mise järel, kuid mitte enne: 2. Töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kelle suhtes kehtivad IV lisa A osas loetletud õigusaktid ajal, kui ta on töövõimetu ja see lõpeb invaliidsusega, saab hüvitisi vastavalt artikli 37 lõike 1 säte- tele järgmistel tingimustel: i) kuupäeva, kui on omandatud õigus saada punkti a ala- punktis ii osutatud invaliidsushüvitist teise liikmesriigi õigusaktide alusel või — ta vastab nimetatud õigusaktide või muude samalaadsete õigusaktide tingimustele, arvestades vajaduse korral artikli 38 sätteid, ilma et arvestataks kindlustusperioode, mis on täitu- nud IV lisa A osas loetlemata õigusaktide alusel, — ta ei vasta tingimustele, mis annavad õiguse saada hüvitist IV lisa A osas loetlemata õigusaktide alusel, ning — ta ei taotle vanadushüvitist, võttes arvesse artikli 44 lõike 2 teist lauset. 3. a) Selleks et kindlaks määrata õigus saada hüvitist IV lisa A osas loetletud liikmesriigi õigusaktide alusel, mis seavad invaliidsushüvitiste andmise sõltuvusse rahalise haigushüvi- tise saamisest asjaomase isiku poolt või tema töövõimetu- sest teatava aja jooksul, tuleb juhul, kui töötajal või füüsili- sest isikust ettevõtjal, kelle suhtes on nimetatud õigusaktid kehtinud, on invaliidsusega lõppev töövõimetus ajal, kui tema suhtes kehtivad teise liikmesriigi õigusaktid, arvesse võtta, ilma et see piiraks artikli 37 lõike 1 kohaldamist: ii) päeva, mis järgneb viimasele päevale, mil asjaomasel isi- kul on õigus saada rahalist haigushüvitist teise liikmes- riigi õigusaktide alusel. 4. Liikmesriigi asutuse otsus taotleja invaliidsusgrupi kohta on kõigi teiste asjaomaste liikmesriikide asutustele siduv, tingimusel et V lisas on tunnustatud nende riikide õigusaktide kooskõla seo- ses invaliidsusgrupiga. 3. jagu Invaliidsuse süvenemine Artikkel 41 (11) i) iga ajavahemik, mille eest ta on kõnealuse töövõimetuse põhjal saanud teise liikmesriigi õigusaktide alusel raha- list haigushüvitist või on selle asemel saanud jätkuvalt palka; 1. Sellise invaliidsuse süvenemisel, mille eest töötaja või füüsili- sest isikust ettevõtja saab hüvitist ühe liikmesriigi õigusaktide alu- sel, kohaldatakse järgmisi sätteid: ii) iga ajavahemik, mille eest ta on kõnealusele töövõime- tusele järgnenud invaliidsuse põhjal saanud teise liikmes- riigi õigusaktide alusel hüvitist määruse käesolevas, 2. peatükis ja järgmises, 3. peatükis määratletud tähendu- ses, a) kui asjaomase isiku suhtes ei ole alates hüvitiste saamisest keh- tinud teise liikmesriigi õigusaktid, annab hüvitist esimese riigi pädev asutus vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigusakti- dele ning arvestades invaliidsuse süvenemist; b) kui asjaomase isiku suhtes on alates hüvitiste saamisest kehti- nud ühe või mitme muu liikmesriigi õigusaktid, antakse talle hüvitist vastavalt artikli 37 lõikele 1 või artikli 40 lõikele 1 või 2, võttes arvesse invaliidsuse süvenemist; nii nagu oleks tegemist ajavahemikuga, mille eest ta sai rahalist haigushüvitist esimesena nimetatud liikmesriigi õigusaktide alusel või mille jooksul ta oli töövõimetu nime- tatud õigusaktides määratletud tähenduses. c) kui punkti b alusel makstava hüvitise või makstavate hüvitiste kogusumma on väiksem kui hüvitise summa, mida asjaomane 28 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd isik sai varem maksmise eest vastutava asutuse arvelt, maksab selline asutus talle lisaraha kahe summa vahe ulatuses; vastutasid hüvitiste andmise eest hüvitiste peatamise ajal, ilma et see piiraks artikli 43 kohaldamist. d) kui punktis b osutatud juhul vastutab algse töövõimetuse eest Madalmaade asutus ja kui: i) invaliidsuse süvenemise põhjuseks on sama haigus kui see, mille tõttu anti hüvitist Madalmaade õigusaktide alusel, ii) tegemist on kutsehaigusega selle liikmesriigi õigusaktides määratletud tähenduses, mis viimati kehtisid asjaomase isiku suhtes ja see annab talle õiguse saada artikli 60 lõike 1 punktis b osutatud lisaraha ning iii) õigusaktid, mis on asjaomase isiku suhtes kehtinud alates hüvitise saamisest, on loetletud IV lisa A osas, jätkab Madalmaade asutus pärast invaliidsuse süvenemist algse hüvitise maksmist ning hüvitist, mida tuleb maksta selle liik- mesriigi õigusaktide alusel, mis asjaomase isiku suhtes viimati kehtisid, vähendatakse Madalmaade hüvitise võrra; e) kui punktis b osutatud juhul ei ole asjaomasel isikul õigust saada hüvitist teise liikmesriigi asutuse arvelt, annab hüvitist esimese riigi pädev asutus vastavalt selle riigi õigusaktide säte- tele, arvestades invaliidsuse süvenemist ning vajaduse korral artiklit 38. 2. Sellise invaliidsuse süvenemise korral, mille eest töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja saab hüvitist kahe või enama liikmes- riigi õigusaktide alusel, antakse talle hüvitist vastavalt artikli 40 lõikele 1, võttes arvesse invaliidsuse süvenemist. 4. jagu Hüvitiste andmise jätkamine pärast peatamist või tühistamist. Invaliidsushüvitiste muutmine vanadushüvitisteks. Artikli 39 alusel antavate hüvitiste ümberarvutamine Artikkel 42 (11) Hüvitiste maksmise eest vastutava asutuse kindlaksmääramine invaliidsushüvitiste andmise jätkamise korral 1. Kui pärast peatamist jätkatakse hüvitiste andmist, vastutab hüvitiste andmise eest see asutus või need asutused, kes 2. Kui pärast hüvitiste tühistamist on asjaomase isiku seisundi tõttu õigustatud edasiste hüvitiste andmine, antakse neid vasta- valt artikli 37 lõikele 1 või artikli 40 lõikele 1 või 2. Artikkel 43 (11) Invaliidsushüvitiste muutmine vanadushüvitisteks. Artikli 39 alusel antavate hüvitiste ümberarvutamine 1. Vajaduse korral muudetakse invaliidsushüvitised vanadushü- vitisteks tingimuste kohaselt, mis on kehtestatud nende andmise aluseks olevates õigusaktides, ning vastavalt 3. peatükile. 2. Kui invaliidsushüvitist saav isik võib esitada taotluse vanadus- hüvitise saamiseks ühe või mitme liikmesriigi õigusaktide alusel vastavalt artiklile 49, jätkab iga asutus, kes on liikmesriigi õigus- aktide alusel vastutav invaliidsushüvitise maksmise eest, sellisele isikule invaliidsushüvitiste maksmist, millele nimetatud isikul on selle asutuse poolt kohaldatavate õigusaktide alusel õigus, seni, kuni lõike 1 sätted muutuvad selle asutuse suhtes kohaldatavaks, või seni, kuni asjaomane isik vastab selliste hüvitiste saamise tin- gimustele. 3. Kui vastavalt artiklile 39 liikmesriigi õigusaktide alusel anta- vad invaliidsushüvitised muudetakse vanadushüvitiseks ja kui asjaomane isik ei vasta veel ühe või mitme riigi õigusaktide tingi- mustele sellise hüvitise saamiseks, saab asjaomane isik alates hüvi- tise muutmise kuupäevast sellelt või nendelt liikmesriikidelt vas- tavalt 3. peatükile antavaid invaliidsushüvitisi, nii nagu oleks nimetatud peatükk olnud kohaldatav ajal, kui ta oli töövõimetu ning see lõppes invaliidsusega, seni, kuni asjaomane isik vastab asjaomaste riikide õigusaktides sätestatud vanadushüvitise saa- mise tingimustele, või kui sellist hüvitise muutmist ei ole ette näh- tud, niikaua, kui tal on õigus saada invaliidsushüvitist asjaomase riigi või asjaomaste riikide õigusaktide alusel. 4. Artikli 39 alusel ettenähtud invaliidsushüvitised arvutatakse ümber vastavalt 3. peatükile niipea, kui hüvitisesaaja vastab inva- liidsushüvitise saamise tingimustele IV lisa A osas loetlemata õigusaktide alusel, või niipea, kui ta hakkab saama vanadushüvi- tist teise liikmesriigi õigusaktide alusel. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 29 3. PEATÜKK (11) VANADUS JA TOITJAKAOTUS (PENSIONID) Artikkel 44 (11) Hüvitiste andmise üldtingimused, kui töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes on kehtinud kahe või enama liikmesriigi õigusaktid 1. Kahe või enama liikmesriigi õigusaktidele allunud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja või nende ülalpidamisel olnud isikute õigus saada hüvitist määratakse kindlaks vastavalt käesoleva pea- tüki sätetele. 2. Välja arvatud juhul, kui artiklis 49 on sätestatud teisiti, arves- tatakse asjaomase isiku esitatud hüvitise määramise taotluse menetlemisel kõigi riikide õigusakte, mis on töötaja või füüsili- sest isikust ettevõtja suhtes kehtinud. Sellest reeglist tehakse erand, kui asjaomane isik otseselt palub vanadushüvitiste määramise edasi lükata, millele tal oleks õigus ühe või mitme liikmesriigi õigusaktide alusel. 3. Käesolevat peatükki ei kohaldata pensionide suurendamise või pensionilisade suhtes laste eest ega vastavalt 8. peatüki sätetele antavate orvupensionide suhtes. Artikkel 45 (11) (14) Hüvitiste saamise õiguse omandamisel, säilitamisel või ennistamisel kindlustus- või elamisperioodide arvessevõtmine, mis on täitunud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes kehtinud õigusaktide alusel 1. Kui liikmesriigi õigusaktid seavad hüvitiste saamise õiguse omandamise, säilitamise või ennistamise kindlustusskeemi alusel, mis ei ole eriskeem lõikes 2 või 3 määratletud tähenduses, sõltu- vusse kindlustus- või elamisperioodide täitumisest, peab kõne- aluse liikmesriigi pädev asutus vajaduse korral arvesse võtma teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamispe- rioode, olgu need täitunud üld- või eriskeemi alusel, töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana. Selleks arvestab ta kõnealuseid perioode nii, nagu oleksid need täitunud tema enda õigusaktide alusel. 2. Kui liikmesriigi õigusaktid seavad teatavate hüvitiste andmise sõltuvusse kindlustusperioodide täitumisest üksnes teataval kut- sealal, mille suhtes kehtib töötajate eriskeem, või asjakohasel juhul teatavat tööd tehes, võetakse teiste liikmesriikide õigusaktide alu- sel täitunud perioode selliste hüvitiste andmisel arvesse üksnes juhul, kui need on täitunud analoogilise kindlustusskeemi alusel või vastupidisel juhul sama tööd tehes. Kui niimoodi täitunud perioode arvesse võttes ei vasta asjaomane isik kõnealuste hüvi- tiste saamise tingimustele, võetakse nimetatud perioode arvesse hüvitiste andmisel üldskeemi alusel või vastupidisel juhul vasta- valt tööliste või bürootöötajate suhtes kohaldatava kindlustus- skeemi alusel, tingimusel et asjaomane isik on olnud seotud ühega nendest skeemidest. 3. Kui liikmesriigi õigusaktid seavad teatavate hüvitiste andmise sõltuvusse kindlustusperioodide täitumisest üksnes kutsealal, mille suhtes kehtib füüsilisest isikust ettevõtjate eriskeem, võe- takse teiste liikmesriikide õigusaktide alusel täitunud perioode sel- liste hüvitiste andmisel arvesse üksnes siis, kui need on täitunud analoogilise kindlustusskeemi alusel või vastupidisel juhul samal kutsealal. Käesolevas lõikes osutatud füüsilisest isikust ettevõtjate eriskeemid on iga asjaomase liikmesriigi puhul loetletud IV lisa B osas. Kui käesolevas lõikes osutatud perioode arvesse võttes ei vasta asjaomane isik kõnealuste hüvitiste saamise tingimustele, võetakse nimetatud perioode arvesse hüvitiste andmisel üld- skeemi alusel või vastupidisel juhul vastavalt tööliste või büroo- töötajate suhtes kohaldatava kindlustusskeemi alusel, tingimusel et asjaomane isik on olnud seotud ühega nendest skeemidest. 4. Liikmesriigi eriskeemi alusel täitunud kindlustusperioode võe- takse arvesse hüvitiste saamise õiguse omandamisel, säilitamisel või ennistamisel üldskeemi alusel või vastupidisel juhul vastavalt tööliste või bürootöötajate suhtes kohaldatava teise liikmesriigi kindlustusskeemi alusel, tingimusel et asjaomane isik on olnud seotud ühega nendest skeemidest, seda ka juhul, kui viimasena nimetatud riik on juba arvestanud neid perioode lõikes 2 või lõike 3 esimeses lauses osutatud kindlustusskeemi alusel. liikmesriigi õigusaktid seavad hüvitiste saamise õiguse 5. Kui omandamise, säilitamise või ennistamise sõltuvusse asjaomase isiku kindlustatusest riski realiseerumise ajal, loetakse see tingimus täidetuks, kui isik oli kindlustatud teise liikmesriigi õigusaktide alusel, iga asjaomase riigi puhul VI lisas ettenähtud korras. 6. Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle territooriumil asjaomane töötaja elab, võtab arvesse vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigusaktidele töötaja puhul, kelle suhtes on kohaldatav artikli 81 lõike 1 punkti a alapunkt ii või punkti b alapunkti ii esimene lau- se, täistööajaga töötamise perioodi nii, nagu oleks nimetatud 30 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd asutuse poolt kohaldatavad õigusaktid kehtinud selle töötaja suh- tes tema viimatise töötamise ajal. Kui nimetatud asutus kohaldab õigusakte, mis näevad ette töötu sissemaksete kinnipidamise vanadus- ja toitjakaotuspensionide katmiseks, võib see asutus neid kinni pidada vastavalt oma õigus- aktide sätetele. Kui asjaomase isiku täistööajaga töötamise perioodi saab tema elukohariigis võtta arvesse vaid juhul, kui sissemakseperioodid on täitunud nimetatud riigis, loetakse see tingimus täidetuks, kui sis- semakseperioodid on täitunud mõnes teises liikmesriigis. a) pädev asutus arvutab hüvitise teoreetilise suuruse, mida asja- omane isik saaks taotleda tingimusel, kui kõik kindlustus- ja/või elamisperioodid, mis on täitunud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes kehtinud liikmesriigi õigusaktide alu- sel, oleksid täitunud kõnealuses riigis pädeva asutuse poolt hüvitise määramise päeval kohaldatavate õigusaktide alusel. Kui kõnealuste õigusaktide järgi ei sõltu hüvitise suurus täitu- nud perioodide kestusest, loetakse selline hüvitise suurus käes- olevas punktis osutatud teoreetiliseks suuruseks; b) seejärel määrab pädev asutus kindlaks hüvitise tegeliku suuru- se, tuginedes eelmises punktis osutatud teoreetilisele suuruse- le, vastavalt tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel enne riski realiseerumist täitunud kindlustus- või elamisperioodide kestuse ja kõigi asjaomaste liikmesriikide õigusaktide alusel enne riski realiseerumist täitunud kindlustus- ja elamisperioo- dide kogukestuse suhtele. Artikkel 46 (11) Hüvitiste määramine 3. Asjaomasel isikul on õigus saada iga liikmesriigi pädevalt asu- tuselt suurim summa, mis on arvutatud vastavalt lõigetele 1 ja 2, ilma et eelöeldu piiraks vähendamist, peatamist või tühistamist käsitlevate sätete kohaldamist, mis on ette nähtud hüvitiste alu- seks olevates õigusaktides. 1. Kui liikmesriigi õigusaktide tingimused hüvitise saamiseks on täidetud, ilma et oleks vaja kohaldada artiklit 45 või artikli 40 lõi- get 3, kohaldatakse järgmisi reegleid: a) pädev asutus arvutab makstava hüvitise summa: i) üksnes nende õigusaktide alusel, mida ta kohaldab; ii) vastavalt lõikele 2; b) pädev asutus võib loobuda arvutuste tegemisest punkti a ala- punkti ii alusel, kui sellise arvutuse tulemusel saadav summa, arvestamata numbrite ümardamisest tulenevaid erinevusi, on sama või väiksem kui punkti a alapunkti i alusel tehtud arvu- tuste tulemusel saadud summa, niivõrd kuivõrd kõnealune asutus ei kohalda õigusakte, mis sisaldavad reegleid artiklites 46b ja 46c osutatud kattumiste vältimiseks, või kui nimetatud asutus kohaldab õigusakte, mis sisaldavad reegleid artiklis 46c osutatud kattumiste vältimiseks, tingimusel et kõnealused õigusaktid sätestavad, et eri liiki hüvitisi võetakse arvesse, tugi- nedes üksnes selliste õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioodide ja sellistes õigusaktides täishüvitise saa- miseks nõutavate kindlustus- ja elamisperioodide suhtele. Sellisel juhul tehakse võrdlus summade alusel, mis on kindlaks määratud pärast kõnealuste sätete kohaldamist. 4. Kui invaliidsus-, vanadus- või toitjakaotuspensionide puhul ei ületa hüvitiste kogusumma, mis tuleb maksta kahe või enama liik- mesriigi pädevatel asutustel artikli 6 punktis b osutatud mitme- poolsete sotsiaalkindlustuskonventsioonide alusel, kogusummat, mis tuleks maksa sellistel lõigete 1—3 alusel, kohaldatakse asjaomase isiku suhtes tema jaoks soodsamaid, käes- oleva peatüki sätteid. liikmesriikidel Artikkel 46a (11) Liikmesriikide õigusaktide alusel antavate invaliidsus-, vanadus- või toitjakaotushüvitiste vähendamist, peatamist või tühistamist käsitlevad üldsätted IV lisa C osas loetletakse iga asjaomase liikmesriigi puhul juhud, mil need kaks arvutusviisi võiksid anda sellise tulemu- se. 1. Käesoleva peatüki kohaldamisel mõistetakse samaliigiliste hüvitiste kattumisena igasugust invaliidsus-, vanadus- ja toitjakao- tushüvitiste kattumist, mida arvutatakse või antakse ühe ja sama isiku täitunud kindlustus- ja/või elamisperioodide alusel. 2. Kui liikmesriigi õigusaktide tingimused hüvitise saamiseks on täidetud üksnes pärast artikli 45 või artikli 40 lõike 3 kohalda- mist, kohaldatakse järgmisi reegleid: 2. Käesoleva peatüki kohaldamisel mõistetakse eriliigiliste 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31 hüvitiste kattumisena igasugust selliste hüvitiste kattumist, mida ei saa pidada samaliigilisteks lõikes 1 määratletud tähenduses. b) hüvitis, mille suurus on kindlaks määratud riski realiseerumis- kuupäeva ja hilisema kuupäeva vahel täitunuks loetud arves- tusliku perioodi alusel. Viimasena mainitud juhul kohalda- takse kõnealuseid sätteid sellise hüvitise kattumisel: 3. Liikmesriigi õigusaktides ettenähtud vähendamis-, peatamis- või tühistamissätete kohaldamisel invaliidsus-, vanadus- või toit- jakaotushüvitise samaliigilise või eriliigilise hüvitise või muu sis- setulekuga kattumise korral kehtivad järgmised reeglid: i) samaliigilise hüvitisega, välja arvatud juhul, kui kahe või enama liikmesriigi vahel on sõlmitud kokkulepe, mis näeb ette, et üht ja sama arvestuslikku perioodi ei või arvestada korduvalt, või a) teise liikmesriigi õigusaktide alusel saadavaid hüvitisi või tei- ses liikmesriigis saadavat sissetulekut võetakse arvesse üksnes juhul, kui esimese liikmesriigi õigusaktid näevad ette välismaal saadavate hüvitiste või sissetulekute arvessevõtmise; ii) punktis a osutatud liiki hüvitisega. b) teise liikmesriigi õigusaktide alusel antavate hüvitiste suurust võetakse arvesse enne maksude, sotsiaalkindlustusmaksete ja muude individuaalsete kinnipidamiste mahaarvamist; Punktides a ja b ning kokkulepetes osutatud hüvitised on loetle- tud IV lisa D osas. c) arvesse ei võeta nende teise liikmesriigi õigusaktide alusel mää- ratavate hüvitiste suurust, mida makstakse vabatahtliku jät- kuva kindlustuse põhjal; Artikkel 46c (11) d) kui vähendamis-, peatamis- või tühistamissätted on kohalda- tavad üksnes ühe liikmesriigi õigusaktide alusel ning sel põh- jusel, et asjaomane isik saab teiste liikmesriikide õigusaktide alusel makstavaid sama- või eriliigilisi hüvitisi või teiste liik- mesriikide territooriumil muud sissetulekut, võib esimese liik- mesriigi õigusaktide alusel makstavat hüvitist vähendada vaid summa piires, mis vastab teiste liikmesriikide alusel maksta- vate hüvitiste või teiste liikmesriikide territooriumil saadava sissetuleku suurusele. Artikkel 46b (11) Kahe või enama liikmesriigi õigusaktide alusel antavate samaliigiliste hüvitiste kattumisel kohaldatavad erisätted 1. Liikmesriigi õigusaktides ettenähtud vähendamis-, peatamis- või tühistamissätteid ei kohaldata hüvitise suhtes, mis on arvuta- tud vastavalt artikli 46 lõikele 2. Erisätted, mida kohaldatakse artikli 46a lõikes 1 osutatud ühe või mitme hüvitise kattumisel ühe või mitme teiseliigilise hüvitisega või muu hüvitisega, juhul kui sellega on seotud kaks või enam liikmesriiki 1. Kui eri liiki hüvitiste või muu sissetuleku saamine toob kaasa kahe või enama artikli 46 lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud hüvitise vähendamise, peatamise või tühistamise, jagatakse sum- ma, mida ei makstaks asjaomaste liikmesriikide õigusaktides ette- nähtud vähendamis-, peatamis- või tühistamissätete rangel kohal- damisel, vähendamisele, peatamisele või tühistamisele kuuluvate hüvitiste arvuga. 2. Kui kõnealune hüvitis on arvutatud vastavalt artikli 46 lõikele 2, võetakse vähendamis-, peatamis- või tühistamissätete kohalda- misel arvesse teistelt liikmesriikidelt saadavaid eri liiki hüvitisi või muid sissetulekuid ja kõiki muid elemente, mis on ette nähtud liikmesriigi õigusaktides, proportsionaalselt artikli 46 lõike 2 punktis b osutatud kindlustus- või elamisperioodidega ning kasu- tatakse kõnealuse hüvitise arvutamisel. 2. Liikmesriigi õigusaktides ettenähtud vähendamis-, peatamis- või tühistamissätteid kohaldatakse hüvitise suhtes, mis on arvu- tatud vastavalt artikli 46 lõike 1 punkti a alapunktile i üksnes juhul, kui vastav hüvitis on: 3. Kui eri liiki hüvitiste või muu sissetuleku saamine toob kaasa ühe või mitme artikli 46 lõike 1 punkti a alapunktis i ja artikli 46 lõikes 2 osutatud hüvitise vähendamise, peatamise või tühistami- se, kohaldatakse järgmisi reegleid: a) IV lisa D osas osutatud hüvitis, mille suurus ei sõltu täitunud kindlustus- või elamisperioodide kestusest, või a) artikli 46 lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud hüvitise või hüvitiste puhul jagatakse summa, mida ei makstaks asjaomaste liikmesriikide õigusaktides ettenähtud vähendamis-, peatamis- 32 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd või tühistamissätete rangel kohaldamisel, vähendamisele, pea tamisele või tühistamisele kuuluvate hüvitiste arvuga; b) artikli 46 lõike 2 alusel arvutatud hüvitiste puhul toimub vähendamine, peatamine või tühistamine vastavalt lõikele 2. alusel või taotleja kogu töötasu ja kõigi kindlustatute (v. a õpi- lased) keskmise kogutöötasu kindlustusperioodiaegse suhte alusel, määrab sellised keskmised näitajad kindlaks vastava riigi pädev asutus üksnes kõnealuse riigi õigusaktide alusel täi- tunud kindlustusperioodide alusel või üksnes asjaomase isiku nimetatud perioodidel saadud kogutöötasu alusel; 4. Kui lõike 1 ja lõike 3 punktis a osutatud juhul näevad liikmes- riigi õigusaktid ette, et vähendamis-, peatamis- või tühistamissä- tete kohaldamisel tuleb võtta eri liiki hüvitisi ja/või muid sissetu- lekuid ning kõiki muid elemente proportsionaalselt artikli 46 lõike 2 punktis b osutatud kindlustusperioodidega, ei kohaldata selle liikmesriigi puhul kõnealustes sätetes ettenähtud jagamist. 5. Kõiki eespool mainitud sätteid kohaldatakse mutatis mutandis, kui ühe või mitme liikmesriigi õigusaktid näevad ette, et õigust hüvitisele ei saa omandada juhul, kui asjaomane isik saab teise liikmesriigi õigusaktide alusel makstavat eri liiki hüvitist või muud sissetulekut. Artikkel 47 (11) Hüvitiste arvutamise lisasätted d) kui liikmesriigi õigusaktide järgi arvutatakse hüvitisi töötasu, sissemaksete või suurendamiste suuruse alusel, määrab selle riigi pädev asutus kindlaks töötasu, sissemaksed ja suurenda- mised, mis võetakse arvesse teise liikmesriigi õigusaktide alu- sel täitunud kindlustus- või elamisperioodide eest, tuginedes tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel täitunud perioo- dide eest arvestatud keskmistele töötasudele, sissemaksetele ja suurendamistele; e) kui liikmesriigi õigusaktide järgi arvutatakse hüvitised norm- töötasu või kindlaksmääratud summa alusel, loeb selle riigi pädev asutus teiste liikmesriikide õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioodide eest tema poolt arvesse võe- tavad normtöötasud või kindlaksmääratud summad võrdseks tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel täitunud perioo- didele vastavate normtöötasude või kindlaksmääratud sum- madega või vajaduse korral keskmise standartöötasu või kesk- mise kindlaksmääratud summaga; 1. Artikli 46 lõikes 2 osutatud teoreetilise ja pro rata suuruse arvutamisel kohaldatakse järgmisi reegleid: a) kui enne riski realiseerumist kõigi asjaomaste liikmesriikide õigusaktide alusel täitunud kindlustus- ja elamisperioodide kogukestus on pikem kui täishüvitise saamiseks nõutav mak- simumperiood ühe sellise riigi õigusaktides, arvestab selle riigi pädev asutus täitunud perioodide kogukestuse asemel seda maksimumperioodi; see arvutusviis ei tohi põhjustada nime- tatud asutusele suuremat maksekohustust kui tema poolt kohaldatavates õigusaktides ettenähtud täishüvitis. See ei kehti hüvitiste suhtes, mille suurus ei sõltu kindlustusperioodi kes- tusest; f) kui liikmesriigi õigusaktide järgi arvutatakse mõne perioodi eest hüvitised töötasu suuruse alusel ja teiste perioodide eest normtöötasu või kindlaksmääratud summa alusel, võtab selle riigi pädev asutus teiste liikmesriikide õigusaktide alusel täitu- nud kindlustus- või elamisperioodide eest arvesse töötasu või kindlaksmääratud summat, mis on kindlaks määratud vasta- valt punktis a või e osutatud sätetele või vajaduse korral kesk- mist töötasu või keskmist kindlaksmääratud summat; kui hüvitisi arvutatakse normtöötasu või kindlaksmääratud summa põhjal kõigi perioodide eest, mis on täitunud selle asu- tuse poolt kohaldatavate õigusaktide alusel, loeb pädev asutus teiste liikmesriikide õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioodide eest tema poolt arvessevõetava töötasu võrd- seks normtöötasule või kindlaksmääratud summale vastava arvestusliku töötasuga; b) kattuvate perioodide arvestamise kord on sätestatud artiklis 98 osutatud rakendusmääruses; c) kui liikmesriigi õigusaktide järgi arvutatakse hüvitisi keskmise töötasu, keskmise sissemakse või keskmise suurendamise g) kui liikmesriigi õigusaktide järgi arvutatakse hüvitised kesk- miste sissemaksete alusel, määrab pädev asutus sissemaksete keskmise kindlaks üksnes nende kindlustusperioodide põhjal, mis on täitunud kõnealuse riigi õigusaktide alusel. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 33 2. Liikmesriigi õigusaktide sätteid, mis käsitlevad hüvitiste arvu- tamisel arvessevõetavate tegurite revalvatsiooni, kohaldab vajadu- sel selle riigi pädev asutus vastavalt lõikele 1 arvessevõetavate tegurite suhtes teiste liikmesriikide õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioodide puhul. 3. Kui liikmesriigi õigusaktide järgi võetakse hüvitiste suuruse kindlaksmääramisel arvesse peale laste muude pereliikmete ole- masolu, võtab selle riigi pädev asutus arvesse ka neid asjaomase isiku pereliikmeid, kes elavad teise liikmesriigi territooriumil, nii nagu nad elaksid pädeva riigi territooriumil. 4. Kui liikmesriigi pädeva asutuse poolt kohaldatavad õigusaktid nõuavad hüvitiste arvutamisel palga arvessevõtmist ja kui on kohaldatud artikli 45 lõike 6 esimest ja teist lõiku ning kui pen- sionide maksmisel võetakse kõnealuses liikmesriigis arvesse üks- nes neid täieliku töötuse perioode, mille eest on saadud hüvitist vastavalt artikli 71 lõike 1 punkti a alapunktile ii või artikli 71 lõike 1 punkti b alapunkti ii esimesele lausele, maksab kõnealuse liikmesriigi pädev asutus pensioni selle palga alusel, mida ta kasu- tas töötushüvitise arvutamisel vastavalt tema poolt kohaldatava- tele õigusaktidele. Artikkel 49 (11) (15) Hüvitiste arvutamine, kui asjaomane isik ei vasta üheaegselt kõigi õigusaktide tingimustele, mille alusel on kindlustus- või elamisperioodid täitunud, või kui ta on otseselt palunud vanadushüvitiste andmise edasi lükata 1. Kui asjaomane isik ei vasta teataval ajal hüvitise määramise tin- gimustele kõigi liikmesriikide õigusaktide kohaselt, mis on tema suhtes kehtinud, arvestades vajaduse korral artiklit 45 ja/või artik- li 40 lõiget 3, kuid vastab üksnes ühe või mitme liikmesriigi õigusaktide tingimustele, kohaldatakse järgmisi sätteid: a) iga pädev asutus, kes kohaldab neid õigusakte, mille tingimu- sed on täidetud, arvutab makstava hüvitise suuruse vastavalt artiklile 46; b) siiski: Artikkel 48 (11) Alla aasta kestvad kindlustus- või elamisperioodid 1. Olenemata artikli 46 lõikest 2 ei ole liikmesriigi pädev asutus kohustatud määrama hüvitist tema poolt kohaldatavate õigusak- tide alusel täitunud perioodide eest, mida võetakse riski realisee- rumisel arvesse, kui: — kõnealused perioodid kestavad vähem kui aasta ja — üksnes kõnealuseid perioode arvesse võttes ei näe nimetatud õigusaktid ette hüvitise saamise õiguse tekkimist. 2. Iga asjaomase liikmesriigi pädev asutus võtab lõikes 1 osuta- tud perioode arvesse artikli 46 lõike 2 kohaldamisel, välja arva- tud punkti b kohaldamisel. i) kui asjaomane isik vastab vähemalt kahe riigi õigusaktide tingimustele, ilma et oleks arvesse võetud nende õigusak- tide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioode, mille tingimused ei ole täidetud, ei võeta nimetatud perioode arvesse artikli 46 lõike 2 kohaldamisel, välja arvatud juhul, kui kõnealuste perioodide arvessevõtmine võimaldab mää- rata suurema hüvitise; ii) kui asjaomane isik vastab üksnes ühe riigi õigusaktide tin- gimustele, ilma et oleks arvesse võetud nende õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioode, mille tingi- mused ei ole täidetud, arvutatakse artikli 46 lõike 1 punkti a alapunkti i alusel makstava hüvitise suurus üksnes vasta- valt selle riigi õigusaktide sätetele, mille tingimused on täi- detud, ning arvesse võetakse üksnes nimetatud õigusaktide alusel täitunud perioode, välja arvatud juhul, kui nende õigusaktide alusel täitunud perioodide arvessevõtmine, mille tingimused ei ole täidetud, võimaldab vastavalt artik- li 46 lõike 1 punkti a alapunktile ii määrata suurema hüvi- tise. Käesoleva lõike sätteid kohaldatakse mutatis mutandis, kui asja- omane isik on otseselt palunud vanadushüvitiste andmise edasi lükata vastavalt artikli 44 lõike 2 teisele lausele. 3. Kui lõike 1 kohaldamise tagajärjel vabaneksid kõik asjaomaste liikmesriikide asutused oma kohustustest, määratakse hüvitist üksnes neist riikidest viimase õigusaktide alusel, kelle tingimused on täidetud, nii nagu kõik täitunud ja vastavalt artikli 45 lõigetele 1—4 arvessevõetavad kindlustus- ja elamisperioodid oleksid täi- tunud selle riigi õigusaktide alusel. 2. Lõikes 1 osutatud juhul ühe või mitme asjaomase riigi õigus- aktide alusel määratud hüvitis või hüvitised arvutatakse automaat- selt ümber vastavalt artiklile 46 niipea, kui on täidetud ühe või 34 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd mitme riigi õigusaktide tingimused, mis on asjaomase isiku suh- tes kehtinud, arvestades vajaduse korral artiklit 45 ning arvesta- des vajadusel uuesti lõiget 1. Käesolevat lõiget kohaldatakse muta- tis mutandis juhul, kui asjaomane isik taotleb vanadushüvitiste määramist, mida tal on õigus saada ühe või mitme liikmesriigi õigusaktide alusel ning mille määramine oli vastavalt artikli 44 lõike 2 teisele lausele seniajani edasi lükatud. 3. Kui ühe või mitme asjaomase riigi õigusaktide tingimused ei ole enam täidetud, tehakse automaatselt ümberarvutus vastavalt lõikele 1, ilma et see piiraks artikli 40 lõike 2 kohaldamist. 4. PEATÜKK TÖÖÕNNETUSED JA KUTSEHAIGUSED 1. jagu Õigus saada hüvitist Artikkel 52 Artikkel 50 (11) Elamine muus liikmesriigis kui pädev riik. Üldreeglid Lisahüvitise andmine, kui eri liikmesriikide õigusaktide alusel makstavate hüvitiste summa on väiksem kui miinimumhüvitis, mis on ette nähtud selle hüvitisesaaja elukohariigi õigusaktides Hüvitisesaajale, kelle suhtes kehtib käesolev peatükk, ei või riigis, kelle territooriumil ta elab ja kelle õigusaktide alusel talle hüvitist makstakse, määrata väiksemat hüvitist kui nimetatud õigusaktides või kindlaksmääratud miinimumhüvitis elamisperioodi või eest, mis elamisperioodidega, mida artiklitele maksmisel arvestatakse. Nimetatud riigi pädev asutus peab territooriumil vajaduse korral maksma talle kõnealuse riigi elamise ajal lisahüvitist, mis on võrdne käesoleva peatüki alusel makstavate hüvitiste kogusumma ja miinimumhüvitise vahega. võrdub kõigi vastavalt kindlustus- kindlustus- eelmistele Töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kellega juhtub tööõnnetus või kes haigestub kutsehaigusesse ning kes elab muu liikmesriigi kui pädeva riigi territooriumil, saab oma elukohariigis: a) mitterahalisi hüvitisi, mida annab pädeva asutuse nimel elu- kohajärgne asutus vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigus- aktidele, nii nagu oleks see asutus kõnealuse töötaja või füü- silisest isikust ettevõtja kindlustanud; b) rahalisi hüvitisi, mida annab pädev asutus vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigusaktidele. Pädeva asutuse ja elukohajärgse asutuse vahelise kokkuleppe alusel võib hüvitisi anda eluko- hajärgne asutus pädeva asutuse nimel vastavalt pädeva riigi õigusaktidele. Artikkel 53 Piirialatöötajad. Erireeglid Artikkel 51 (11) Hüvitiste revalvatsioon ja ümberarvutamine võib samuti Piirialatöötaja riigi territooriumil. Selliseid hüvitisi annab pädev asutus vastavalt kõnealuse riigi õigusaktide sätetele, nii nagu asjaomane isik elaks selles riigis. saada hüvitisi pädeva 1. Kui elukalliduse tõusu või palgataseme muutumise tõttu või muul põhjusel tekkinud korrigeerimisvajaduse tõttu muudetakse asjaomaste riikide hüvitisi kindlaksmääratud protsendimäära või summa võrra, tuleb sellist protsendimäära või summat vahetult kohaldada artikli 46 alusel kindlaksmääratud hüvitiste suhtes, ilma et oleks vaja teha ümberarvutusi vastavalt nimetatud artik- lile. Artikkel 54 Viibimine pädevas riigis või sinna elama asumine 1. Artiklis 52 osutatud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kes viibib pädeva riigi territooriumil, saab hüvitisi vastavalt selle riigi õigusaktide sätetele ka juhul, kui ta on juba enne seal viibimist saanud hüvitisi. See säte ei kehti siiski piirialatöötajate suhtes. 2. Kui aga muudetakse hüvitiste kindlaksmääramise viisi või hüvitiste ümberarvutamise reegleid, tehakse ümberarvutus vasta- valt artiklile 46. 2. Artiklis 52 osutatud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kes asub elama pädeva riigi territooriumile, saab hüvitisi vastavalt selle riigi õigusaktide sätetele ka juhul, kui ta on juba enne oma elukoha muutmist saanud hüvitisi. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 35 Artikkel 55 Artikkel 56 Viibimine väljaspool pädevat riiki. Naasmine või elama asumine teise liikmesriiki pärast tööõnnetuse juhtumist või kutsehaigusse haigestumist. Vajadus minna teise liikmesriiki, et saada vajalikku ravi Õnnetused reisimise ajal Õnnetus reisimise ajal, mis juhtub muu liikmesriigi kui pädeva riigi territooriumil, loetakse juhtunuks pädeva riigi territooriumil. 1. Töötajal või füüsilisest isikust ettevõtjal, kellega on juhtunud tööõnnetus või kes on haigestunud kutsehaigusse ning: Artikkel 57 (7) a) kes viibib muu liikmesriigi territooriumil kui pädev liikmes- riik või Kutsehaigushüvitised, kui asjaomane isik on töötanud sama ohu tingimustes mitmes liikmesriigis b) kellele pärast õiguse omandamist saada pädeva asutuse arvelt hüvitisi on nimetatud asutus andnud loa naasta liikmesriigi territooriumile, kus ta elab, või asuda elama teise liikmesriigi territooriumile või c) kellele pädev asutus on andnud loa minna teise liikmesriigi ter- ritooriumile, et saada seal oma seisundile vastavat ravi; on õigus saada: i) mitterahalisi hüvitisi, mida annab pädeva asutuse nimel viibimis- või elukohajärgne asutus vastavalt tema poolt kohal- datavate õigusaktide sätetele, nii nagu oleks see asutus kõne- aluse isiku kindlustanud; hüvitiste andmise kestus on siiski reguleeritud pädeva riigi õigusaktidega; ii) rahalisi hüvitisi, mida annab pädev asutus vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigusaktidele. Pädeva asutuse ja viibimis- või elukohajärgse asutuse vahelise kokkuleppe alusel võib kõne- aluseid hüvitisi anda viimasena nimetatud asutus pädeva asu- tuse nimel vastavalt pädeva riigi õigusaktidele. 2. Lõike 1 punkti b alusel nõutava loa andmisest võib keelduda üksnes juhul, kui on tuvastatud, et asjaomase isiku ümberasumine kahjustaks tema tervislikku seisundit või tema ravi. Lõike 1 punkti c alusel nõutava loa andmisest ei või keelduda juhul, kui asjaomasel isikul puudub võimalus saada kõnealust ravi liikmesriigi territooriumil, kus ta elab. 1. Kui kutsehaigusesse haigestunud isik on kahe või enama liik- mesriigi õigusaktide alusel töötanud või tegutsenud alal, mis tõe- näoliselt võib põhjustada sellise haiguse, määratakse hüvitised, mida tal või tema ülalpidamisel olnud isikutel on õigus taotleda, üksnes nendest riikidest viimase õigusaktide alusel, mille tingimu- sed on täidetud, arvestades vajaduse korral lõikeid 2—5. 2. Kui liikmesriigi õigusaktide järgi sõltub hüvitiste määramine kutsehaiguse puhul sellest, et kõnealune haigus oleks esmakord- selt diagnoositud tema territooriumil, loetakse see tingimus täide- tuks, kui kõnealune haigus diagnoositi esmakordselt teise liikmes- riigi territooriumil. 3. Kui liikmesriigi õigusaktide järgi sõltub hüvitiste määramine kutsehaiguse puhul sellest, et kõnealune haigus oleks diagnoosi- tud teatava tähtaja jooksul pärast viimatise töötamise või tegutse- mise lõppu, mis tõenäoliselt võis kõnealuse haiguse põhjustada, võtab selle riigi pädev asutus sellise töötamis- või tegutsemisaja kontrollimisel vajalikul määral arvesse samasugust töötamist või tegutsemist mis tahes teise liikmesriigi õigusaktide alusel, nii nagu oleks töötatud või tegutsetud esimesena nimetatud riigi õigusak- tide alusel. 4. Kui liikmesriigi õigusaktide järgi sõltub hüvitiste määramine kutsehaiguse puhul sellest, et kõnealuse haiguse tõenäoliselt põh- justanud töötamine või tegutsemine oleks kestnud teatava aja, võtab selle riigi pädev asutus vajalikul määral arvesse sellise töö- tamise või tegutsemise aega mis tahes teise liikmesriigi õigusak- tide alusel, nii nagu oleks töötatud või tegutsetud esimese riigi õigusaktide alusel. 5. Sklerootilise pneumokonioosi puhul jagatakse rahaliste hüvi- tiste, sealhulgas pensionide kulud nende liikmesriikide pädevate asutuste vahel, kelle territooriumil toimus asjaomase isiku nime- tatud haiguse tõenäoliselt põhjustanud töötamine või tegutsemi- ne. Selline jagamine toimub suhte põhjal, mis on iga sellise riigi õigusaktide alusel täitunud artikli 45 lõikes 1 osutatud vanadus- kindlustuse või elamisperioodide kestuse ja kõigi selliste riikide 36 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd õigusaktide alusel täitunud vanaduskindlustuse või elamisperioo- dide kogukestuse vahel kuupäeval, millal hakati hüvitist maksma. 2. jagu 6. Nõukogu määrab ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal kindlaks kutsehaigused, mille suhtes kohaldatakse lõike 5 sätteid. Sellise kutsehaiguse süvenemine, mille tõttu on määratud hüvitis Artikkel 58 Rahaliste hüvitiste arvutamine Artikkel 60 (7) (11) 1. Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid näevad ette rahaliste hüvitiste arvutamise keskmise töötasu põhjal, määrab sellise keskmise töötasu kindlaks üksnes lähtuvalt töötasust, mille maksmine nimetatud õigusaktide alusel täitunud perioodide eest on kinnitust leidnud. 1. Sellise kutsehaiguse süvenemise korral, mille tõttu töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja on saanud või saab hüvitist liikmesriigi õigusaktide alusel, kohaldatakse järgmisi reegleid: 2. Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid näevad ette rahaliste hüvitiste arvutamise normtöötasu põhjal, võtab arvesse üksnes normtöötasu või vajadusel keskmist normtöötasu nime- tatud õigusaktide alusel täitunud perioodide eest. a) kui asjaomane isik ei ole hüvitise saamise ajal teise liikmesriigi õigusaktide alusel töötanud või tegutsenud alal, mis tõenäoli- selt võib põhjustada või süvendada kõnealust haigust, on esi- mese liikmesriigi pädev asutus kohustatud kandma hüvitiste kulud tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel, võttes arvesse haiguse süvenemist; 3. Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid näevad ette rahalise hüvitise suuruse varieerumise sõltuvalt pereliikmete arvust, võtab arvesse ka teise liikmesriigi territooriumil elavaid asjaomase isiku pereliikmeid, nii nagu elaksid nad pädeva riigi ter- ritooriumil. Artikkel 59 Tööõnnetuse all kannatanud või kutsehaigust põdeva isiku transportimise kulud 1. Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid näevad ette tööõnnetuse all kannatanud või kutsehaigust põdeva isiku elu- kohta või haiglasse transportimise kulude hüvitamise, kannab vastavad kulud ka isiku transportimise puhul elukohta või haig- lasse sellise teise liikmesriigi territooriumil, kus see isik elab, tin- gimusel et kõnealune asutus on andnud selliseks transportimiseks eelnevalt loa, arvestades nõuetekohaselt transportimist õigusta- vaid asjaolusid. Selline luba ei ole nõutav piirialatöötaja puhul. b) kui asjaomane isik on hüvitise saamise ajal teise liikmesriigi õigusaktide alusel töötanud või tegutsenud alal, mis tõenäoli- selt võib põhjustada või süvendada kõnealust haigust, on esi- mese liikmesriigi pädev asutus kohustatud kandma hüvitise kulud tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel, arvesta- mata haiguse süvenemist. Teise liikmesriigi pädev asutus mää- rab asjaomasele isikule lisahüvitise, mille suurus võrdub vahega pärast haiguse süvenemist maksta oleva hüvitise suu- ruse ja hüvitise suuruse vahel, mis oleks tulnud maksta tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel enne haiguse süvene- mist juhul, kui kõnealune haigus oleks tekkinud selle liikmes- riigi õigusaktide alusel; c) kui punktis b käsitletud juhul ei ole sklerootilist pneumoko- nioosi või artikli 57 lõike 6 alusel kindlaksmääratud haigust põdeval töötajal või füüsilisest isikust ettevõtjal õigust saada hüvitist teise liikmesriigi õigusaktide alusel, on esimese liik- mesriigi pädev asutus kohustatud andma hüvitist tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel, võttes arvesse haiguse süve- nemist. Esimese liikmesriigi pädeva asutuse poolt haiguse süvenemist arvesse võttes makstava rahalise hüvitise suuruse, kaasa arvatud pensioni, ja enne haiguse süvenemist maksta- vate analoogiliste hüvitiste suuruse vahe katab siiski teise liik- mesriigi pädev asutus; 2. Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid näevad ette tööõnnetuse tõttu hukkunu laiba matusepaika transportimise kulude hüvitamise, hüvitab vastavalt tema poolt kohaldatavate õigusaktide sätetele samasugusesse paika transportimise kulud sellise teise liikmesriigi territooriumil, kus oli kõnealuse isiku elu- koht õnnetuse toimumise ajal. d) liikmesriigi õigusaktides ettenähtud vähendamis-, peatamis- või tühistamissätteid ei kohaldata isikute suhtes, kes saavad kahe liikmesriigi asutuste määratud hüvitisi vastavalt punk- tile b. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 37 2. Artikli 57 lõike 5 sätete kohaldamisel kutsehaiguse süvenemise korral kohaldatakse järgmisi sätteid: a) vastavalt artikli 57 lõikele 1 hüvitise määranud pädev asutus on kohustatud andma hüvitist tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel, võttes arvesse haiguse süvenemist; b) rahaliste hüvitiste kulud, kaasa arvatud pensionid, jagatakse jätkuvalt asutuste vahel, kes vastavalt artikli 57 lõikele 5 jaga- sid omavahel varasemate hüvitiste kulud. Kui aga isik on jät- kanud töötamist või tegutsemist, mis tõenäoliselt võis põhjus- tada või süvendada kõnealust kutsehaigust, kas siis selle liikmesriigi õigusaktide alusel, kus ta on juba töötanud või tegutsenud samal alal või mõne teise liikmesriigi õigusaktide alusel, katab sellise riigi pädev asutus haiguse süvenemist arvestades makstava hüvitise ja enne haiguse süvenemist makstava hüvitise suuruse vahe. 3. jagu Muud sätted Artikkel 61 Reeglid teatavate riikide õigusaktide erijoonte arvestamiseks 1. Kui liikmesriigi territooriumil, kus asjaomane isik juhtub olema, puudub tööõnnetus- või kutsehaiguskindlustus või kui sel- line kindlustus on olemas, kuid puudub mitterahaliste hüvitiste andmise eest vastutav asutus, annab selliseid hüvitisi see viibimis- või elukohajärgne asutus, kes on vastutav mitterahaliste hüvitiste andmise eest haiguse korral. 2. Kui pädeva riigi õigusaktid seavad tasuta mitterahalise hüvitise saamise sõltuvusse tööandja korraldatud arstiabi kasutamisest, loetakse artiklis 52 ja artikli 55 lõikes 1 osutatud juhul antavad mitterahalised hüvitised sellise arstiabi hulka kuuluvaks. 5. Kui liikmesriigi õigusaktid näevad otseselt või kaudselt ette varasemate või varem tuvastatud tööõnnetuste või kutsehaiguste arvessevõtmise töövõimetuse astme hindamisel, hüvitise saamise õiguse kinnitamisel või hüvitise suuruse kindlaksmääramisel, võtab selle liikmesriigi pädev asutus arvesse ka varasemaid või varem tuvastatud tööõnnetusi või kutsehaigusi, mille suhtes keh- tivad teise liikmesriigi õigusaktid, nii nagu need oleksid esinenud või tuvastatud vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigusaktidele. 6. Kui liikmesriigi õigusaktid näevad otseselt või kaudselt ette hilisemate või hiljem tuvastatud tööõnnetuste või kutsehaiguste arvessevõtmise töövõimetuse astme hindamisel, hüvitise saamise õiguse kinnitamisel või hüvitise suuruse kindlaksmääramisel, võtab selle liikmesriigi pädev asutus arvesse ka hilisemaid või hil- jem tuvastatud tööõnnetusi või kutsehaigusi, mille suhtes kehti- vad teise liikmesriigi õigusaktid, nii nagu need oleksid esinenud või tuvastatud vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigusaktidele, kuid üksnes juhul, kui: 1) tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel ei ole makstud mingit hüvitist varasemate või varem tuvastatud tööõnnetuste või kutsehaiguste eest ning 2) hilisemate või hiljem tuvastatud tööõnnetuste või kutsehai- guste eest ei ole makstud mingit hüvitist tulenevalt teise liik- mesriigi õigusaktidest, mis kehtisid kõnealuste tööõnnetuste või kutsehaiguste suhtes, arvestades lõike 5 sätteid. Artikkel 62 Viibimis- või elukohariigis mitme kindlustusskeemi olemasolu puhul kohaldatav skeem. Hüvitiste maksmise maksimumkestus 3. Kui pädeva riigi õigusaktid näevad ette tööandja kohustustega seotud kindlustusskeemi, loetakse artiklis 52 ja artikli 55 lõikes 1 osutatud juhul antavad mitterahalised hüvitised antuks pädeva asutuse palvel. 4. Kui pädeva riigi tööõnnetushüvitistega seotud kindlustus- skeemi puhul ei ole tegemist kohustusliku kindlustusega, annab mitterahalisi hüvitisi otse vastav tööandja või kindlustusandja. 1. Kui viibimis- või elukohariigi õigusaktides on mitu kindlus- tusskeemi, kohaldatakse artiklis 52 või artikli 55 lõikes 1 osuta- tud töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes terasetöös- tuse tööliste kindlustusskeemi. Kui aga kõnealustes õigusaktides on eriskeem kaevanduse ja samalaadiliste ettevõtete töötajate jaoks, kohaldatakse sellise kindlustusskeemi sätteid selle kategoo- ria töötajate suhtes, kui nimetatud skeemi on pädev kohaldama viibimis- või elukohajärgne asutus, kellele nad oma taotluse esi- tavad. 38 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 2. Kui liikmesriigi õigusaktides on määratud maksimaalne aeg, mille kestel võib anda hüvitisi, võib kõnealuseid õigusakte kohal- dav asutus võtta arvesse iga perioodi, mille eest on juba saadud hüvitist teise liikmesriigi asutuselt. 2. Pädev asutus on kohustatud määrama matusetoetuse, mis kuu- lub maksmisele tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel, seda ka juhul, kui toetust saama õigustatud isik elab muu liikmesriigi territooriumil kui pädev riik. 3. Lõigete 1 ja 2 sätteid kohaldatakse ka juhul, kui surm saabub tööõnnetuse või kutsehaiguse tagajärjel. 4. jagu Tagasimaksed asutuste vahel Artikkel 66 Artikkel 63 Toetuse andmine pensionäri surma korral, kes oli elanud muu liikmesriigi territooriumil kui see liikmesriik, kelle asutus oli vastutav mitterahaliste hüvitiste andmise eest 1. Pädev asutus on kohustatud maksma tagasi tema nimel vasta- valt artikli 52 ja artikli 55 lõike 1 sätetele antavate mitterahaliste hüvitiste summa. 2. Lõikes 1 osutatud tagasimaksed määratakse kindlaks ja tasu- takse artiklis 98 osutatud rakendusmääruses sätestatud korras tõendite esitamisel tegelike kulude kohta. 3. Kaks või enam liikmesriiki või nende pädevad võimuorganid võivad ette näha teistsuguse tagasimaksmisviisi või loobuda iga- sugusest tagasimaksmisest nende jurisdiktsiooni all olevate asu- tuste vahel. Kui pensionär, kellel oli õigus saada pensioni ühe liikmesriigi õigusaktide alusel või pensione kahe või enama liikmesriigi õigusaktide alusel, elas surma saabumisel muu liikmesriigi territooriumil kui see, mille pädev asutus vastutas pensionärile mitterahaliste hüvitiste andmise eest artikli 28 sätete alusel, annab nimetatud asutus oma kulul matusetoetust, mis kuulub maksmisele tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel, nii nagu oleks kõnealune pensionär oma surma saabumise ajal elanud selle liikmesriigi territooriumil. Eelmise lõigu sätteid kohaldatakse analoogia põhjal pensionäri pereliikmete suhtes. 5. PEATÜKK MATUSETOETUSED Artikkel 64 Kindlustus- või elamisperioodide liitmine sõltuvusse liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid seavad Selle matusetoetuse saamise õiguse omandamise, säilitamise või ennistamise elamisperioodide kindlustus- täitumisest, võtab vajalikul määral arvesse teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioode, nii nagu need oleksid täitunud tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel. või Artikkel 65 Õigus saada toetust juhul, kui surm saabub või toetust saama õigustatud isik elab muu liikmesriigi territooriumil kui pädev riik 1. Kui töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, pensionär või pen- sionitaotleja või tema pereliige sureb sellise liikmesriigi territoo- riumil, mis ei ole pädev riik, loetakse surm saabunuks pädeva riigi territooriumil. 6. PEATÜKK TÖÖTUSHÜVITISED 1. jagu Ühissätted Artikkel 67 Kindlustus- või töötamisperioodide liitmine 1. Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid seavad hüvitise saamise õiguse omandamise, säilitamise või ennistamise sõltu- vusse kindlustusperioodide täitumisest, võtab vajalikul määral arvesse kindlustus- või töötamisperioode, mis on töötajana täitu- nud teise liikmesriigi õigusaktide alusel, nii nagu oleksid need täitunud tema kohaldatavate õigusaktide alusel poolt 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 39 kindlustusperioodid, tingimusel et kõnealuste õigusaktide alusel täitumise korral oleks nimetatud töötamisperioode arvestatud kindlustusperioodidena. 2. jagu Töötud, kes lähevad muusse liikmesriiki kui pädev riik 2. Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid seavad hüvitise saamise õiguse omandamise, säilitamise või ennistamise sõltu- vusse töötamisperioodide täitumisest, võtab vajalikul määral arvesse teise liikmesriigi õigusaktide alusel töötajana täitunud kindlustus- või töötamisperioode, nii nagu oleksid need tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel täitunud töötamisperioo- did. 3. Välja arvatud artikli 71 lõike 1 punkti a alapunktis ii ja punkti b alapunktis ii osutatud juhud, sõltub lõigete 1 ja 2 kohaldamine tingimusest, et asjaomasel isikul peaks olema viimati täitunud: — lõike 1 korral kindlustusperiood, — lõike 2 korral töötamisperiood vastavalt nende õigusaktide sätetele, mille alusel taotletakse hüvi- tist. 4. Kui perioodi kestus, mille jooksul võib saada hüvitist, oleneb kindlustus- või töötamisperioodi kestusest, kohaldatakse vastavalt vajadusele lõike 1 või lõike 2 sätteid. Artikkel 68 Hüvitise arvutamine Artikkel 69 Hüvitise saamise õiguse säilitamise tingimused ja piirid 1. Töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kes on täielikult töötu ja kes vastab liikmesriigi õigusaktide tingimustele hüvitise saamise kohta ning kes läheb ühte või mitmesse liikmesriiki, selleks et leida seal tööd, säilitab õiguse saada kõnealust hüvitist järgmistel tingimustel ja järgmistes piirides: a) enne lahkumist peab ta olema tööotsijana registreeritud ja olnud kättesaadav pädeva riigi tööhõivetalitustele vähemalt nelja nädala jooksul pärast töötuks jäämist. Pädevad talitused või asutused võivad siiski anda talle loa lahkuda enne nimeta- tud tähtaja möödumist; b) igas liikmesriigis, kuhu ta läheb, peab ta end tööotsijana regist- reerima ning alluma seal kehtivale kontrollimiskorrale. Nime- tatud tingimus loetakse registreerimisele eelnenud perioodi suhtes täidetuks, kui asjaomane isik registreerib end seitsme päeva jooksul alates kuupäevast, mil ta ei ole enam kättesaa- dav selle riigi tööhõivetalitustele, kust ta lahkus. Erandjuhul võivad nimetatud tähtaega pikendada pädevad talitused või asutused; 1. Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid näevad ette, et hüvitise arvutamine peab põhinema eelmise palga suurusel, võtab arvesse üksnes asjaomase isiku palka, mis ta on saanud viimase töötamise eest kõnealuse riigi territooriumil. Kui aga asjaomase isiku viimane töötamine sel territooriumil on kestnud alla nelja nädala, arvutatakse hüvitis hariliku palga põhjal, mis vastab pal- gale samaväärse või sarnase töötamise eest töötu elu- või viibimis- kohas, nagu oli tema viimane töötamine teise liikmesriigi territoo- riumil. c) õigus saada hüvitist jätkub maksimaalselt kolm kuud alates kuupäevast, mil asjaomane isik ei olnud enam kättesaadav selle riigi tööhõivetalitustele, kust ta lahkus, tingimusel et hüvitise saamise kogukestus ei ületa hüvitise saamise kestust, milleks tal oli õigus kõnealuse riigi õigusaktide järgi. Hooaja- töötaja puhul on selline kestus piiratud ajaga, mis jääb selle hooaja lõpuni, milleks ta tööle võetud oli. 2. Selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid näevad ette, et hüvitise suurus varieerub sõltuvalt pereliikmete arvust, võtab arvesse ka neid asjaomase isiku pereliikmeid, kes elavad teise liik- mesriigi territooriumil, nii nagu elaksid nad pädeva riigi territoo- riumil. Seda sätet ei kohaldata juhul, kui pereliikmete elukoharii- gis on teisel isikul õigus saada töötushüvitist, mille arvutamiseks pereliikmeid arvesse võetakse. 2. Kui asjaomane isik naaseb pädevasse riiki enne aja möödumist, mille jooksul tal on õigus saada hüvitist lõike 1 punkti c alusel, on tal õigus saada jätkuvalt hüvitist nimetatud riigi õigusaktide alu- sel; ta kaotab igasuguse õiguse saada hüvitist pädeva riigi õigus- aktide alusel, kui ta ei naase sinna enne kõnealuse aja möödumist. Erandjuhul võivad kõnealust tähtaega pikendada pädevad talitu- sed või asutused. 40 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 3. Lõike 1 sätetele võib kahe töötamise vahelise aja jooksul tugi- neda vaid üks kord. 4. Kui pädev riik on Belgia, ei teki lõike 1 punktis c sätestatud kolmekuulise ajavahemiku möödumisel sinna naasval isikul õigust saada uuesti selles riigis hüvitist enne, kui ta on seal tööta- nud vähemalt kolm kuud. Artikkel 70 Hüvitise maksmine ja tagasimaksmine 1. Artikli 69 lõikes 1 osutatud juhtudel maksab hüvitist iga sel- lise riigi asutus, kuhu töötu läheb tööd otsima. Sellise hüvitise summa peab tagasi maksma sellise liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktid kehtisid töötaja või füüsilisest isi- kust ettevõtja suhtes tema viimase töötamise ajal. 2. Lõikes 1 osutatud tagasimaksed määratakse kindlaks ja tasu- takse artiklis 98 osutatud rakendusmääruses sätestatud korras kas tõendite esitamisel tegelike kulude kohta või ühekordse maksena. 3. Kaks või enam liikmesriiki või nende pädevad võimuorganid võivad ette näha teistsuguse tagasimaksmisviisi või loobuda iga- sugusest tagasimaksmisest nende jurisdiktsiooni all olevate asu- tuste vahel. ii) piirialatöötaja, kes on täielikult töötu, saab hüvitist vasta- valt selle liikmesriigi õigusaktide sätetele, mille territooriu- mil ta elab, nii nagu oleksid need õigusaktid kehtinud tema suhtes tema viimase töötamise ajal; nimetatud hüvitist maksab elukohajärgne asutus oma arvel; b) i) töötaja, kes ei ole piirialatöötaja ning kes on osaliselt, aeg- ajalt või täielikult töötu ning kes on jätkuvalt kättesaadav oma tööandjale või tööhõivetalitustele pädeva riigi terri- tooriumil, saab hüvitist vastavalt selle riigi õigusaktide säte- tele, nii nagu elaks ta selle riigi territooriumil; nimetatud hüvitist maksab pädev asutus; ii) töötaja, kes ei ole piirialatöötaja ning kes on täielikult töötu ja on kättesaadav tööhõivetalitustele liikmesriigi territoo- riumil, kus ta elab, või kes naaseb nimetatud territooriu- mile, saab hüvitist vastavalt selle riigi õigusaktidele, nii nagu oleks ta seal viimati töötanud; nimetatud hüvitist maksab elukohajärgne asutus oma arvel. Kui aga sellisel töötajal on tekkinud õigus saada hüvitist selle liikmesriigi pädeva asutuse arvel, kelle õigusaktid tema suhtes viimati kehtisid, saab ta hüvitist artikli 69 alusel. Hüvitise saamine elukohariigi õigusaktide alusel peatatakse ajavahemikuks, mille jooksul töötu võib artikli 69 sätete alusel esitada taot- luse hüvitise saamiseks selle riigi õigusaktide alusel, mis tema suhtes viimati kehtisid. 2. Ajal, mil töötul on õigus saada hüvitist lõike 1 punkti a ala- punkti i või punkti b alapunkti i sätete alusel, ei või ta taotleda hüvitist selle liikmesriigi õigusaktide alusel, mille territooriumil ta elab. 3. jagu Töötud, kes oma viimase töötamise ajal elasid muus liikmesriigis kui pädev riik Artikkel 71 7. PEATÜKK (8) PEREHÜVITISED Artikkel 72 (8) 1. Töötu, kes on varem töötanud ja kes oma viimase töötamise ajal elas muus liikmesriigis kui pädev riik, saab hüvitist vastavalt järgmistele sätetele: Kindlustus-, töötamis- või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodide liitmine a) i) piirialatöötaja, kes on teda palganud ettevõttes osaliselt või aeg-ajalt töötu, saab hüvitist vastavalt pädeva riigi õigusak- tidele, nii nagu elaks ta selle riigi territooriumil; nimetatud hüvitist maksab pädev asutus; Kui liikmesriigi õigusaktid seavad hüvitiste saamise õiguse omandamise sõltuvusse kindlustus-, töötamis- või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodide täitumisest, võtab kõnealuse riigi pädev asutus vajalikul määral arvesse teises 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 41 liikmesriigis täitunud kindlustus-, töötamis- või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode, nii nagu oleksid need täitunud tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel. Artikkel 72a (9) (14) Töötajad, kes on muutunud täielikult töötuks Täielikult töötuks muutunud töötaja, kelle suhtes on kohaldatav artikli 71 lõike 1 punkti a alapunkt ii või punkti b alapunkti ii esimene lause, saab koos endaga sama liikmesriigi territooriumil elavate pereliikmete eest perehüvitist vastavalt selle riigi õigusaktidele, nii nagu oleksid need õigusaktid kehtinud tema suhtes tema viimase töötamise ajal, võttes vajaduse korral arvesse artikli 72 sätteid. Selliseid hüvitisi annab elukohajärgne asutus oma kulul. Kui nimetatud asutus kohaldab õigusakte, mis näevad ette töötu sissemaksete kinnipidamise perehüvitiste katmiseks, võib nimetatud asutus neid kinni pidada vastavalt oma õigusaktide sätetele. isikust ettevõtja suhtes, ning artiklis 74 osutatud juhtudel selle riigi pädev asutus, kelle õigusaktide alusel saab töötushüvitist varem töötanud või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsenud töö- tu. Hüvitisi antakse vastavalt selliste asutuste poolt kohaldatava- tele sätetele, olenemata sellest, kas füüsiline või juriidiline isik, kel- lele selliseid hüvitisi tuleb maksta, elab või viibib pädeva riigi või muu liikmesriigi territooriumil. 2. Kui aga isik, kellele tuleks anda perehüvitisi, ei kasuta neid pereliikmete ülalpidamiseks, täidab pädev asutus oma juriidilise kohustuse, makstes kõnealused hüvitised pereliikmeid tegelikult ülalpidavale füüsilisele või juriidilisele isikule pereliikmete elukoha järgse asutuse või nende elukohariigi pädeva võimuorgani poolt selleks määratud asutuse või organi taotlusel ja vahendusel. 3. Kaks või enam liimesriiki võivad vastavalt artikli 8 sätetele kokku leppida, et nende riikide või ühe sellise riigi õigusaktide alusel maksta olevaid perehüvitisi annab pädev asutus pereliik- meid tegelikult ülalpidavale füüsilisele või juriidilisele isikule kas otse või pereliikmete elukoha järgse pädeva asutuse vahendusel. Artikkel 76 (8) Artikkel 73 (8) Prioriteetsusreeglid juhul, kui õigus saada perehüvitisi pädeva riigi õigusaktide alusel ja selle liikmesriigi õigusaktide alusel, kus pereliikmed elavad, kattuvad Töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kelle pereliikmed elavad muus liikmesriigis kui pädev riik Töötajal või füüsilisest isikust ettevõtjal, kelle suhtes kehtivad liikmesriigi õigusaktid, on õigus liikmesriigi territooriumil elavate pereliikmete eest esimese riigi õigusaktides ettenähtud perehüvitisi, nii nagu elaksid pereliikmed selles riigis ning arvestades VI lisa sätteid. saada teise Artikkel 74 (8) Töötu, kelle pereliikmed elavad muus liikmesriigis kui pädev riik 1. Kui ühel ja samal ajavahemikul antakse perehüvitisi sama pere- liikme eest ja töötamise või tegutsemise tõttu selle liikmesriigi õigusaktide alusel, kelle territooriumil pereliikmed elavad, peata- takse õigus saada hüvitisi teise liikmesriigi õigusaktide alusel asja- kohasel juhul artikli 73 või 74 alusel selle summa ulatuses, mida antakse esimese liikmesriigi õigusaktide alusel. 2. Kui hüvitisi ei taotleta liikmesriigis, mille territooriumil pere- liikmed elavad, võib teise liikmesriigi pädev asutus lõike 1 sätteid kohaldada nii, nagu oleksid hüvitised määratud esimeses liikmes- riigis. Varem töötanud või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsenud töötul, kes saab liikmesriigi õigusaktide alusel töötushüvitist, on õigus saada teises liikmesriigis elavate pereliikmete eest esimese riigi õigusaktides ettenähtud perehüvitisi, nii nagu elaksid pereliikmed selles riigis ning arvestades VI lisa sätteid. 8. PEATÜKK HÜVITISED PENSIONÄRIDE ÜLALPEETAVATELE LASTELE JA ORBUDELE Artikkel 75 (8) Hüvitiste maksmine Artikkel 77 Pensionäride ülalpidamist vajavad lapsed 1. Artiklis 73 osutatud juhtudel annab perehüvitisi selle riigi pädev asutus, kelle õigusaktid kehtivad töötaja või füüsilisest 1. Käesoleva artikli kohaldamisel mõistetakse terminit “hüvitised” kui vanadus-, invaliidsus- või tööõnnetus- või kutsehaiguspen- sioni saavatele isikutele makstavat peretoetust ning nende laste 42 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd eest makstavat pensionisuurendit või pensionilisa, välja arvatud tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustusskeemi alusel määratav pen- sionilisa. b) sellise surnud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kelle suh- tes kehtisid mitme liikmesriigi õigusaktid, orvule: 2. Olenemata sellest, millise liikmesriigi territooriumil elab pen- sionär või elavad tema lapsed, antakse hüvitisi vastavalt järgmis- tele reeglitele: a) üksnes ühe liikmesriigi õigusaktide alusel pensioni saavale pensionärile vastavalt pensioni eest vastutava liikmesriigi õigusaktidele; b) kahe või enama liikmesriigi õigusaktide alusel pensioni saavale pensionärile: i) vastavalt selle riigi õigusaktidele, kelle territooriumil ta elab, tingimusel et vajaduse korral artikli 79 lõike 1 punkti a sätteid arvestades on ta selle riigi õigusaktide alusel omandanud õiguse saada üht lõikes 1 osutatud hüvitistest, või ii) muudel juhtudel vastavalt liikmesriigi õigusaktidele, mis on tema suhtes kõige kauem kehtinud, tingimusel et vajaduse korral artikli 79 lõike 1 punkti a sätteid arvestades on ta selliste õigusaktide alusel omandanud õiguse saada üht lõi- kes 1 osutatud hüvitistest; kui selliste õigusaktide alusel ei ole omandatud õigust saada hüvitisi, uuritakse sellise õiguse omandamise tingimusi teiste asjaomaste liikmesrii- kide õigusaktides nende liikmesriikide õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioodide kahanevas järje- korras. Artikkel 78 Orvud i) vastavalt selle liikmesriigi õigusaktide sätetele, mille terri- tooriumil orb elab, tingimusel et vajaduse korral artikli 79 lõike 1 punkti a sätteid arvestades on ta selle riigi õigusak- tide alusel omandanud õiguse saada üht lõikes 1 osutatud hüvitist; ii) muudel juhtudel vastavalt liikmesriigi õigusaktidele, mis on surnud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes kõige kauem kehtinud, tingimusel et vajaduse korral artikli 79 lõike 1 punkti a sätteid arvestades on õigus saada üht lõi- kes 1 osutatud hüvitistest omandatud selle riigi õigusaktide alusel; kui selliste õigusaktide alusel ei ole omandatud õigust saada hüvitisi, uuritakse sellise õiguse omandamise tingimusi teiste liikmesriikide õigusaktides nende liikmes- riikide õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamis- perioodide kahanevas järjekorras. Artiklis 77 osutatud pensionäri lastega seotud hüvitiste andmisele kohaldatavad liikmesriigi õigusaktid jäävad siiski kohaldatavaks ka pärast kõnealuse pensionäri surma tema orbudele hüvitiste andmise suhtes. Artikkel 79 (7) Ühissätted pensionäri ülalpeetavate laste ja orbude hüvitiste suhtes 1. Artiklites 77 ja 78 määratletud hüvitisi antakse vastavalt nime- tatud artiklite sätete kohaldamisel kindlaksmääratud õigusaktidele selliste õigusaktide kohaldamise eest vastutava asutuse poolt ja arvel, nii nagu oleksid pensionäri või surnud töötaja või füüsili- sest isikust ettevõtja suhtes kehtinud üksnes pädeva riigi õigusak- tid. 1. Käesoleva artikli kohaldamisel mõistetakse terminit “hüvitised” kui orbudele makstavat peretoetust ja teatud juhul lisa- või eritoe- tust, samuti orvupensione, välja arvatud tööõnnetus- ja kutsehai- guskindlustusskeemi alusel makstav pension. Siiski: 2. Olenemata sellest, millise liikmesriigi territooriumil orb või teda tegelikult ülalpidav füüsiline või juriidiline isik elab või asub, antakse orvuhüvitisi vastavalt järgmistele reeglitele: a) kui sellised õigusaktid näevad ette, et hüvitiste saamise õiguse omandamine, säilitamine või ennistamine sõltub kindlustus-, töötamis-, füüsilise ettevõtjana tegutsemise või elamisperioo- dide kestusest, määratakse nende kestus vajaduse korral artikli 45 või artikli 72 sätteid arvestades; a) sellise surnud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kelle suh- tes kehtisid üksnes ühe liikmesriigi õigusaktid, orvule vasta- valt selle riigi õigusaktidele; b) kui sellised õigusaktid näevad ette, et hüvitiste suurus arvuta- sõltub pensioni suuruse põhjal takse või see et 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 43 kindlustuspe rioodide kestusest, arvutatakse nende hüvitiste suurus vastavalt artikli 46 lõike 2 sätetele kindlaksmääratud teoreetilise suuruse põhjal. vastavalt liikmesriigi õigusaktidele, mis pensionäri või surnud töö- taja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes viimasena kehtisid. 2. Juhul kui artikli 77 lõike 2 punkti b alapunktis ii ja artikli 78 lõike 2 punkti b alapunktis ii sätestatud reeglite kohaldamise taga- järjeks oleks mitme liikmesriigi pädevus, kusjuures perioodide kestus on võrdne, antakse artiklis 77 või 78 määratletud hüvitisi 3. Õigus saada hüvitisi üksnes siseriiklike õigusaktide või lõike 2 sätete ja artiklite 77 ja 78 alusel peatatakse juhul, kui lastel tekib õigus saada perehüvitisi või peretoetust liikmesriigi õigusaktide alusel tulenevalt kutse- või äritegevusest. Sellisel juhul võrdsusta- takse asjaomased isikud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja pereliikmetega. VÕÕRTÖÖTAJATE SOTSIAALKINDLUSTUSE HALDUSKOMISJON IV JAOTIS Artikkel 80 Moodustamine ja töömeetod tulenevate haldus- ja tõlgendusküsimustega, ilma et eelöeldu piiraks asjaomaste võimuorganite, asutuste ja isikute õigust kasutada liikmesriikide õigusaktides, käesolevas määruses või asutamislepingus ettenähtud menetlusi ja võimalust pöörduda kohtusse; 1. Komisjoni juurde luuakse võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjon (edaspidi “halduskomisjon”), kuhu kuulub iga liikmesriigi valitsuse esindaja, keda vajadusel abistavad eksperdid. istungitest osa Komisjoni esindaja võtab halduskomisjoni nõuandva pädevusega. 2. Tehnilistes küsimustes abistab halduskomisjoni Rahvusvahe- line Tööbüroo sel eesmärgil Euroopa Ühenduse ja Rahvusvahe- lise Tööorganisatsiooni vahel sõlmitud kokkulepete kohaselt. 3. Halduskomisjoni reeglid koostatakse tema liikmete vastastiku- sel kokkuleppel. Otsused artikli 81 punktis a osutatud tõlgendusküsimuste kohta tehakse ühehäälselt. Need avaldatakse vajalikus ulatuses. 4. Sekretariaaditeenused tagab halduskomisjonile komisjon. Artikkel 81 Halduskomisjoni ülesanded b) korraldada liikmesriikide pädevate võimuorganite, asutuste ja kohtute palvel kõigi käesoleva määrusega seotud dokumentide tõlkimine, eelkõige taotluste tõlkimine, mida on esitanud isi- kud, kellel võib olla õigus saada hüvitist käesoleva määruse sätete alusel; c) tugevdada ja arendada liikmesriikidevahelist koostööd sot- siaalkindlustusküsimustes, eelkõige ühist huvi pakkuvate tervishoiu- ja sotsiaalmeetmete alal; d) tugevdada ja arendada liikmesriikidevahelist koostööd, et hal- dusjuhtimistehnika arengut arvestades kiirendada hüvitiste määramist, eelkõige selliste hüvitiste määramist, mis käesoleva määruse sätete alusel on makstavad invaliidsuse, vanaduse ja toitjakaotuse korral (pensionid); Halduskomisjonil on järgmised ülesanded: a) tegelda kõigi käesolevast määrusest ja sellele järgnevatest mää- rustest või nende põhjal sõlmitud lepingust või kokkuleppest e) koondada tegurid, mida tuleks arvesse võtta raamatupidamis- aruannete koostamisel, mis on seotud liikmesriikide asutuste poolt kantavate kuludega käesoleva määruse sätete alusel, ning kinnitada kõnealuste asutuste vahelised raamatupidamise aas- taaruanded; 44 f) ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd täita muid funktsioone, mis käesoleva määruse ja sellele järg- nevate määruste sätete või nende põhjal sõlmitud lepingute või kokkulepete järgi kuuluvad tema pädevusse; g) esitada komisjonile ettepanekuid järgnevate määruste väljatöö- tamise ning käesoleva määruse ja järgnevate määruste muut- mise kohta. VÕÕRTÖÖTAJATE SOTSIAALKINDLUSTUSE KONSULTATIIVKOMITEE V JAOTIS Artikkel 82 (B) Asutamine, moodustamine ja töömeetodid või vähemalt kolmandiku liikmete kirjalikul taotlusel. Sellises taotluses peavad olema konkreetsed ettepanekud päevakorra koh- ta. 1. Käesolevaga asutatakse võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse kon- sultatiivkomitee (edaspidi “konsultatiivkomitee”), mis koosneb 90 liikmest, kusjuures sinna kuulub igast liikmesriigist: a) kaks valitsuse esindajat, kellest vähemalt üks peab olema hal- duskomisjoni liige; 6. Erandjuhul võib konsultatiivkomitee eesistuja ettepaneku põh- jal otsustada võtta vastu nõuandeid isikutelt või organisatsioonide esindajatelt, kellel on sotsiaalkindlustusküsimustes ulatuslikud kogemused. Lisaks saab komitee samadel tingimustel kui haldus- komisjon tehnilist abi Rahvusvaheliselt Tööbüroolt Euroopa Ühenduse ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni vahel sõlmitud kokkuleppe kohaselt. b) kaks ametiühingute esindajat; c) kaks tööandjate organisatsioonide esindajat. 7. Konsultatiivkomitee arvamused ja ettepanekud peavad olema motiveeritud. Arvamused antakse ja ettepanekud esitatakse antud häälte absoluutse enamusega. Iga eespool nimetatud kategooria kohta määratakse üks asendus- liige igast liikmesriigist. Komitee võtab liikmete häälteenamusega vastu oma kodukorra, mille kinnitab nõukogu pärast komisjoni arvamuse saamist. 2. Konsultatiivkomitee liikmed ja asendusliikmed määrab nõuko- gu, kes ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide esindajaid valides püüab saavutada eri asjaomaste sektorite võrdse esinda- tuse komitees. Nõukogu avaldab liikmete ja asendusliikmete nimekirja Euroopa Ühenduste Teatajas. 8. Sekretariaaditeenused tagab konsultatiivkomiteele komisjon. Artikkel 83 Konsultatiivkomitee ülesanded 3. Liikmete ja asendusliikmete ametiaeg on kaks aastat. Neid võib ametisse tagasi määrata. Ametiaja möödudes jäävad liikmed ja asendusliikmed ametisse, kuni nad asendatakse või määratakse tagasi. Euroopa Ühenduste Komisjoni või halduskomisjoni taotlusel või oma algatusel on konsultatiivkomitee pädev: 4. Konsultatiivkomitee eesistujaks on komisjoni esindaja. Eesis- tuja ei osale hääletamisel. a) uurima üldisi küsimusi või põhimõttelisi küsimusi ja prob- leeme, mis tulenevad asutamislepingu artikli 51 sätete raames vastuvõetud määruste rakendamisest; 5. Konsultatiivkomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas. Kon- sultatiivkomitee kutsub kokku selle eesistuja kas omal algatusel b) andma arvamusi halduskomisjonile ja esitama ettepanekuid kõnealuste määruste muutmise kohta. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 45 VI JAOTIS MUUD SÄTTED Artikkel 84 (7) Pädevate võimuorganite vaheline koostöö vähendamist tõendite või dokumentide puhul, mille esitamist nõutakse selle riigi õigusaktide kohaldamisel, laiendatakse sama- sugustele dokumentidele, mille esitamist nõutakse teise liikmes- riigi õigusaktide või käesoleva määruse kohaldamisel. 1. Liikmesriikide pädevad võimuorganid edastavad üksteisele kogu teabe, mis on seotud: a) käesoleva määruse rakendamiseks võetud meetmetega; b) nende õigusaktides tehtud muudatustega, mis võivad mõju- tada käesoleva määruse rakendamist. 2. Käesoleva määruse rakendamiseks osutavad liikmesriikide või- muorganid ja asutused häid teeneid ja toimivad nii, nagu raken- daksid nad oma riigi õigusakte. Kõnealuste võimuorganite ja asu- tuste antav haldusabi peab üldjuhul olema tasuta. Liikmesriikide pädevad võimuorganid võivad aga kokku leppida teatavate kulude tagasimaksmises. 3. Liikmesriikide võimuorganid ja asutused võivad käesoleva määruse rakendamiseks suhelda üksteisega ja asjaomaste isikute või nende esindajatega vahetult. 4. Liikmesriigi võimuorganid, asutused ja kohtud ei või keelduda neile esitatud taotluste või muude dokumentide vastuvõtmisest põhjusel, et need on koostatud teise liikmesriigi ametlikus keeles. Vajadusel võivad nad kohaldada artikli 81 punkti b sätteid. 5. a) Kui käesoleva määruse või artiklis 98 osutatud rakendus- määruse alusel edastavad liikmesriigi võimuorganid või asu- tused teise liikmesriigi võimuorganitele või asutustele isi- kuandmeid, kehtivad sellise edastamise suhtes andmeid edastava liikmesriigi õigusnormid andmekaitse kohta. Iga järgneva edastamise, samuti kõnealuste andmete talleta- mise, muutmise ja kustutamise suhtes kehtivad andmeid saava liikmesriigi õigusnormid andmekaitse kohta. b) Isikuandmete kasutamine muul kui sotsiaalkindlustuse ees- märgil sõltub asjaomase isiku nõusolekust või toimub vas- tavalt siseriiklikes õigusaktides ettenähtud muudele tagatis- tele. Artikkel 85 Maksudest vabastamine või maksude vähendamine. Õigsuse tõestamisest vabastamine 2. Kõik teatised, dokumendid ja tõendid, mille esitamist nõutakse käesoleva määruse kohaldamisel, on vabastatud nende õigsuse tõestamisest diplomaatiliste või konsulaarasutuste poolt. Artikkel 86 (14) Taotlused, avaldused või kaebused, mis on esitatud muu liikmesriigi kui pädeva riigi võimuorganile, asutusele või kohtule 1. Iga taotlus, avaldus või kaebus, mis ühe liikmesriigi õigusak- tide järgimiseks tuleks esitada selle riigi võimuorganile, asutusele või kohtule teatava tähtaja jooksul, loetakse õigeaegselt esitatuks, kui see on sama tähtaja jooksul esitatud teise liikmesriigi vasta- vale võimuorganile, asutusele või kohtule. Sellisel juhul saadab taotluse, avalduse või kaebuse saanud võimuorgan, asutus või kohus selle viivitamata edasi esimesena nimetatud riigi pädevale võimuorganile, asutusele või kohtule kas otse või asjaomase liik- mesriigi pädevate võimuorganite kaudu. Selliste taotluste, aval- duste või kaebuste esitamise kuupäev teise riigi võimuorganile, asutusele või kohtule loetakse nende pädevale võimuorganile, asu- tusele või kohtule esitamise kuupäevaks. 2. Kui isik, kellel liikmesriigi õigusaktide alusel on selleks õigus, on esitanud sellele riigile taotluse perehüvitise saamiseks, seda ka juhul, kui nimetatud riik ei ole vastavalt prioriteediõigusele pädev, loetakse esmataotluse esitamise kuupäev pädevale võimuorgani- le, asutusele või kohtule taotluse esitamise kuupäevaks, tingimu- sel et liikmesriigis, mis on pädev vastavalt prioriteediõigusele, esi- tab selle riigi õigusaktide põhjal selleks õigust omav isik uue taotluse. Teine taotlus tuleb esitada aasta jooksul pärast seda, kui on teatatud esimese taotluse tagasilükkamisest, või pärast hüvi- tiste maksmise lõpetamist esimeses liikmesriigis. Artikkel 87 Arstlik läbivaatus 1. Ühe liikmesriigi õigusaktides ettenähtud vabastamist maksu- dest, riigilõivust, notari- või registreerimistasust või nende 1. Ühe liikmesriigi õigusaktides ettenähtud arstlikku läbivaatust võib pädeva asutuse taotlusel teise liikmesriigi territooriumil teha hüvitist 46 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd saama õigustatud isiku viibimis- või elukoha järgne asutus tingi- mustel, mis on kehtestatud artiklis 98 osutatud rakendusmääru- ses või nende puudumisel asjaomaste liikmesriikide pädevate või- muorganite vahel kokkulepitud tingimustel. 2. Lõikes 1 sätestatud tingimustel tehtud arstlik läbivaatus loe- takse toimunuks pädeva riigi territooriumil. tagatistele ning privileegidele, mida kohaldatakse viimasena nime- tatud riigi vastavale asutusele tasutavate sissemaksete kogumisel. 2. Lõike 1 sätete rakendamise kord on vajalikul määral regulee- ritud artiklis 98 osutatud rakendusmäärusega või liikmesriikide- vaheliste kokkulepete abil. Selline rakenduskord võib hõlmata ka sissemaksete tagasisaamise korra. Artikkel 88 Käesoleva määruse alusel makstavate rahasummade ülekandmine ühest liikmesriigist teise Vajaduse korral tehakse käesoleva määruse põhjal sooritatavad rahaülekanded asjaomaste liikmesriikide vahel ülekande ajal kehtivate sellealaste kokkulepete kohaselt. Kui kahe liikmesriigi vahel ei kehti selliseid kokkuleppeid, määravad kõnealuste riikide eest pädevad võimuorganid või vastutavad võimuorganid vastastikusel kokkuleppel selliste ülekannete sooritamiseks vajalikud meetmed. rahvusvaheliste maksete Artikkel 93 Hüvitiste maksmise eest vastutavate asutuste õigused vastutust kandvate kolmandate isikute suhtes 1. Kui isik saab hüvitisi ühe liikmesriigi õigusaktide alusel kahju eest, mille põhjustas teise riigi territooriumil aset leidnud juhtum, määratakse hüvitiste maksmise eest vastutava asutuse õigused kahju hüvitama kohustatud kolmanda isiku suhtes järgmiste reeg- lite kohaselt: Artikkel 89 Erikord teatavate õigusaktide rakendamiseks a) kui hüvitiste maksmise eest vastutavale asutusele lähevad tema poolt kohaldatavate õigusaktide põhjal üle hüvitisesaaja õigu- sed kolmanda isiku suhtes, tunnustavad sellist üleminekut kõik liikmesriigid; Teatavate liikmesriikide õigusaktide rakendamise erikord on sätestatud VI lisas. b) kui kõnealusel asutusel on otsesed õigused kolmanda isiku suhtes, tunnustavad neid õigusi kõik liikmesriigid. Artikkel 90 (8) … Artikkel 91 2. Kui isik saab hüvitisi ühe liikmesriigi õigusaktide alusel kahju eest, mille põhjustas teise liikmesriigi territooriumil aset leidnud juhtum, kohaldatakse kõnealuse isiku või pädeva asutuse suhtes esimese liikmesriigi õigusaktide sätteid, mis määravad kindlaks, millisel juhul on tööandjate või nende poolt töölevõetud isikute tsiviilvastutus välistatud. Sellistelt tööandjatelt või ettevõtetelt võetavad sissemaksed, mis ei asu pädevas riigis Lõike 1 sätteid kohaldatakse ka hüvitise maksmise eest vastutava asutuse õiguste suhtes tööandja või tema poolt töölevõetud isiku vastu juhtudel, kui nende tsiviilvastutus ei ole välistatud. Tööandja ei ole kohustatud maksma suurendatud sissemakseid sel põhjusel, et tema peamine tegevuskoht või registrisse kantud asukoht või tema ettevõtte peamine tegevuskoht on muu liikmesriigi kui pädeva riigi territooriumil. Artikkel 92 Sissemaksete kogumine 1. Ühe liikmesriigi asutusele tasutavaid sissemakseid võib koguda ja teise territooriumil vastavalt halduskorrale liikmesriigi 3. Kui vastavalt artikli 36 lõike 3 ja/või artikli 63 lõike 3 sätetele on kaks või enam liikmesriiki või nende pädevad võimuorganid sõlminud kokkuleppe loobuda tagasimaksmisest nende jurisdikt- siooni all olevate asutuste vahel, määratakse vastutust kandva kol- manda isiku suhtes tekkivad õigused järgmiste reeglite kohaselt: a) kui viibimis- või elukohajärgse liikmesriigi asutus annab isi- kule hüvitist kahju eest, mis tulenes tema territooriumil aset leidnud juhtumist, kasutab see asutus vastavalt tema poolt kohaldatavatele õigusaktidele hageja kohale asumise õigust või vahetut hagemisõigust kõnealuse kahju hüvitamise eest vastu- tava kolmanda isiku vastu; 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 47 b) punkti a rakendamisel: ii) see asutus loetakse deebitorasutuseks. i) loetakse hüvitist saav isik viibimis- või elukohajärgse asu- tuse poolt kindlustatuks ning c) Lõigete 1 ja 2 sätted jäävad kohaldatavaks kõigi hüvitiste suh- tes, mida ei hõlma käesolevas lõikes osutatud loobumiskok- kulepe. VII JAOTIS ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 94 (7) (8) (11) (12) Üleminekusätted töötajate kohta 6. Kui lõikes 4 või 5 osutatud taotlus esitatakse kahe aasta jook- sul alates 1. oktoobrist 1972 või asjaomase liikmesriigi territoo- riumil määruse kohaldamise kuupäevast, jõustuvad käesoleva määruse alusel omandatavad õigused alates sellest kuupäevast, ning asjaomase isiku vastu ei või tugineda liikmesriigi õigusaktide sätetele, mis on seotud õiguste lõppemise või piiramisega. 1. Käesoleva määruse alusel ei omandata mingeid õigusi perioodi suhtes enne 1. oktoobrit 1972 või enne määruse kohaldamise kuupäeva asjaomase liikmesriigi territooriumil või selle riigi ter- ritooriumi osal. 2. Kõiki kindlustusperioode või vajaduse korral töötamis- või ela- misperioode, mis on täitunud liikmesriigi õigusaktide alusel enne 1. oktoobrit 1972 või enne asjaomase liikmesriigi territooriumil või selle riigi territooriumi osal määruse kohaldamise kuupäeva, võetakse arvesse käesoleva määruse alusel omandatud õiguste kindlaksmääramiseks. 3. Käesoleva määruse alusel omandatakse õigus ka juhul, kui see on seotud juhtumiga, mis toimus enne 1. oktoobrit 1972 või enne asjaomase liikmesriigi territooriumil või selle riigi territoo- riumi osal määruse kohaldamise kuupäeva, arvestades lõike 1 sät- teid. 4. Iga hüvitis, mis on jäänud määramata või mis on peatatud asjaomase isiku kodakondsuse või elukoha tõttu, määratakse või ennistatakse asjaomase isiku taotluse põhjal alates 1. oktoobrist 1972 või asjaomase liikmesriigi territooriumil või selle riigi terri- tooriumi osal määruse kohaldamise kuupäevast, tingimusel et varem kindlaksmääratud õiguste põhjal ei ole tehtud ühekordset väljamakset. Sama sätet kohaldatakse käesoleva määruse kohaldamisel terri- tooriumidel, mis said Saksamaa Liitvabariigi osaks 3. oktoobril 1990, tingimusel et lõikes 4 või 5 osutatud taotlus esitatakse kahe aasta jooksul alates 1. juunist 1992. 7. Kui lõikes 4 või 5 osutatud taotlus esitatakse pärast kahe aasta möödumist alates 1. oktoobrist 1972 või alates asjaomase liik- mesriigi territooriumil määruse kohaldamise kuupäevast, jõustu- vad õigused, mis ei ole lõppenud või mis ei ole ajaliselt piiratud, taotluse esitamise kuupäeval, välja arvatud juhul, kui on kohalda- tavad mõne liikmesriigi õigusaktide soodsamad sätted. Sama sätet kohaldatakse käesoleva määruse kohaldamisel terri- tooriumidel, mis said Saksamaa Liitvabariigi osaks 3. oktoobril 1990, tingimusel et lõikes 4 või 5 osutatud taotlus esitatakse pärast kahe aasta möödumist alates 1. juunist 1992. 8. Sklerootilise pneumokonioosi puhul kohaldatakse artikli 57 lõikes 5 sätestatut kutsehaiguse tõttu antava rahalise hüvitise suh- tes, mille kulusid ei saa asjaomaste asutuste vahelise kokkuleppe puudumise korral jagada nende asutuste vahel enne 1. oktoobrit 1972. 5. Selle isiku õigused, kellele pension määrati enne 1. oktoobrit 1972 või enne asjaomase liikmesriigi territooriumil või selle riigi territooriumi osal määruse kohaldamise kuupäeva, võib asja- omase isiku taotluse põhjal läbi vaadata, võttes arvesse käesoleva määruse sätteid. Seda sätet kohaldatakse ka teiste artiklis 78 osu- tatud hüvitiste suhtes. 9. Prantsusmaal töötavatele töötajatele või Prantsusmaa õigusak- tide alusel töötushüvitist saavatele töötutele nende teises liikmes- riigis elavate pereliikmete jaoks 15. novembril 1989 makstava peretoetuse maksmist jätkatakse nimetatud kuupäeval kehtiva määra, tähtaja ja korra järgi seni, kuni nende summa ületab 48 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd hüvitiste summa, mida tuleks maksta alates 16. novembrist 1989, ja seni, kuni asjaomase isiku suhtes kehtivad Prantsusmaa õigus- aktid. Arvesse ei võeta katkestusi, mis on lühemad kui üks kuu, ega töötus- või haigusperioode. 6. Kui lõikes 4 või 5 osutatud taotlus esitatakse kahe aasta jook- sul alates 1. juulist 1982 või asjaomase liikmesriigi territooriumil määruse rakendamise kuupäevast, jõustuvad käesoleva määruse alusel omandatavad õigused alates sellest kuupäevast ning asja- omase isiku vastu ei või tugineda liikmesriigi õigusaktide sätetele, mis on seotud õiguste lõppemise või piiramisega. Käesoleva lõike rakendamise kord, eelkõige nimetatud hüvitiste kulude jagamise kord määratakse kindlaks asjaomaste liikmesrii- kide vahelise kokkuleppega pärast seda, kui halduskomisjon on esitanud arvamuse. 10. Selle isiku õigused, kellele pension määrati enne artikli 45 lõike 6 jõustumise kuupäeva, võib asjaomase isiku taotluse põh- jal läbi vaadata, arvestades artikli 45 lõike 6 sätteid. Artikkel 95 (6) (12) Üleminekusätted füüsilisest isikust ettevõtjate kohta 1. Käesoleva määruse alusel ei omandata mingeid õigusi perioodi suhtes enne 1. juulit 1982 või enne asjaomase liikmesriigi terri- tooriumil või selle riigi territooriumi osal määruse rakendamise kuupäeva. Sama sätet kohaldatakse käesoleva määruse kohaldamisel terri- tooriumidel, mis said Saksamaa Liitvabariigi osaks 3. oktoobril 1990, tingimusel et lõikes 4 või 5 osutatud taotlus esitatakse kahe aasta jooksul alates 1. juunist 1992. 7. Kui lõikes 4 või 5 osutatud taotlus esitatakse pärast kahe aasta möödumist alates 1. juulist 1982 või asjaomase liikmesriigi terri- tooriumil määruse rakendamise kuupäevast, jõustuvad õigused, mis ei ole lõppenud või mis ei ole ajaliselt piiratud, taotluse esi- tamise kuupäeval, välja arvatud juhul, kui on kohaldatavad mõne liikmesriigi õigusaktide soodsamad sätted. Sama sätet kohaldatakse käesoleva määruse kohaldamisel terri- tooriumidel, mis said Saksamaa Liitvabariigi osaks 3. oktoobril 1990, tingimusel et lõikes 4 või 5 osutatud taotlus esitatakse pärast kahe aasta möödumist alates 1. juunist 1992. 2. Kõiki kindlustus- või vajaduse korral töötamis- või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise või elamisperioode, mis on täitu- nud liikmesriigi õigusaktide alusel enne 1. juulit 1982 või enne asjaomase liikmesriigi territooriumil või selle riigi territooriumi osal määruse rakendamise kuupäeva, võetakse arvesse käesoleva määruse alusel omandatud õiguste kindlaksmääramiseks. Artikkel 95a (11) Üleminekusätted määruse (EMÜ) nr 1248/92 (1) kohaldamiseks 3. Käesoleva määruse alusel omandatakse õigus ka juhul, kui see on seotud juhtumiga, mis toimus enne 1. juulit 1982 või enne asjaomase liikmesriigi territooriumil või selle riigi territooriumi osal määruse rakendamise kuupäeva, arvestades lõike 1 sätteid. 4. Iga hüvitis, mis on jäänud määramata või mis on peatatud asjaomase isiku kodakondsuse või elukoha tõttu, määratakse või ennistatakse asjaomase isiku taotluse põhjal alates 1. juulist 1982 või asjaomase liikmesriigi territooriumil või selle riigi territoo- riumi osal määruse rakendamise kuupäevast, tingimusel et varem kindlaksmääratud õiguste põhjal ei ole tehtud ühekordset välja- makset. 1. Määruse (EMÜ) nr 1248/92 alusel ei omandata mingeid õigusi perioodi suhtes enne 1. juunit 1992. 2. Kõiki kindlustus- või elamisperioode, mis on täitunud liikmes- riigi õigusaktide alusel enne 1. juunit 1992, võetakse arvesse hüvi- tise saamise õiguse kindlaksmääramiseks määruse (EMÜ) nr 1248/92 alusel. 3. Määruse (EMÜ) nr 1248/92 alusel omandatakse õigus ka juhul, kui see on seotud juhtumiga, mis toimus enne 1. juunit 1992, arvestades lõike 1 sätteid. 5. Selle isiku õigused, kellele pension määrati enne 1. juulit 1982 või enne asjaomase liikmesriigi territooriumil või selle riigi terri- tooriumi osal määruse rakendamise kuupäeva, võib asjaomase isiku taotluse põhjal läbi vaadata, võttes arvesse käesoleva mää- ruse sätteid. Seda sätet kohaldatakse ka teiste artiklis 78 osutatud hüvitiste suhtes. 4. Selle isiku õigused, kellele pension määrati enne 1. juunit 1992, võib asjaomase isiku taotluse põhjal läbi vaadata, võttes arvesse määruse (EMÜ) nr 1248/92 sätteid. (1) EÜT L 136, 19. 5. 1992, lk 7. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 49 5. Kui lõikes 4 osutatud taotlus esitatakse kahe aasta jooksul ala- tes 1. juunist 1992, jõustuvad määruse (EMÜ) nr 1248/92 alusel omandatavad õigused alates sellest kuupäevast ning asjaomase isiku vastu ei või tugineda ühegi liikmesriigi õigusaktide sätetele, mis on seotud õiguste lõppemise või piiramisega. 6. Kui lõikes 4 osutatud taotlus esitatakse pärast kahe aasta möö- dumist alates 1. juunist 1992, jõustuvad õigused, mis ei ole lõp- penud või mis ei ole ajaliselt piiratud, alates taotluse esitamise kuupäevast, välja arvatud juhul, kui on kohaldatavad mõne liik- mesriigi õigusaktide soodsamad sätted. Artikkel 95b (14) Üleminekusätted määruse (EMÜ) nr 1247/92 (1) 1. Määruse (EMÜ) nr 1247/92 alusel ei omandata mingeid õigusi perioodide eest enne 1. juunit 1992. 2. Elamis- ja töötamis- või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutse- mise perioode, mis on täitunud liikmesriigi territooriumil enne 1. juunit 1992, võetakse arvesse hüvitise saamise õiguse kindlaks- määramiseks määruse (EMÜ) nr 1247/92 alusel. 3. Määruse (EMÜ) nr 1247/92 alusel omandatakse õigus ka juhul, kui see on seotud juhtumiga, mis toimus enne 1. juunit 1992, arvestades lõike 1 sätteid. 4. Kõik mitteosamakselised erihüvitised, mis on jäänud määra- mata või mis on peatatud asjaomase isiku kodakondsuse või elu- koha tõttu, määratakse või ennistatakse asjaomase isiku taotluse põhjal alates 1. juunist 1992, tingimusel et varem kindlaksmää- ratud õiguste põhjal ei ole tehtud ühekordset väljamakset. 5. Selle isiku õigused, kellele pension määrati enne 1. juunit 1992, võib asjaomase isiku taotluse põhjal läbi vaadata, võttes arvesse määruse (EMÜ) nr 1247/92 sätteid. 6. Kui lõikes 4 või 5 osutatud taotlus esitatakse kahe aasta jook- sul alates 1. juunist 1992, jõustuvad määruse (EMÜ) nr 1247/92 alusel omandatavad õigused alates sellest kuupäevast ning asja- omase isiku vastu ei või tugineda ühegi liikmesriigi õigusaktide sätetele, mis on seotud õiguste lõppemise või piiramisega. 7. Kui lõikes 4 või 5 osutatud taotlus esitatakse pärast kahe aasta möödumist alates 1. juunist 1992, jõustuvad õigused, mis ei ole lõppenud või mis ei ole ajaliselt piiratud, alates taotluse esitamise (1) EÜT L 136, 19. 5. 1992, lk 1. kuupäevast, välja arvatud juhul, kui on kohaldatavad mõne liik- mesriigi õigusaktide soodsamad sätted. 8. Määruse (EMÜ) nr 1247/92 sätete kohaldamine ei või põhjus- tada enne 1. juunit 1992 liikmesriigi pädevate asutuste poolt mää- ruse (EMÜ) nr 1408/71 III jaotise alusel nende määratud hüvitiste tühistamist, mille suhtes on kohaldatavad viimase määruse artikli 10 sätted. 9. Määruse (EMÜ) nr 1247/92 artikli 1 kohaldamine ei või põh- justada sellise taotluse tagasilükkamist, mis on esitatud pensioni- lisana antava mitteosamakselise erihüvitise saamiseks ning mille esitas selle hüvitise saamise tingimustele vastav asjaomane isik enne 1. juunit 1992, seda ka juhul, kui asjaomane isik elab muu liikmesriigi kui pädeva riigi territooriumil, tingimusel et taotlus hüvitise saamiseks on esitatud viie aasta jooksul alates 1. juunist 1992. 10. Olenemata lõike 1 sätetest, kõik pensionilisana määratavad mitteosamakselised erihüvitised, mis on jäänud määramata see- tõttu, et asjaomane isik elab muu liikmesriigi kui pädeva riigi ter- ritooriumil, määratakse või ennistatakse asjaomase isiku taotluse põhjal 1. juunist 1992, esimesel juhul alates kuupäevast, mil hüvi- tis oleks tulnud määrata, ja teisel juhul hüvitise peatamise kuu- päevast. 11. Kui määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 4 lõikes 2a osutatud mitteosamakselisi erihüvitisi võib samal ajavahemikul ja samale isikule määrata nimetatud määruse artikli 10a kohaselt selle liik- mesriigi pädev asutus, mille territooriumil kõnealune isik elab, ja nimetatud artikli lõigete 1—10 kohaselt teise liikmesriigi pädev asutus, võib asjaomane isik need hüvitised liita üksnes kuni suu- rima erihüvitise määrani, mida ta võiks taotleda ühe kõnealuse liikmesriigi õigusaktide alusel. 12. Võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni otsusega või vajadusel asjaomaste liikmesriikide või nende pädevate või- muorganite ühise kokkuleppega kehtestatakse üksikasjalikud reeg- lid lõike 11 kohaldamiseks, eelkõige selles lõikes osutatud hüvi- tiste tühistamissätete kohaldamiseks, mida näevad ette ühe või mitme liikmesriigi õigusaktid, samuti diferentseeritud lisasummade jagamiseks. vähendamis-, peatamis- suhtes või Artikkel 96 Kokkulepped, mis on seotud tagasimaksetega asutuste vahel Enne 1. juulit 1982 artikli 36 lõike 3, artikli 63 lõike 3 ja artikli 70 lõike 3 alusel sõlmitud kokkuleppeid kohaldatakse ka isikute puhul, kellele laiendati käesoleva määruse kohaldamist nimetatud 50 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd kuupäeval, välja arvatud juhul, kui üks kõnealuste kokkulepete osaliseks olevatest liikmesriikidest on selle vastu. Kõnealust vastuseisu võetakse arvesse, kui sellise liikmesriigi pädev võimuorgan teatab sellest kirjalikult enne 1. oktoobrit 1983 teiste asjaomaste liikmesriikide pädevatele võimuorganitele. Halduskomisjonile saadetakse nimetatud teatise koopia. aluste seaduste ja kindlustusskeemide jõustumiskuupäevale või artikli 1 punktis j osutatud juhul kuupäevale, millest alates kohal- datakse käesolevat määrust liikmesriikide deklaratsioonides mär- gitud kindlustusskeemide suhtes. 2. Vastavalt lõikele 1 saadud teatised avaldatakse Euroopa Ühen- duste Teatajas. Artikkel 97 Teatamine vastavalt teatavatele sätetele Artikkel 98 Rakendusmäärus 1. Artikli 1 punktis j, artiklis 5 ja artikli 8 lõikes 2 osutatud tea- tised adresseeritakse nõukogu eesistujale. Neis osutatakse kõne- Käesoleva määruse rakendamise kord kehtestatakse hilisema määrusega. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 51 I LISA (A) (B) (8) (9) (13) (14) (15) ISIKUD, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE KÄESOLEVAT MÄÄRUST I. Töötajad ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad (määruse artikli 1 punkti a alapunktid ii ja iii) A. BELGIA Ei kohaldata. B. TAANI 1. Määruse artikli 1 punkti a alapunktis ii määratletud tähenduses töötajaga võrdsustatakse iga isik, kelle suhtes töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise tõttu kehtivad: a) perioodi eest enne 1. septembrit 1977 õigusaktid tööõnnetuste ja kutsehaiguste kohta; b) perioodi eest, mis algab 1. septembril 1977 või hiljem, õigusaktid töötajate pensionilisa kohta (arbejdsmarkedets tillaegspension, ATP). 2. Määruse artikli 1 punkti a alapunktis ii määratletud tähenduses füüsilisest isikust ettevõtjaga võrdsustatakse iga isik, kellel vastavalt õigusak- tidele päevarahade kohta haiguse või raseduse ja sünnituse korral on õigus saada sellist päevaraha mingi muu sissetuleku kui palga alusel. C. SAKSAMAA Kui vastavalt käesoleva määruse III jaotise 7. peatükile perehüvitisi andev pädev asutus on Saksamaa asutus, siis käesoleva määruse artikli 1 punkti a alapunktis ii määratletud tähenduses: a) “töötaja” on töötuse vastu kohustuslikult kindlustatu või iga isik, kes sellise kindlustuse tõttu saab ravikindlustuse alusel rahalisi hüvitisi või nendega võrreldavaid hüvitisi; b) “füüsilisest isikust ettevõtja” on iga füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsev isik, kes on kohustatud: — ühinema vanaduskindlustusega või tasuma vastavaid sissemakseid füüsilisest isikust ettevõtjate kindlustusskeemi raames või — ühinema kindlustusskeemiga kohustusliku pensionikindlustuse raames. D. HISPAANIA Ei kohaldata. E. PRANTSUSMAA Kui vastavalt käesoleva määruse III jaotise 7. peatükile perehüvitisi andev pädev asutus on Prantsusmaa asutus, siis: 1. käesoleva määruse artikli 1 punkti a alapunktis ii määratletud tähenduses töötajaga võrdsustatakse iga isik, kes on sotsiaalkindlustusskeemi alusel kohustuslikult kindlustatud vastavalt sotsiaalkindlustuskoodeksi artiklile L 311-2 ja kes vastab sotsiaalkindlustuskoodeksi artiklis L 313-1 ettenähtud töö või tasustamisega seotud miinimumtingimustele, et saada rahalist hüvitist haigus-, rasedus- ja sünnitus- ning invaliid- suskindlustuse alusel, või isik, kes saab nimetatud rahalisi hüvitisi; 2. käesoleva määruse artikli 1 punkti a alapunktis ii määratletud füüsilisest isikust ettevõtjaga võrdsustatakse iga füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsev isik, kes on kohustatud võtma kindlustuse ja tasuma sissemakseid vanadushüvitisteks vastavalt füüsilisest isikust ettevõtjate kindlus- tusskeemile. F. KREEKA 1. Käesoleva määruse artikli 1 punkti a alapunktis iii määratletud töötajaga võrdsustatakse OGA-skeemi alusel kindlustatud ja üksnes töötajana töötav isik või isik, kelle suhtes kehtivad või on kehtinud teise liikmesriigi õigusaktid ning kes seejärel on või on olnud töötaja määruse artikli 1 punktis a määratletud tähenduses. 2. Käesoleva määruse artikli 1 punkti a alapunktis ii määratletud töötajaga võrdsustatakse riikliku peretoetuse määramisel käesoleva määruse artikli 1 punkti a alapunktides i ja iii nimetatud töötajad. G. IIRIMAA 1. Käesoleva määruse artikli 1 punkti a alapunktis ii määratletud töötajaga võrdsustatakse iga isik, kes on konsolideeritud sotsiaalhoolekande- seaduse (1981) jaotiste 5 ja 37 alusel kohustuslikult või vabatahtlikult kindlustatud. 52 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 2. Käesoleva määruse artikli 1 punkti a alapunktis ii määratletud füüsilisest isikust ettevõtjaga võrdsustatakse iga isik, kes on konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseaduse (1981) jaotise 17A alusel kohustuslikult või vabatahtlikult kindlustatud. H. ITAALIA Ei kohaldata. I. LUKSEMBURG Ei kohaldata. J. MADALMAAD Käesoleva määruse artikli 1 punkti a alapunktis ii määratletud füüsilisest isikust ettevõtjaga võrdsustatakse iga isik, kes tegutseb või teeb tööd ilma töölepinguta. K. AUSTRIA Ei kohaldata. L. PORTUGAL Ei kohaldata. M. SOOME Käesoleva määruse artikli 1 punkti a alapunktis ii määratletud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjaga võrdsustatakse iga isik, kes on vastavalt kas töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja tööpensioniskeemi reguleerivates õigusaktides määratletud tähenduses. N. ROOTSI Käesoleva määruse artikli 1 punkti a alapunktis ii määratletud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjaga võrdsustatakse iga isik, kes on vastavalt kas töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja tööõnnetuskindlustust reguleerivates õigusaktides määratletud tähenduses. O. ÜHENDKUNINGRIIK Käesoleva määruse artikli 1 punkti a alapunktis ii määratletud tähenduses töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjaga võrdsustatakse iga isik, kes on vastavalt kas “töötav palgasaaja” või “vabakutseline palgasaaja” Suurbritannia või Põhja-Iiri õiguses määratletud tähenduses. Käesoleva määruse artikli 1 punkti a alapunktis ii määratletud tähenduses töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjaga võrdsustatakse iga isik, kelle eest tuleb Gibraltari õiguse kohaselt tasuda sissemakseid kas vastavalt kui “töötaja” või kui “füüsilisest isikust ettevõtja” eest. II. Pereliikmed (määruse artikli 1 punkti f teine lause) A. BELGIA Ei kohaldata. B. TAANI Määruse artikli 22 lõike 1 punkti a ja artikli 31 kohaste mitterahaliste hüvitiste saamise õiguse kindlaksmääramisel haiguse või raseduse ja sün- nituse korral tähendab “pereliige”: 1. töötaja, füüsilisest isikust ettevõtja või määruse tingimuste kohaselt muu õigustatud isiku abikaasat, kui ta ei ole määruse tingimuste kohaselt ise õigustatud isik, või 2. alla 18aastast last, kes on määruse tingimuste kohaselt õigustatud isiku hooldusel. C. SAKSAMAA Ei kohaldata. D. HISPAANIA Ei kohaldata. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 53 E. PRANTSUSMAA “Pereliige” tähendab sotsiaalkindlustuskoodeksi artiklis L 512-3 nimetatud isikut. F. KREEKA Ei kohaldata. G. IIRIMAA Määruse kohaldamisel haiguse või raseduse ja sünnituse korral mitterahaliste hüvitiste saamise õiguse kindlaksmääramisel tähendab “pereliige” iga isikut, keda loetakse töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja ülalpeetavaks 1947. –1970. aasta tervishoiuseaduste kohaselt. H. ITAALIA Ei kohaldata. I. LUKSEMBURG Ei kohaldata. J. MADALMAAD Ei kohaldata. K. AUSTRIA Ei kohaldata. L. PORTUGAL Ei kohaldata. M. SOOME Määruse III jaotise 1. peatüki sätete kohaste mitterahaliste hüvitiste saamise õiguse kindlaksmääramisel tähendab “pereliige” abikaasat või last ravi- kindlustusseaduses määratletud tähenduses. N. ROOTSI Määruse III jaotise 1. peatüki sätete kohaste mitterahaliste hüvitiste saamise õiguse kindlaksmääramisel tähendab “pereliige” abikaasat või alla 18aastast last. O. ÜHENDKUNINGRIIK Mitterahaliste hüvitiste saamise õiguse kindlaksmääramisel tähendab “pereliige”: 1. Suurbritannia ja Põhja-Iiri seaduste kohaselt: 1) abikaasat, tingimusel et: a) kõnealune isik, olenemata sellest, kas ta on töötaja, füüsilisest isikust ettevõtja või määruse alusel õigustatud muu isik: i) elab koos abikaasaga või ii) peab abikaasat ülal ning b) abikaasa ei saa: i) sissetulekut töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana või määruse alusel õigustatud muu isikuna ega ii) sotsiaalkindlustushüvitist või pensioni tulenevalt abikaasa enda kindlustusest; 2) last kasvatavat isikut, tingimusel et: a) töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja või määruse alusel õigustatud muu isik: i) elab nimetatud isikuga koos ja on abielulistes suhetes või ii) peab teda ülal ning 54 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd b) kõnealune isik ei saa: i) sissetulekut töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana või määruse alusel õigustatud muu isikuna ega ii) sotsiaalkindlustushüvitist või pensioni tulenevalt enda kindlustusest; 3) last, kelle eest kõnealusele isikule, töötajale 2. Gibraltari seaduste kohaselt isikut, kes on ülalpeetav Group Practice Scheme Ordinance’is (1973) määratletud tähenduses. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 55 II LISA (A) (B) (8) (10) (15) (Määruse artikli 1 punktid j ja u) I. Määruse reguleerimisalast artikli 1 punkti j viimase lõigu alusel välja arvatud eriskeemid füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks A. BELGIA Ei kohaldata. B. TAANI Ei kohaldata. C. SAKSAMAA Kindlustus- ja hoolekandeasutused (Versicherungs- und Versorgungswerke) arstide, hambaarstide, veterinaararstide, apteekrite, advokaatide ja juris- tide, patendivolinike (Patentanwälte), notarite, audiitorite (Wirtschaftsprüfer), maksukonsultantide (Steuerbevollmächtige), lootside (Seelotsen) ja arhi- tektide jaoks, mis on loodud vastavalt liidumaade seadustele, ning muud kindlustus- ja hoolekandeasutused, iseäranis hoolekanne (Fürsorgeein- richtungen) ja laiendatud tasujaotussüsteem (erweiterte Honorarverteilung). D. HISPAANIA 1. Sotsiaalkindlustussüsteeme täiendavad või laiendavad vabatahtlikud hoolekandesüsteemid, mida juhivad need asutused, mille tegevus on regu- leeritud 6. detsembri 1941. aasta sotsiaalkindlustuse üldseadusega ja 26. mai 1943. aasta määrusega: a) kas hüvitiste suhtes, mis täiendavad või laiendavad sotsiaalkindlustushüvitisi, või b) vastastikuste kindlustusühenduste suhtes, mille integreerumist sotsiaalkindlustussüsteemi ei ole ette nähtud 30. mai 1974. aasta sotsiaal- kindlustuse üldseaduse kuuenda üleminekusätte punktis 7 ja mida seetõttu ei ole asendatud kohustusliku sotsiaalkindlustussüsteemi asu- tustega. 2. Hoolekandesüsteem ja/või sotsiaalabi või heategevus, mida juhtivad asutused ei ole reguleeritud sotsiaalkindlustuse üldseadusega või 6. det- sembri 1941. aasta seadusega. E. PRANTSUSMAA 1. Füüsilisest isikust ettevõtjad, kes ei tegutse põllumajanduses: a) Täiendavad vanaduskindlustusskeemid ning invaliidsus- ja toitjakaotuskindlustusskeemid füüsilisest isikust ettevõtjatele, mida on nime- tatud sotsiaalkindlustuskoodeksi artiklites L 658, L 659, L 663-11, L 663-12, L 682 ja L 683-1; b) Lisahüvitised, mida nimetatakse 12. juuli 1966. aasta seaduse nr 66 509 artiklis 9. 2. Füüsilisest isikust ettevõtjad, kes tegutsevad põllumajanduses: Maakoodeksi artiklites 1049 ja 1234. 19 ettenähtud kindlustusliigid, mis ühelt poolt käsitlevad haigust, rasedust ja sünnitust ning vanadust ja teiselt poolt põllumajanduses tegutsevate füüsilisest isikust ettevõtjate tööõnnetusi ja kutsehaigusi. F. KREEKA Ei kohaldata. G. IIRIMAA Ei kohaldata. H. ITAALIA Ei kohaldata. I. LUKSEMBURG Ei kohaldata. J. MADALMAAD Ei kohaldata. 56 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd K. AUSTRIA Kindlustus- ja hoolekandeasutused (Versicherungs- und Versorgungswerke), “hoolekandefondid” (Fürsorgeeinrichtungen) ja tasujaotussüsteem (Hono- rarverteilung) arstide, veterinaararstide, advokaatide ja juristide ning ehitusinseneride jaoks (Ziviltechniker). L. PORTUGAL Ei kohaldata. M. SOOME Ei kohaldata. N. ROOTSI Ei kohaldata. O. ÜHENDKUNINGRIIK Ei kohaldata. II. Määruse reguleerimisalast artikli 1 punkti u alapunkti i alusel välja arvatud spetsiaalsed sünni- või lapsendamistoetused A. BELGIA a) Sünnitoetus; b) lapsendamistoetus. B. TAANI Ei ole. C. SAKSAMAA Ei ole. D. HISPAANIA Ei ole. E. PRANTSUSMAA a) Toetus, mida makstakse kuni 3kuuse imiku puhul; b) lapsendamistoetus. F. KREEKA Ei ole. G. IIRIMAA Ei ole. H. ITAALIA Ei ole. I. LUKSEMBURG a) Sünnituseelne toetus; b) sünnitoetus. J. MADALMAAD Ei ole. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 57 K. AUSTRIA Sünnitoetuse üldine osa. L. PORTUGAL Ei ole. M. SOOME Imikupakk või ühekordne sünnitoetus vastavalt rasedus- ja sünnitustoetuse seadusele. N. ROOTSI Ei ole. O. ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. III. Mitteosamakselised erihüvitised artikli 4 lõikes 2b määratletud tähenduses, mis ei kuulu määruse reguleerimisalasse A. BELGIA Ei ole. B. TAANI Ei ole. C. SAKSAMAA a) Hüvitised, mida määratakse liidumaade seaduste kohaselt invaliididele, eelkõige pimedatele. b) Sotsiaalne pensionilisa tulenevalt 28. juuni 1990. aasta seadusest pensionide ühtlustamise kohta. D. HISPAANIA Ei ole. E. PRANTSUSMAA Ei ole. F. KREEKA Ei ole. G. IIRIMAA Ei ole. H. ITAALIA Ei ole. I. LUKSEMBURG Ei ole. J. MADALMAAD Ei ole. K. AUSTRIA Liidumaade seaduste kohaselt invaliididele ja hooldamist vajavatele isikutele antavad hüvitised. 58 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd L. PORTUGAL Ei ole. M. SOOME Ei ole. N. ROOTSI Ei ole. O. ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 59 IIa LISA (B) (10) (12) (13) (14) (15) MITTEOSAMAKSELISED ERIHÜVITISED (Määruse artikkel 10a) A. BELGIA a) Invaliidsushüvitised (27. veebruari 1987. aasta seadus). b) Vanuritele tagatud sissetulek (1. aprilli 1969. aasta seadus). c) Tagatud peretoetus (20. juuli 1971. aasta seadus). B. TAANI a) Kindla suurusega rehabilitatsioonitoetus, mida antakse taastusravi saavatele isikutele sotsiaalhoolekandeseaduse alusel. b) Pensionäride eluasemekulud (eluasemetoetuse seadus, konsolideeritud 29. märtsi 1995. aasta seadusega nr 204). C. SAKSAMAA Ei ole. D. HISPAANIA a) Hüvitised invaliidide sotsiaalse integratsiooni seaduse alusel (7. aprilli 1982. aasta seadus nr 13/82). b) Vanurite ja töövõimetute invaliidide rahalised hüvitised (kuninga 24. juuli 1981. aasta dekreet nr 2620/81). c) Mitteosamakselised invaliidsuspensionid ja väljateenitud pensionid ning toetused ülalpeetavatele lastele, mis on sätestatud sotsiaalkindlustuse üld- seaduse artiklites 132 (1), 136a, 137a, 138a, 154a, 155a, 156a, 167, 168 (2), 169 ja 170; üldseadust on muudetud 20. detsembri 1990. aasta sea- dusega nr 26/90, millega kehtestati mitteosamakselised sotsiaalkindlustushüvitised. E. PRANTSUSMAA a) Lisahüvitis riiklikult solidaarsusfondilt (30. juuni 1956. aasta seadus). b) Hüvitis puuetega täiskasvanutele (30. juuni 1975. aasta seadus). c) Erihüvitis (10. juuli 1952. aasta seadus). F. KREEKA a) Erihüvitised vanuritele (seadus 1296/82). b) Hüvitis mittetöötavatele lastega emadele, kelle abikaasa täidab sõjaväekohustust (seadus 1483/84, artikkel 23 (1)). c) Hüvitis mittetöötavatele lastega emadele, kelle abikaasa on vanglas (seadus 1483/84, artikkel 23 (2)). d) Hüvitis isikutele, kellel on kaasasündinud hemolüütiline aneemia (dekreetseadus 321/69, ministri üldkäskkiri G4a/F. 222/oik. 2204). e) Kurtide ja tummade hüvitis (eriseadus 421/37, ministri üldkäskkiri G4B/F. 422/oik. 2205). f) Raske puudega isikute hüvitis (dekreetseadus 162/73; ministri üldkäskkiri G4a/F. 225/oik. 161). g) Spasmofiilikute hüvitis (dekreetseadus 162/72; ministri üldkäskkiri G4a/F. 224/oik. 2207). h) Raske vaimse puudega isikute hüvitis (dekreetseadus 162/73; ministri üldkäskkiri G4b/F. 423/oik. 2208). i) Pimedate hüvitis (seadus 958/79; ministri üldkäskkiri G4b/F. 421/oik. 2209). G. IIRIMAA a) Töötushüvitis (1981. aasta (konsolideeritud) sotsiaalhoolekandeseadus, III osa, 2. peatükk). 60 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd b) Vanadus- ja pimedate pensionid (mitteosamakselised) (1981. aasta (konsolideeritud) sotsiaalhoolekandeseadus, III osa, 3. peatükk). c) Lese- ja orvupensionid (mitteosamakselised) (1981. aasta (konsolideeritud) sotsiaalhoolekandeseadus, III osa, 4. peatükk). d) Üksikvanema hüvitis (1990. aasta sotsiaalhoolekandeseadus, III osa). e) Hooldaja hüvitis (1990. aasta sotsiaalhoolekandeseadus, IV osa). f) Pere sissetulekutoetus (1984. aasta sotsiaalhoolekandeseadus, III osa). g) Invaliidide toimetulekutoetus (1970. aasta tervishoiuseadus, jaotis 69). h) Liikumistoetus (1970. aasta tervishoiuseadus, jaotis 61). i) Nakkushaigete toimetulekutoetus (1947. aasta tervishoiuseadus, jaotised 5 ja 44 (5)). j) Koduse hoolduse toetus (1970. aasta tervishoiuseadus, jaotis 61). k) Pimedate hoolekandetoetus (1920. aasta pimedate isikute seadus, peatükk 49). l) Puuetega isikute rehabiliteerimise toetus (1970. aasta tervishoiuseadus, jaotised 68, 69 ja 72). H. ITAALIA a) Varatute isikute sotsiaalpensionid (30. aprilli 1969. aasta seadus nr 153). b) Töövõimetute või invaliidistunud tsiviilisikute pensionid ja hüvitised (30. märtsi 1974. aasta seadus nr 118, 11. veebruari 1980. aasta seadus nr 18 ja 23. novembri 1988. aasta seadus nr 508). c) Kurtide ja tummade pensionid ja hüvitised (26. mai 1970. aasta seadus nr 381 ja 23. novembri 1988. aasta seadus nr 508). d) Tsiviilisikust pimedate pensionid ja hüvitised (27. mai 1970. aasta seadus nr 382 ja 23. novembri 1988. aasta seadus nr 508). e) Miinimumpensioni täiendavad hüvitised (4. aprilli 1952. aasta seadus nr 218, 11. novembri 1983. aasta seadus nr 638 ja 29. detsembri 1990. aasta seadus nr 407). f) Invaliidsushüvitisi täiendavad hüvitised (12. juuni 1984. aasta seadus nr 222). g) Töövõimetuspensioni saajate igakuised hüvitised pidevaks isiklikuks abiks (12. juuni 1984. aasta seadus nr 222). I. LUKSEMBURG a) Erihüvitis raske puude puhul (16. aprilli 1979. aasta seadus). b) Rasedus- ja sünnitustoetus (30. aprilli 1980. aasta seadus). J. MADALMAAD Ei ole. K. AUSTRIA a) Kompenseeriv lisahüvitis (9. septembri 1955. aasta föderaalseadus üldise sotsiaalkindlustuse kohta — ASVG, 11. oktoobri 1978. aasta föderaal- seadus kaubandus- ja ärialal tegutsevate isikute sotsiaalkindlustuse kohta — GSVG ja 11. oktoobri 1978. aasta seadus talupidajate sotsiaalkindlus- tuse kohta — BSGV). b) Hooldustoetus (Pflegegeld) Austria hooldustoetuse föderaalseaduse (Bundespflegegeldgesetz) alusel, välja arvatud hooldustoetus, mida annavad õnne- tuskindlustusasutused tööõnnetusest või kutsehaigusest tingitud invaliidsuse korral. L. PORTUGAL a) Mitteosamakselised perehüvitised (27. mai 1980. aasta dekreetseadus nr 160/80). b) Imetava ema toetus (27. mai 1980. aasta dekreetseadus nr 160/80). c) Invaliidistunud laste ja noorukite täiendav toetus (27. mai 1980. aasta dekreetseadus nr 160/80). d) Toetus erikoolis käimiseks (27. mai 1980. aasta dekreetseadus nr 160/80). e) Mitteosamakseline orvupension (27. mai 1980. aasta dekreetseadus nr 160/80). f) Mitteosamakseline invaliidsuspension (13. oktoobri 1980. aasta dekreetseadus nr 464/80). 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 61 g) Mitteosamakseline vanaduspension (13. oktoobri 1980. aasta dekreetseadus nr 464/80). h) Lisapension raske invaliidsuse puhul (27. mai 1980. aasta dekreetseadus nr 160/80). i) Mitteosamakseline lesepension (11. novembri 1981. aasta dekreet nr 52/81). M. SOOME a) Lapsetoetus (lastetoetuste seadus, 444/69). b) Invaliidsushüvitis (invaliidsushüvitiste seadus, 124/88). c) Pensionäride eluasemetoetus (seadus pensionäride eluasemetoetuste kohta, 591/78). d) Töötu põhihüvitis (töötushüvitise seadus, 602/84), kui isik ei vasta sissetulekuga seotud töötushüvitise saamise tingimustele. N. ROOTSI a) Põhipensioni kohalikud eluasemelisad (1962. aasta seadus: 392, uuesti avaldatud 1976: 1014). b) Invaliidsustoetused, mida ei maksta pensionisaajatele (1962. aasta seadus: 381, uuesti avaldatud 1982: 120). c) Puuetega laste hooldustoetus (1962. aasta seadus: 381, uuesti avaldatud 1982: 120). O. ÜHENDKUNINGRIIK a) … b) Invaliidi hooldustoetus (20. märtsi 1975. aasta sotsiaalkindlustusseadus, jaotis 37 ja 20. märtsi 1975. aasta Põhja-Iiri sotsiaalkindlustusseadus, jao- tis 37). c) Peretoetus (25. juuli 1986. aasta sotsiaalkindlustusseadus, jaotised 20—22 ja 5. novembri 1986. aasta Põhja-Iiri sotsiaalkindlustusmäärus, artiklid 21-23. d) Ülalpidamistoetus (20. märtsi 1975. aasta sotsiaalkindlustusseadus, jaotis 35 ja 20. märtsi 1975. aasta Põhja-Iiri sotsiaalkindlustusseadus, jaotis 35). e) Toimetulekutoetus (25. juuli 1986. aasta sotsiaalkindlustusseadus, jaotised 20—22 ja 23 ning 5. novembri 1986. aasta Põhja-Iiri sotsiaalkindlus- tusmäärus, artiklid 21—24. ) f) Invaliidide ülalpidamistoetus (27. juuni 1991. aasta seadus invaliidide ülalpidamistoetuse ja osalise invaliidide ülalpidamistoetuse kohta, jaotis 1 ning 24. juuli 1991. aasta Põhja-Iiri määrus invaliidide ülalpidamistoetuse ja osalise invaliidide ülalpidamistoetuse kohta, artikkel 3). g) Osaline invaliidide ülalpidamistoetus (27. juuni 1991. aasta seadus invaliidide ülalpidamistoetuse ja osalise invaliidide ülalpidamistoetuse kohta, jao- tis 6 ning 24. juuli 1991. aasta Põhja-Iiri määrus invaliidide ülalpidamistoetuse ja osalise invaliidide ülalpidamistoetuse kohta, artikkel 8). h) Sissetulekul põhinev tööotsimistoetus (28. juuni 1995. aasta tööotsijate seadus, jaotised 1 (2) (d) (ii) ja 3 ning 18. oktoobri 1995. aasta Põhja-Iiri tööotsijate määrus, artiklid 3 (2) (d) (ii) ja 5). 62 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd III LISA (A) (B) (6) (7) (12) (14) (15) SOTSIAALKINDLUSTUSKONVENTSIOONIDE SÄTTED, MIDA KOHALDATAKSE, OLENEMATA MÄÄRUSE ARTIKLIST 6. SOTSIAALKINDLUSTUSKONVENTSIOONIDE SÄTTED, MIDA EI KOHALDATA KÕIGILE ISIKUTELE, KELLE SUHTES ON KOHALDATAV KÄESOLEV MÄÄRUS (Määruse artikli 7 lõike 2 punkt c ja artikli 3 lõige 3) Üldkommentaar 1. Niivõrd kuivõrd käesoleva lisa sätetes on viidatud teiste lepingute sätetele, asendatakse need viited viidetega käesoleva määruse vastavatele sätetele, juhul kui asjaomaste konventsioonide sätted ise puuduvad käesolevas lisas. 2. Lõpetamisklausel sotsiaalkindlustuskonventsioonides, mille mõned sätted on esitatud käesolevas lisas, jääb nende sätete suhtes kehtima. A. Sotsiaalkindlustuskonventsioonide sätted, mida kohaldatakse, olenemata määruse artiklist 6. (Määruse artikli 7 lõike 2 punkt c) 1. BELGIA — TAANI Konventsioon puudub. 2. BELGIA — SAKSAMAA a) 7. detsembri 1957. aasta üldkonventsiooniga liituva sama kuupäeva lõpp-protokolli artiklid 3 ja 43 vastavalt 10. novembri 1960. aasta täien- davale protokollile. b) 7. detsembri 1957. aasta täiendav kokkulepe nr 3 sama kuupäeva üldkonventsiooni juurde, vastavalt 10. novembri 1960. aasta täiendavale protokollile (pensionide maksmine üldkonventsiooni jõustumisele eelneva perioodi eest). 3. BELGIA — HISPAANIA Ei ole. 4. BELGIA — PRANTSUSMAA a) 17. jaanuari 1948. aasta üldkonventsiooniga liituva sama kuupäeva lisakokkuleppe artiklid 13, 16 ja 23 (kaevanduste ja samalaadsete ette- võtete töötajad). b) 27. veebruari 1953. aasta kirjavahetus (17. jaanuari 1948. aasta üldkonventsiooni artikli 4 lõike 2 rakendamine). c) 29. juuli 1953. aasta kirjavahetus eakate töötajate hüvitiste kohta. 5. BELGIA — KREEKA 1. aprilli 1958. aasta üldkonventsiooni artikli 15 lõige 2, artikli 35 lõige 2 ja artikkel 37. 6. BELGIA — IIRIMAA Konventsiooni ei ole. 7. BELGIA — ITAALIA 30. aprilli 1948. aasta konventsiooni artikkel 29. 8. BELGIA — LUKSEMBURG 27. oktoobri 1971. aasta kokkuleppe artiklid 2 ja 4 (sotsiaalkindlustus ülemerealadel). 9. BELGIA — MADALMAAD 4. veebruari 1969. aasta kokkuleppe artiklid 2 ja 4 (töötamine ülemerealadel). 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 63 10. BELGIA — AUSTRIA a) 4. aprilli 1977. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. b) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli III punkt kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 11. BELGIA — PORTUGAL 13. jaanuari 1965. aasta konventsiooni artiklid 1 ja 5 (Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate sotsiaalkindlustus) vastavalt kirjade vahetamise teel 18. juunil 1982 sõlmitud kokkuleppe sõnastusele. 12. BELGIA — SOOME Konventsiooni ei ole. 13. BELGIA — ROOTSI Konventsiooni ei ole. 14. BELGIA — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 15. TAANI — SAKSAMAA a) 14. augusti 1953. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni lõpp-protokolli punkt 15. b) Eespool nimetatud konventsiooni 14. augusti 1953. aasta lisakokkulepe. 16. TAANI — HISPAANIA Konventsiooni ei ole. 17. TAANI — PRANTSUSMAA Ei ole. 18. TAANI — KREEKA Konventsiooni ei ole. 19. TAANI — IIRIMAA Konventsiooni ei ole. 20. TAANI — ITAALIA Konventsiooni ei ole. 21. TAANI — LUKSEMBURG Konventsiooni ei ole. 22. TAANI — MADALMAAD Konventsiooni ei ole. 23. TAANI — AUSTRIA a) 16. juuni 1987. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. b) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli punkt 1 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 24. TAANI — PORTUGAL Konventsiooni ei ole. 64 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 25. TAANI — SOOME 15. juuni 1992. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 10. 26. TAANI — ROOTSI 15. juuni 1992. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 10. 27. TAANI — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 28. SAKSAMAA — HISPAANIA 4. detsembri 1973. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 4 lõige 1 ja artikli 45 lõige 2. 29. SAKSAMAA — PRANTSUSMAA a) 10. juuli 1950. aasta üldkonventsiooni artikli 11 lõige 1, artikli 16 teine lõik ja artikkel 19. b) 10. juuli 1950. aasta üldkonventsiooniga liituva sama kuupäeva lisakokkuleppe nr 1 artikkel 9 (kaevanduste ja samalaadsete ettevõtete töö- tajad). c) 10. juuli 1950. aasta üldkonventsiooniga liituva sama kuupäeva lisakokkulepe nr 4 vastavalt 18. juuni 1955. aasta lisajaole nr 2. d) 18. juuni 1955. aasta lisajao nr 2 I ja III osa. e) 10. juuli 1950. aasta üldkonventsiooniga liituva sama kuupäeva üldprotokolli punktid 6, 7 ja 8. f) 20. detsembri 1963. aasta kokkuleppe II, III ja IV osa (sotsiaalkindlustus Saaris). 30. SAKSAMAA — KREEKA a) 25. aprilli 1961. aasta üldkonventsiooni artikli 5 lõige 2. b) 31. mai 1961. aasta töötuskindlustuskonventsiooni artikli 8 lõige 1, lõike 2 punkt b ja lõige 3, artiklid 9—11 ning peatükid I ja IV, niivõrd, kuivõrd need on nimetatud artiklitega seotud, koos 14. juuni 1980. aasta protokolli märkustega. c) 7. oktoobri 1991. aasta protokoll koos pensionidega seotud probleemide lahendamist käsitleva 6. juuli 1984. aasta kokkuleppega Saksa Demokraatliku Vabariigi valitsuse ja Kreeka Vabariigi valitsuse vahel. 31. SAKSAMAA — IIRIMAA Konventsiooni ei ole. 32. SAKSAMAA — ITAALIA a) 5. mai 1953. aasta konventsiooni artikli 3 lõige 2, artikli 23 lõige 2, artikkel 26 ja artikli 36 lõige 3 (sotsiaalkindlustus). b) 5. mai 1953. aasta konventsiooniga liituv 12. mai 1953. aasta lisakokkulepe (pensionide maksmine konventsiooni jõustumisele eelnenud perioodide eest). 33. SAKSAMAA — LUKSEMBURG 11. juuli 1959. aasta lepingu (Ausgleichsvertrag) artiklid 4, 5, 6 ja 7 (Saksamaa ja Luksemburgi vahelise vaidluse lahendamine). 34. SAKSAMAA — MADALMAAD a) 29. märtsi 1951. aasta konventsiooni artikli 3 lõige 2. b) 29. märtsi 1951. aasta konventsiooniga liituva 21. detsembri 1956. aasta lisakokkuleppe nr 4 artiklid 2 ja 3 (õiguste kindlaksmääramine, mida said Madalmaade töötajad Saksamaa sotsiaalkindlustusskeemide alusel ajavahemikus 13. mai 1940—1. september 1945). 35. SAKSAMAA — AUSTRIA a) 22. detsembri 1966. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 41 vastavalt muudatustele 10. aprilli 1969. aasta lisakonventsioonis nr 1, 20. märtsi 1974. aasta lisakonventsioonis nr 2 ja 29. augusti 1980. aasta lisakonventsioonis nr 3. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 65 b) Nimetatud sotsiaalkindlustuskonventsiooni lõpp-protokolli artikli 3 punktid c ja d, artikkel 17, artikli 20 punkt a ja artikkel 21. c) Nimetatud konventsiooni artikkel 3 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. d) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli artikli 3 punkt g kolmandas riigis elavate isikute suhtes. e) Konventsiooni artikli 4 lõige 1 Saksamaa seaduste suhtes, mille alusel väljaspool Saksamaa Liitvabariigi territooriumi toimunud õnnetusi (ja kutsehaigusi) ning väljaspool nimetatud territooriumi täitunud perioode ei võeta arvesse hüvitiste maksmisel või võetakse arvesse ainult tea- tavatel tingimustel, kui hüvitisi saama õigustatud isikud elavad väljaspool Saksamaa Liitvabariigi territooriumi, juhul kui: i) hüvitis on juba makstud või tuleb maksta 1. jaanuaril 1994; ii) hüvitisele õigust omav isik on asunud elama Austriasse enne 1. jaanuari 1994 ning pensionide maksmine pensioni- ja õnnetuskindlus- tuse alusel algab enne 31. detsembrit 1994; sama kohaldatakse perioodide suhtes, mille jooksul saadi muud pensioni, sealhulgas toitjakaotuspensioni, ning mis asendas algse pensioni, kui pensioni saamise perioodid on üksteisele katkematult järgnenud. f) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli artikli 19 punkt b. Kohaldades kõnealuse sätte punkti 3 alapunkti c ei tohi pädeva asutuse poolt arvesse võetav summa ületada summat, mida see asutus peab vastavate perioodide eest maksma. g) Kõnealuse konventsiooniga liituva 10. aprilli 1969. aasta lisakonventsiooni nr 1 artikkel 2. h) 19. juuli 1978. aasta töötuskindlustuskonventsiooni artikli 1 lõige 5 ja artikkel 8. i) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli punkt 10. 36. SAKSAMAA — PORTUGAL 6. novembri 1964. aasta konventsiooni artikli 5 lõige 2. 37. SAKSAMAA — SOOME a) 23. aprilli 1979. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4. b) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli punkti 9 alapunkt a. 38. SAKSAMAA — ROOTSI a) 27. veebruari 1976. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 4 lõige 2. b) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli punkti 8 alapunkt a. 39. SAKSAMAA — ÜHENDKUNINGRIIK a) 20. aprilli 1960. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 3 lõiked 1 ja 6 ning artikli 7 lõiked 2—6. b) 20. aprilli 1960. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni lõpp-protokolli artiklid 2—7. c) 20. aprilli 1960. aasta töötuskindlustuskonventsiooni artikli 2 lõige 5 ja artikli 5 lõiked 2—6. 40. HISPAANIA — PRANTSUSMAA Ei ole. 41. HISPAANIA — KREEKA Konventsiooni ei ole. 42. HISPAANIA — IIRIMAA Konventsiooni ei ole. 43. HISPAANIA — ITAALIA 30. oktoobri 1979. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 5, artikli 18 lõike 1 punkt c ja artikkel 23. 66 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 44. HISPAANIA — LUKSEMBURG a) 8. mai 1969. aasta konventsiooni artikli 5 lõige 2. b) 8. mai 1969. aasta konventsiooni füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes rakendava 27. juuni 1975. aasta halduskokkuleppe artikkel 1. 45. HISPAANIA — MADALMAAD 5. veebruari 1974. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 23 lõige 2. 46. HISPAANIA — AUSTRIA a) 6. novembri 1981. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. b) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli II punkt kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 47. HISPAANIA — PORTUGAL 11. juuni 1969. aasta üldkonventsiooni artikli 4 lõige 2, artikli 16 lõige 2 ja artikkel 22. 48. HISPAANIA — SOOME 19. detsembri 1985. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 5 lõige 2. 49. HISPAANIA — ROOTSI 4. veebruari 1983. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 5 lõige 2 ja artikkel 16. 50. HISPAANIA — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 51. PRANTSUSMAA — KREEKA 19. aprilli 1958. aasta üldkonventsiooni artiklid 16 (neljas lõik) ja 30. 52. PRANTSUSMAA — IIRIMAA Konventsiooni ei ole. 53. PRANTSUSMAA — ITAALIA a) 31. märtsi 1948. aasta üldkonventsiooni artiklid 20 ja 24. b) 3. märtsi 1956. aasta kirjavahetus (põllumajanduses töötavate hooajatöötajate haigushüvitised). 54. PRANTSUSMAA — LUKSEMBURG 12. novembri 1949. aasta üldkonventsiooniga liituva sama kuupäeva lisakokkuleppe artiklid 11 ja 14 (kaevanduste ja samalaadsete ettevõtete töötajad). 55. PRANTSUSMAA — MADALMAAD 7. jaanuari 1950. aasta üldkonventsiooniga liituva 1. juuni 1954. aasta lisakokkuleppe artikkel 11 (kaevanduste ja samalaadsete ettevõtete töö- tajad). 56. PRANTSUSMAA — AUSTRIA Ei ole. 57. PRANTSUSMAA — PORTUGAL Ei ole. 58. PRANTSUSMAA — SOOME Ei ole. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 67 59. PRANTSUSMAA — ROOTSI Ei ole. 60. PRANTSUSMAA — ÜHENDKUNINGRIIK 27. ja 30. juuli 1970. aasta kirjavahetus seoses Ühendkuningriigi õpetajate sotsiaalkindlustusega, kes ajutiselt töötavad Prantsusmaal 2. märtsi 1948. aasta kultuurikonventsiooni alusel. 61. KREEKA — IIRIMAA Konventsiooni ei ole. 62. KREEKA — ITAALIA Konventsiooni ei ole. 63. KREEKA — LUKSEMBURG Konventsiooni ei ole. 64. KREEKA — MADALMAAD 13. septembri 1966. aasta üldkonventsiooni artikli 4 lõige 2. 65. KREEKA — AUSTRIA a) 14. detsembri 1979. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 vastavalt muudatustele 21. mai 1986. aasta lisakonventsioonis kol- mandas riigis elavate isikute suhtes. b) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli II punkt kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 66. KREEKA — PORTUGAL Konventsiooni ei ole. 67. KREEKA — SOOME 21. märtsi 1988. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 5 lõige 2 ja artikkel 21. 68. KREEKA — ROOTSI 5. mai 1978. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 5 lõige 2 ja artikkel 23 vastavalt muudatustele 14. septembri 1984. aasta lisakon- ventsioonis. 69. KREEKA — ÜHENDKUNINGRIIK Konventsiooni ei ole. 70. IIRIMAA — ITAALIA Konventsiooni ei ole. 71. IIRIMAA — LUKSEMBURG Konventsiooni ei ole. 72. IIRIMAA — MADALMAAD Konventsiooni ei ole. 73. IIRIMAA — AUSTRIA 30. septembri 1988. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 68 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 74. IIRIMAA — PORTUGAL Konventsiooni ei ole. 75. IIRIMAA — SOOME Konventsiooni ei ole. 76. IIRIMAA — ROOTSI Konventsiooni ei ole. 77. IIRIMAA — ÜHENDKUNINGRIIK 14. septembri 1971. aasta sotsiaalkindlustuskokkuleppe artikkel 8. 78. ITAALIA — LUKSEMBURG 29. mai 1951. aasta üldkonventsiooni artikli 18 lõige 2 ja artikkel 24. 79. ITAALIA — MADALMAAD 28. oktoobri 1952. aasta üldkonventsiooni artikkel 21 lõige 2. 80. ITAALIA — AUSTRIA a) 21. jaanuari 1981. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 5 lõige 3 ja artikli 9 lõige 2. b) Nimetatud konventsiooni artikkel 4 ja nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli punkt 2 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 81. ITAALIA — PORTUGAL Konventsiooni ei ole. 82. ITAALIA — SOOME Konventsiooni ei ole. 83. ITAALIA — ROOTSI 25. septembri 1979. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 20. 84. ITAALIA — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 85. LUKSEMBURG — MADALMAAD Ei ole. 86. LUKSEMBURG — AUSTRIA a) 21. detsembri 1971. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 5 lõige 2 vastavalt muudatustele 16. mai 1973. aasta lisakonventsioonis nr 1 ja 9. oktoobri 1978. aasta lisakonventsioonis nr 2. b) Nimetatud konventsiooni artikli 3 lõige 2 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. c) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli III punkt kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 87. LUKSEMBURG — PORTUGAL 12. veebruari 1965. aasta konventsiooni artikli 3 lõige 2. 88. LUKSEMBURG — SOOME 15. septembri 1988. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 5 lõige 2. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 69 89. LUKSEMBURG — ROOTSI a) 21. veebruari 1985. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 ja artikli 29 lõige 1 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. b) Nimetatud konventsiooni artikkel 30. 90. LUKSEMBURG — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 91. LUXEMBOURG — AUSTRIA a) 7. märtsi 1974. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 3 vastavalt muudatustele 5. novembri 1980. aasta lisakonventsioonis kol- mandas riigis elavate isikute suhtes. b) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli II punkt kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 92. MADALMAAD — PORTUGAL 19. juuli 1979. aasta konventsiooni artikli 5 lõige 2 ja artikkel 31. 93. MADALMAAD — SOOME Konventsiooni ei ole. 94. MADALMAAD — ROOTSI 2. juuli 1976. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 ja artikli 24 lõige 3 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 95. MADALMAAD — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 96. AUSTRIA — PORTUGAL Ei ole. 97. AUSTRIA — SOOME a) 11. detsembri 1985. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 vastavalt muudatustele 9. märtsi 1993. aasta lisakonventsioonis kol- mandas riigis elavate isikute suhtes. b) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli II punkt kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 98. AUSTRIA — ROOTSI a) 11. novembri 1975. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 ja artikli 24 lõige 1 vastavalt muudatustele 21. oktoobri 1982. aasta lisakonventsioonis kolmandas riigis elavate isikute suhtes. b) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli II punkt kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 99. AUSTRIA — ÜHENDKUNINGRIIK a) 22. juuli 1980. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 3 vastavalt muudatustele 9. detsembri 1985. aasta lisakonventsioonis nr 1 ja 13. oktoobri 1992. aasta lisakonventsioonis nr 2 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. b) Nimetatud konventsiooni protokoll mitterahaliste hüvitiste kohta, välja arvatud artikli 2 lõige 3 isikute suhtes, kes ei saa taotleda hüvitist käesoleva määruse III jaotise 1. peatüki alusel. 100. PORTUGAL — SOOME Konventsiooni ei ole. 70 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 101. PORTUGAL — ROOTSI 25. oktoobri 1978. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 6. 102. PORTUGAL — ÜHENDKUNINGRIIK a) 15. novembri 1978. aasta ravi käsitleva protokolli artikli 2 lõige 1. b) 15. novembri 1978. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 26 vastavalt 28. septembri 1987. aasta kirjavahetuses tehtud muudatus- tele, kui kõne all on Portugali töötajad ja ajavahemik 22. oktoobrist 1987 üleminekuperioodi lõpuni, mis on ette nähtud Hispaania ja Por- tugali ühinemistingimusi käsitleva akti artikli 220 lõikes 1. 103. SOOME — ROOTSI 15. juuni 1992. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 10. 104. SOOME — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 105. ROOTSI — ÜHENDKUNINGRIIK 29. juuni 1987. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 4 lõige 3. B. Konventsioonide sätted, mida ei kohaldata kõigile isikutele, kelle suhtes on kohaldatav käesolev määrus (Määruse artikli 3 lõige 3) 1. BELGIA — TAANI Konventsiooni ei ole. 2. 3. … BELGIA — HISPAANIA Ei ole. 4. BELGIA — PRANTSUSMAA a) 29. juuli 1953. aasta kirjavahetus eakate töötajate abiraha kohta. b) 27. veebruari 1953. aasta kirjavahetus (17. jaanuari 1948. aasta üldkonventsiooni artikli 4 lõike 2 kohaldamine). 5. BELGIA — KREEKA Ei ole. 6. BELGIA — IIRIMAA Ei ole. 7. BELGIA — ITAALIA Ei ole. 8. BELGIA — LUKSEMBURG 27. oktoobri 1971. aasta kokkuleppe artiklid 2 ja 4 (sotsiaalkindlustus ülemerealadel). 9. BELGIA — MADALMAAD 4. veebruari 1969. aasta kokkuleppe artiklid 2 ja 4 (töötamine ülemerealadel). 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 71 10. BELGIA — AUSTRIA a) 4. aprilli 1977. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. b) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli III punkt kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 11. BELGIA — PORTUGAL 13. jaanuari 1965. aasta konventsiooni artiklid 1 ja 5 (Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate sotsiaalkindlustus) vastavalt kirjade vahetamise teel 18. juunil 1982 sõlmitud kokkuleppe sõnastusele. 12. BELGIA — SOOME Konventsiooni ei ole. 13. BELGIA — ROOTSI Konventsiooni ei ole. 14. BELGIA — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 15. TAANI — SAKSAMAA a) 14. augusti 1953. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni lõpp-protokolli punkt 15. b) Eespool nimetatud konventsiooni 14. augusti 1953. aasta lisakokkulepe. 16. TAANI — HISPAANIA Konventsiooni ei ole. 17. TAANI — PRANTSUSMAA Ei ole. 18. TAANI — KREEKA Konventsiooni ei ole. 19. TAANI — IIRIMAA Konventsiooni ei ole. 20. TAANI — ITAALIA Konventsiooni ei ole. 21. TAANI — LUKSEMBURG Konventsiooni ei ole. 22. TAANI — MADALMAAD Konventsiooni ei ole. 23. TAANI — AUSTRIA a) 16. juuni 1987. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. b) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli punkt 1 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 24. TAANI — PORTUGAL Konventsiooni ei ole. 72 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 25. TAANI — SOOME Ei ole. 26. TAANI — ROOTSI Ei ole. 27. TAANI — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 28. SAKSAMAA — HISPAANIA 4. detsembri 1973. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 4 lõige 1 ja artikli 45 lõige 2. 29. SAKSAMAA — PRANTSUSMAA a) 10. juuli 1950. aasta üldkonventsiooni artiklid 16 (teine lõik) ja 19. b) 10. juuli 1950. aasta üldkonventsiooniga liituv sama kuupäeva lisakokkulepe nr 4, vastavalt 18. juuni 1955. aasta lisajaole nr 2. c) 18. juuni 1955. aasta lisajao nr 2 I ja III osa. d) 10. juuli 1950. aasta üldkonventsiooniga liituva sama kuupäeva üldprotokolli punktid 6, 7 ja 8. e) 20. detsembri 1963. aasta kokkuleppe II, III ja IV osa (sotsiaalkindlustus Saaris). 30. SAKSAMAA — KREEKA 7. oktoobri 1991. aasta protokoll koos pensionidega seotud probleemide lahendamist käsitleva 6. juuli 1984. aasta kokkuleppega Saksa Demo- kraatliku Vabariigi valitsuse ja Kreeka Vabariigi valitsuse vahel. 31. SAKSAMAA — IIRIMAA Konventsiooni ei ole. 32. SAKSAMAA — ITAALIA a) 5. mai 1953. aasta konventsiooni artikli 3 lõige 2 ja artikkel 26 (sotsiaalkindlustus). b) 5. mai 1953. aasta konventsiooniga liituv 12. mai 1953. aasta lisakokkulepe (pensionide maksmine konventsiooni jõustumisele eelnenud perioodide eest). 33. SAKSAMAA — LUKSEMBURG 11. juuli 1959. aasta lepingu artiklid 4, 5, 6 ja 7 (Saksamaa ja Luksemburgi vahelise vaidluse lahendamine). 34. SAKSAMAA — MADALMAAD a) 29. märtsi 1951. aasta konventsiooni artikli 3 lõige 2. b) 29. märtsi 1951. aasta konventsiooniga liituva 21. detsembri 1956. aasta lisakokkuleppe nr 4 artiklid 2 ja 3 (õiguste kindlaksmääramine, mida said Madalmaade töötajad Saksamaa sotsiaalkindlustusskeemide alusel ajavahemikus 13. mai 1940 — 1. september 1945). 35. SAKSAMAA — AUSTRIA a) 22. detsembri 1966. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 41 vastavalt muudatustele 10. aprilli 1969. aasta lisakonventsioonis nr 1, 29. märtsi 1974. aasta lisakonventsioonis nr 2 ja 29. augusti 1980. aasta lisakonventsioonis nr 3. b) Nimetatud sotsiaalkindlustuskonventsiooni lõpp-protokolli artikli 20 punkt a. c) Nimetatud konventsiooni artikkel 3 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. d) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli artikli 3 punkt g. e) Konventsiooni artikli 4 lõige 1 Saksamaa seaduste suhtes, mille alusel väljaspool Saksamaa Liitvabariigi territooriumi toimunud õnnetusi (ja kutsehaigusi) ning väljaspool nimetatud territooriumi täitunud perioode ei võeta arvesse hüvitiste maksmisel või võetakse arvesse ainult tea- tavatel tingimustel, kui hüvitisi saama õigustatud isikud elavad väljaspool Saksamaa Liitvabariigi territooriumi, juhul kui: 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 73 i) hüvitis on juba makstud või tuleb maksta 1. jaanuaril 1994; ii) hüvitisele õigust omav isik on asunud elama Austriasse enne 1. jaanuari 1994 ning pensionide maksmine pensioni- ja õnnetuskindlus- tuse alusel algab enne 31. detsembrit 1994; sama põhimõtet kohaldatakse perioodide suhtes, mille jooksul saadi muud pensioni, sealhulgas toitjakaotuspensioni, ning mis asendas algse pensioni, kui pensioni saamise perioodid on üksteisele katkematult järgnenud. f) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli artikli 19 punkt b. Kohaldades kõnealuse sätte punkti 3 alapunkti c ei tohi pädeva asutuse poolt arvesse võetav summa ületada summat, mida see asutus peab vastavate perioodide eest maksma. 36. SAKSAMAA — PORTUGAL 6. novembri 1964. aasta konventsiooni artikli 5 lõige 2. 37. SAKSAMAA — SOOME 23. aprilli 1979. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4. 38. SAKSAMAA — ROOTSI 27. veebruari 1976. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 4 lõige 2. 39. SAKSAMAA — ÜHENDKUNINGRIIK a) 20. aprilli 1960. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 3 lõiked 1 ja 6 ning artikli 7 lõiked 2—6. b) 20. aprilli 1960. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni lõpp-protokolli artiklid 2—7. c) 20. aprilli 1960. aasta töötuskindlustuskonventsiooni artikli 2 lõige 5 ja artikli 5 lõiked 2—6. 40. HISPAANIA — PRANTSUSMAA Ei ole. 41. HISPAANIA — KREEKA Konventsiooni ei ole. 42. HISPAANIA — IIRIMAA Konventsiooni ei ole. 43. HISPAANIA — ITAALIA 30. oktoobri 1979. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 5, artikli 18 lõike 1 punkt c ja artikkel 23. 44. HISPAANIA — LUKSEMBURG a) 8. mai 1969. aasta konventsiooni artikli 5 lõige 2. b) 8. mai 1969. aasta konventsiooni füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes rakendava 27. juuni 1975. aasta halduskokkuleppe artikkel 1. 45. HISPAANIA — MADALMAAD 5. veebruari 1974. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 23 lõige 2. 46. HISPAANIA — AUSTRIA a) 6. novembri 1981. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 74 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd b) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli II punkt kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 47. HISPAANIA — PORTUGAL 11. juuni 1969. aasta üldkonventsiooni artikli 4 lõige 2, artikli 16 lõige 2 ja artikkel 22. 48. HISPAANIA — SOOME 19. detsembri 1985. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 5 lõige 2. 49. HISPAANIA — ROOTSI 4. veebruari 1983. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 5 lõige 2 ja artikkel 16. 50. HISPAANIA — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 51. PRANTSUSMAA — KREEKA Ei ole. 52. PRANTSUSMAA — IIRIMAA Konventsiooni ei ole. 53. PRANTSUSMAA — ITAALIA 31. märtsi 1948. aasta üldkonventsiooni artiklid 20 ja 24. 54. PRANTSUSMAA — LUKSEMBURG Ei ole. 55. PRANTSUSMAA — MADALMAAD Ei ole. 56. PRANTSUSMAA — AUSTRIA Ei ole. 57. PRANTSUSMAA — PORTUGAL Ei ole. 58. PRANTSUSMAA — SOOME Konventsiooni ei ole. 59. PRANTSUSMAA — ROOTSI Ei ole. 60. PRANTSUSMAA — ÜHENDKUNINGRIIK 27. ja 30. juuli 1970. aasta kirjavahetus seoses Ühendkuningriigi õpetajate sotsiaalkindlustusega, kes ajutiselt töötavad Prantsusmaal 2. märtsi 1948. aasta kultuurikonventsiooni alusel. 61. KREEKA — IIRIMAA Konventsiooni ei ole. 62. KREEKA — ITAALIA Konventsiooni ei ole. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 75 63. KREEKA — LUKSEMBURG Konventsiooni ei ole. 64. KREEKA — MADALMAAD Ei ole. 65. KREEKA — AUSTRIA a) 14. detsembri 1979. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 vastavalt muudatustele 21. mai 1986. aasta lisakonventsioonis kol- mandas riigis elavate isikute suhtes. b) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli II punkt kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 66. KREEKA — PORTUGAL Konventsiooni ei ole. 67. KREEKA — SOOME 11. märtsi 1988. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 5 lõige 2. 68. KREEKA — ROOTSI 5. mai 1978. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 5 lõige 2 vastavalt muudatustele 14. septembri 1984. aasta lisakonventsioonis. 69. KREEKA — ÜHENDKUNINGRIIK Konventsiooni ei ole. 70. IIRIMAA — ITAALIA Konventsiooni ei ole. 71. IIRIMAA — LUKSEMBURG Konventsiooni ei ole. 72. IIRIMAA — MADALMAAD Konventsiooni ei ole. 73. IIRIMAA — AUSTRIA 30. septembri 1988. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 74. IIRIMAA — PORTUGAL Konventsiooni ei ole. 75. IIRIMAA — SOOME Konventsiooni ei ole. 76. IIRIMAA — ROOTSI Konventsiooni ei ole. 77. IIRIMAA — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 78. ITAALIA — LUKSEMBURG Ei ole. 76 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 79. ITAALIA — MADALMAAD Ei ole. 80. ITAALIA — AUSTRIA a) 21. jaanuari 1981. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 5 lõige 3 ja artikli 9 lõige 2. b) Nimetatud konventsiooni artikkel 4 ja nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli punkt 2 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 81. ITAALIA — PORTUGAL Konventsiooni ei ole. 82. ITAALIA — SOOME Konventsiooni ei ole. 83. ITAALIA — ROOTSI 25. septembri 1979. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 20. 84. ITAALIA — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 85. LUKSEMBURG — MADALMAAD Ei ole. 86. LUKSEMBURG — AUSTRIA a) 21. detsembri 1971. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 5 lõige 2 vastavalt muudatustele 16. mai 1973. aasta lisakonventsioonis nr 1 ja 9. oktoobri 1978. aasta lisakonventsioonis nr 2. b) Nimetatud konventsiooni artikli 3 lõige 2 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. c) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli III punkt kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 87. LUKSEMBURG — PORTUGAL 12. veebruari 1965. aasta konventsiooni artikli 3 lõige 2. 88. LUKSEMBURG — SOOME 15. septembri 1988. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 5 lõige 2. 89. LUKSEMBURG — ROOTSI 21. veebruari 1985. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 ja artikli 29 lõige 1 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 90. LUKSEMBURG — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 91. MADALMAAD — AUSTRIA a) 7. märtsi 1974. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 3 vastavalt muudatustele 5. novembri 1980. aasta lisakonventsioonis kol- mandas riigis elavate isikute suhtes. b) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli II punkt kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 92. MADALMAAD — PORTUGAL 19. juuli 1979. aasta konventsiooni artikli 5 lõige 2. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 77 93. MADALMAAD — SOOME Konventsiooni ei ole. 94. MADALMAAD — ROOTSI 2. juuli 1976. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 ja artikli 24 lõige 3 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 95. MADALMAAD — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 96. AUSTRIA — PORTUGAL Ei ole. 97. AUSTRIA — SOOME a) 11. detsembri 1985. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 vastavalt muudatustele 9. märtsi 1993. aasta lisakonventsioonis kol- mandas riigis elavate isikute suhtes. b) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli II punkt kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 98. AUSTRIA — ROOTSI a) 11. novembri 1975. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 4 ja artikli 24 lõige 1 vastavalt muudatustele 21. oktoobri 1982. aasta lisakonventsioonis kolmandas riigis elavate isikute suhtes. b) Nimetatud konventsiooni lõpp-protokolli II punkt kolmandas riigis elavate isikute suhtes. 99. AUSTRIA — ÜHENDKUNINGRIIK a) 22. juuli 1980. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 3 vastavalt muudatustele 9. detsembri 1985. aasta lisakonventsioonis nr 1 ja 13. oktoobri 1992. aasta lisakonventsioonis nr 2 kolmandas riigis elavate isikute suhtes. b) Nimetatud konventsiooni protokoll mitterahaliste hüvitiste kohta, välja arvatud artikli 2 lõige 3 isikute suhtes, kes ei saa taotleda hüvitist käesoleva määruse III jaotise 1. peatüki alusel. 100. PORTUGAL — SOOME Konventsiooni ei ole. 101. PORTUGAL — ROOTSI 25. oktoobri 1978. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 6. 102. PORTUGAL — ÜHENDKUNINGRIIK 15. novembri 1978. aasta ravi käsitleva protokolli artikli 2 lõige 1. 103. SOOME — ROOTSI Ei ole. 104. SOOME — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 105. ROOTSI — ÜHENDKUNINGRIIK 29. juuni 1987. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 4 lõige 3. 78 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd IV LISA (B) (11) (13) (15) (Määruse artikli 37 lõige 2, artikli 38 lõige 3, artikli 45 lõige 3, artikli 46 lõike 1 punkt b ja artikli 46b lõige 2) A. Määruse artikli 37 lõikes 1 osutatud õigusaktid, mille kohaselt invaliidsushüvitiste suurus ei sõltu kindlustusperioodi pikkusest. A. BELGIA a) Õigusaktid, mis reguleerivad üldisi invaliidsusskeeme, eraldi kaevurite invaliidsusskeeme ja kaubalaevastiku meremeeste eriskeeme. b) Õigusaktid, mis reguleerivad füüsilisest isikust ettevõtjate kindlustust töövõimetuse korral. c) Õigusaktid, mis reguleerivad invaliidsust välissotsiaalkindlustusskeemi alusel ja varem Belgia Kongos ja Ruanda-Urundis töötanute invaliid- susskeemi. B. TAANI Ei ole. C. SAKSAMAA Ei ole. D. HISPAANIA Õigusaktid, mis reguleerivad invaliidsuskindlustust üldskeemi ja eriskeemide alusel. E. PRANTSUSMAA 1. Töötajad Kõik invaliidsuskindlustust reguleerivad õigusaktid, välja arvatud õigusaktid, mis reguleerivad kaevurite sotsiaalkindlustusskeemi invaliidsus- kindlustust. 2. Füüsilisest isikust ettevõtjad Õigusaktid põllumajanduses hõivatud füüsilisest isikust ettevõtjate invaliidsuskindlustuse kohta. F. KREEKA Õigusaktid, mis käsitlevad põllumajanduslikku kindlustusskeemi. G. IIRIMAA 1981. aasta sotsiaalhoolekande (konsolideeritud) seaduse II osa 10. peatükk. H. ITAALIA Ei ole. I. LUKSEMBURG Ei ole. J. MADALMAAD a) 18. veebruari 1966. aasta seadus töövõimetuskindlustuse kohta (muudetud kujul). b) 11. detsembri 1975. aasta seadus üldise töövõimetuskindlustuse kohta (muudetud kujul). K. AUSTRIA Ei ole. L. PORTUGAL Ei ole. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 79 M. SOOME Riiklikud pensionid isikutele, kes on invaliidid sünnist saadik või lapseeast (riiklike pensionide seadus (547/93)). N. ROOTSI Ei ole. O. ÜHENDKUNINGRIIK a) Suurbritannia 1975. aasta sotsiaalkindlustusseaduse jaotised 15 ja 36. 1975. aasta sotsiaalkindlustuspensioniseaduse jaotised 14, 15 ja 16. b) Põhja-Iiri 1975. aasta (Põhja-Iiri) sotsiaalkindlustusseaduse jaotised 15 ja 36. 1975. aasta (Põhja-Iiri) sotsiaalkindlustuspensionimääruse artiklid 16, 17 ja 18. B. Füüsilisest isikust ettevõtjate eriskeemid määruse nr 1408/71 artikli 38 lõikes 3 ja artikli 45 lõikes 3 määratletud tähenduses A. BELGIA Ei ole. B. TAANI Ei ole. C. SAKSAMAA Põllumeeste vanaduskindlustus (Alterssicherung für Landwirte). D. HISPAANIA Skeem, mille järgi alandatakse meresõiduga tegelevate füüsilisest isikust ettevõtjate pensioniiga vastavalt kuninganna 23. juuli 1970. aasta dekree- dile nr 2309. E. PRANTSUSMAA Ei ole. F. KREEKA Ei ole. G. IIRIMAA Ei ole. H. ITAALIA Järgmiste kutsealade suhtes kohaldatavad pensionikindlustusskeemid (Assicurazione pensioni per): — raviarstid (medici), — farmatseudid (farmacisti), — veterinaarid (veterinari), — ämmaemandad (ostetriche), — insenerid ja arhitektid (ingegneri ed architetti), 80 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd — maamõõtjad (geometri), — advokaadid ja prokurörid (avvocati e procuratori), — ökonomistid (dottori commercialisti), — raamatupidajad ja tööstuseksperdid (ragionieri e periti commerciali) — tööhõivekonsultandid (consulenti del lavoro), — notarid (notari), — tolliagendid (spedizioneri doganali). I. LUKSEMBURG Ei ole. J. MADALMAAD Ei ole. K. AUSTRIA Ei ole. L. PORTUGAL Ei ole. M. SOOME Ei ole. N. ROOTSI Ei ole. O. ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. C. Määruse artikli 46 lõike 1 punktis b osutatud asjaolud, mille puhul võib loobuda hüvitiste arvutamisest vastavalt määruse artikli 46 lõikele 2 A. BELGIA Ei ole. B. TAANI Kõik pensionitaotlused, millele osutatakse sotsiaalpensionide seaduses, välja arvatud IV lisa D osas nimetatud pensionid. C. SAKSAMAA Ei ole. D. HISPAANIA Ei ole. E. PRANTSUSMAA Ei ole. F. KREEKA Ei ole. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 81 G. IIRIMAA Kõik väljateenitud pensioni, osamakselise vanaduspensioni ja lesepensioni saamise taotlused. H. ITAALIA Invaliidsus-, töö- ja toitjakaotuspensionid töötajate ja järgmiste füüsilisest isikust ettevõtjate kategooriate jaoks: vahetult põllumajanduses tegutse- vad põllumehed, rentnikud, talupidajad, käsitöölised ja äritegevusega tegelevad isikud. I. LUKSEMBURG Ei ole. J. MADALMAAD Kõik vanaduspensioni saamise taotlused 31. mai 1956. aasta seaduse alusel, millega reguleeritakse üldist vanaduskindlustust (muudetud kujul). K. AUSTRIA Ei ole. L. PORTUGAL Invaliidsus-, vanadus- ja lesepensioni saamise taotlused. M. SOOME Ei ole. N. ROOTSI Kõik põhi- ja lisavanaduspensionid, välja arvatud IV lisa D osas nimetatud pensionid. O. ÜHENDKUNINGRIIK Kõik taotlused vanadus- ja lesepensioni saamiseks, mis on kindlaks määratud määruse III jaotise 3. peatüki alusel, välja arvatud need, mille suhtes: a) 6. aprillil 1975 või hiljem alanud tulumaksuaasta jooksul: i) on asjaomasel isikul täitunud nõutav kindlustus-, töötamis- või elamisperiood nii Ühendkuningriigi kui ka mõne teise Euroopa Liidu liik- mesriigi seaduste alusel ning ii) üht (või enamat) alapunktis i osutatud maksuaastatest ei loetud kvalifitseerivaks aastaks Ühendkuningriigi seadustes määratletud tähendu- ses; b) määruse artikli 46 lõike 2 kohaldamisel võetaks arvesse Ühendkuningriigis kehtivate seaduste alusel enne 5. juulit 1948 täitunud kindlustus- perioode, kohaldades mõne teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus-, töötamis- või elamisperioode. D. Määruse artikli 46b lõikes 2 osutatud hüvitised ja kokkulepped. 1. Määruse artikli 46b lõike 2 punktis a osutatud hüvitised, mille suurus ei sõltu täitunud kindlustus- või elamisperioodi pikkusest. a) Invaliidsushüvitised, mis on ette nähtud käesoleva lisa A osas nimetatud õigusaktidega. b) Täielik Taani riiklik vanaduspension, mille saamise õiguse on pärast 10aastast elamisperioodi omandanud isikud, kellele on määratud pension hiljemalt 1. oktoobril 1989. c) Hispaania toitjakaotushüvitised ja -pensionid, mida määratakse üld- ja eriskeemide alusel. d) Lesehüvitis lesekindlustuse raames Prantsusmaa üldise sotsiaalkindlustussüsteemi või põllumajandustöötajate süsteemi alusel. e) Lese invaliidsuspension Prantsusmaa üldise sotsiaalkindlustussüsteemi või põllumajandustöötajate süsteemi alusel, juhul kui seda arvutatakse surnud abikaasa invaliidsuspensioni alusel, mida makstakse vastavalt artikli 46 lõike 1 punkti a alapunktile i. 82 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd f) Madalmaade lesepension 9. aprilli 1959. aasta seaduse alusel, mis käsitleb leskede ja orbude üldkindlustust (muudetud kujul). g) Soome riiklikud pensionid, mis on kindlaks määratud vastavalt 8. juuni 1956. aasta riiklike pensionide seadusele ja mida määratakse riiklike pensionide seaduse üleminekureeglite alusel (547/93). h) Täielik Rootsi põhipension, mida määratakse enne 1. jaanuari 1993 kehtinud põhipensioni reguleerivate õigusaktide alusel, ja täielik põhipen- sion, mida määratakse alates sellest kuupäevast kehtivate õigusaktide üleminekureeglite alusel. 2. Määruse artikli 46b lõike 2 punktis b osutatud hüvitised, mille suurus määratakse kindlaks arvestusperioodi põhjal, mis loetakse täitunuks riski realiseerumis- kuupäeva ja hilisema kuupäeva vahelisel ajal. a) Taani varased pensionid, mille suurus määratakse kindlaks vastavalt enne 1. oktoobrit 1984 kehtinud õigusaktidele. b) Saksamaa invaliidsus- ja toitjakaotuspensionid, mille puhul võetakse arvesse lisaperioodi, ja Saksamaa vanaduspensionid, mille puhul võetakse arvesse juba omandatud lisaperioodi. c) Itaalia pensionid täieliku töövõimetuse puhul (inabilità). d) Luksemburgi invaliidsus- ja toitjakaotuspensionid. e) Soome tööpensionid, mille puhul vastavalt siseriiklikele õigusaktidele võetakse arvesse tulevasi perioode. f) Rootsi invaliidsus- ja toitjakaotuspensionid, mille puhul võetakse arvesse arvestuslikku kindlustusperioodi, ning Rootsi vanaduspensionid, mille puhul võetakse arvesse juba omandatud arvestuslikke perioode. 3. Määruse artikli 46b lõike 2 punkti b alapunktis i osutatud kokkulepped, mille eesmärk on vältida ühe ja sama arvestusperioodi arvesse võtmist kaks või enam korda. Mitmesuguseid sotsiaalkindlustusküsimusi käsitlev 20. juuli 1978. aasta kokkulepe, mis on sõlmitud Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse ja Sak- samaa Liitvabariigi valitsuse vahel. 15. juuni 1992. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsioon. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 83 VASTAVUS LIIKMESRIIKIDE ÕIGUSAKTIDE VAHEL, MIS KÄSITLEVAD INVALIIDSUSGRUPIGA SEOTUD TINGIMUSI V LISA (15) (Määruse artikli 40 lõige 4) BELGIA Liikmesriik Invaliidsusgruppi tunnustada otsustanud liikmesrii- kide asutuste rakendatavad kavad PRANTSUS- MAA 1. Üldkava — III grupp (pidev hooldus) — II grupp — I grupp 2. Põllumajanduslik kava: — Täielik üldinvaliidsus — Kahekolmandikuline üldinvaliidsus — Pidev hooldus 3. Kaevurite kava: — Osaline üldinvaliidsus — Pidev hooldus — Kutsehaigusest või tööõnnetusest tingi- tud invaliidsus 4. Meremeeste kava: — Üldinvaliidsus — Pidev hooldus Belgia asutuste rakendatavad kavad, mille puhul on kõnealune otsus vastavuse korral siduv Kaevurite kava Üldkava Üldinvaliidsus Kutsehaigusest või tööõnnetu- sest tingitud invaliidsus Meremeeste kava Ossom Vastavus Vastavus Vastavus Vastavus Vastavus puu- dub Vastavus Vastavus Vastavus Vastavus Vastavus puu- dub Vastavus Vastavus Vastavus Vastavus Vastavus puu- dub Vastavus puudub Vastavus puu- dub Vastavus Vastavus puu- dub Vastavus puu- dub Vastavus Vastavus Vastavus Vastavus Vastavus puu- dub             — Kutsehaigusest või tööõnnetusest tingi- tud invaliidsus Vastavus puudub Vastavus puu- dub Vastavus puu- dub Vastavus puu- dub Vastavus puu- dub ITAALIA 1. Üldkava — Invaliidsus: töölised — Invaliidsus: bürootöötajad    Vastavus puudub Vastavus Vastavus Vastavus Vastavus puu- dub 2. Meremeeste kava: — Meresõidukõlbmatus Vastavus puudub Vastavus puu- dub Vastavus puu- dub Vastavus puu- dub Vastavus puu- dub LUKSEMBURG Töötajate invaliidsus: töölised Invaliidsus: bürootöötajad    Vastavus Vastavus Vastavus Vastavus Vastavus puu- dub 84 A A M S U S T N A R P v u d i s l a r r o k e s u v a t s a v s u s t o e n u l a e n õ k n o l u h u p e l l i m , d a v a k d a v a t a d n e k a r e t s u t u s a a a m s u s t n a r P a v a k e t s e e m e r e M a v a k e t i r u v e a K a v a k k i l s u d n a j a m u l l õ P a v a k d Ü l ET l s u d o o h v e d i P - u t e n n õ ö ö T - t u k i õ v t s e s t s e s u g i a h e s d u t i g n i t s u s d i i l a v n i - a v n d ü i l 3 / 2 s u s d i i l - u t e n n õ ö ö T - t u k i õ v t s e s t s e s u g i a h e s d u t i g n i t s u s d i i l a v n i - l o o h v e d i P s u d s u s d i i l s u d s u s d i i l s u s - a v n d ü i l 3 / 2 - l o o h v e d i P - a v n i k i l e i ä T - d i i l a v n i 3 / 2 p p u r g I I I - l o o h v e d i P s u d p p u r g I I p p u r g I a d a t s u n n u t i p p u r g s u s d i i l a v n I - u s a e d i k i i r s e m k i i l d u n a t s u s t o d a v a k d a v a t a d n e k a r e t s u t k i i r s e m k i i L Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p ) 2 ( s u v a t s a V s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V - d i i l a v n d ü i l e n i l a s O — s u s s u v a t s a V b u d u u p - i g n i t t s e s u t e n n õ ö ö t i õ v t s e s u g i a h e s t u K — s u s d i i l a v n i d u t s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V a v a k d Ü l. 1 I A G L E B : a v a k e t i r u v e a K. 2 s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p ) 1 ( s u v a t s a V s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p ) 1 ( s u v a t s a V s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p ) 1 ( s u v a t s a V a v a k e t s e e m e r e M. 3 s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V s u v a t s a V s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V s u v a t s a V s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V d e s i l ö ö t : s u s d i i l a v n I — s u v a t s a V - o o r ü b : s u s d i i l a v n I — d a j a t ö ö t a v a k d Ü l. 1 A I L A A T I : a v a k e t s e e m e r e M. 2 s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p b u d u u p s u v a t s a V s u t l - a m b õ k u d õ s e r e M — i s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p s u v a t s a V b u d u u p. s u s d s u v a t s a V b u d u u p d a j a t ö ö t o o r ü b : s u s d i i l a v n I s u v a t s a V d e s i l ö ö t : s u s d i i l a v n I - M E S K U L G R U B i i l a v n d ü i l n o s u s d i i l a v n i d u t a t s u n n u t e t s u t u s a a i g l e B i u k d r õ v i i N ) 1 (. l a e p a a m i õ v l l a a a m s k ö ö t u t a m b õ k l n o a j a t ö ö t t e , d u n a t s u n n u t n o s u t u s a a i g l e B i u k , l u h u j s e n s k Ü ) 2 ( 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 85 ITAALIA Itaalia asutuste rakendatavad kavad, mille puhul on kõnealune otsus vasta- vuse korral siduv Liikmesriik Invaliidsusgruppi tunnustada otsustanud liikmesriikide asutuste rakendatavad kavad Üldkava Töölised Bürootöötajad Meremehed Meresõidukõlbmatus BELGIA 1. Üldkava Vastavus puu- dub Vastavus puu- dub Vastavus puudub 2. Kaevurite kava: — osaline üldinvaliidsus Vastavus Vastavus Vastavus puudub — kutsehaigusest või tööõnnetusest tingitud invaliidsus Vastavus puu- dub Vastavus puu- dub Vastavus puudub 3. Meremeeste kava Vastavus puu- dub Vastavus puu- dub Vastavus puudub PRANTSUSMAA 1. Üldkava — III grupp (pidev hooldus) — II grupp — I grupp 2. Põllumajanduslik kava: — täielik üldinvaliidsus — kahekolmandikuline üldinvaliidsus — pidev hooldus 3. Kaevurite kava: — osaline üldinvaliidsus — pidev hooldus — kutsehaigusest või tööõnnetusest tingitud invaliidsus 4. Meremeeste kava: — üldinvaliidsus — pidev hooldus — kutsehaigusest või tööõnnetusest tingitud invaliidsus             Vastavus Vastavus Vastavus puudub Vastavus Vastavus Vastavus puudub Vastavus Vastavus Vastavus puudub Vastavus puu- dub Vastavus puu- dub Vastavus puudub Vastavus puu- dub Vastavus puu- dub Vastavus puudub 86 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd Liikmesriik Invaliidsusgruppi tunnustada otsustanud liikmesriikide asutuste rakendatavad kavad LUKSEMBURG BELGIA 1. Üldkava 2. Kaevurite kava: — osaline üldinvaliidsus Luksemburgi asutuste rakendatavad kavad, mille puhul on kõnealune otsus vastavuse korral siduv Invaliidsus: töölised Invaliidsus: bürootöötajad Vastavus Vastavus Vastavus puudub Vastavus puudub — kutsehaigusest või tööõnnetusest tingitud invaliidsus Vastavus puudub Vastavus puudub 3. Meremeeste kava Vastavus (1) Vastavus (1) PRANTSUSMAA 1. Üldkava — III grupp (pidev hooldus) — II grupp — I grupp 2. Põllumajanduslik kava: — täielik üldinvaliidsus — kahekolmandikuline üldinvaliidsus — pidev hooldus 3. Kaevurite kava: — osaline üldinvaliidsus — pidev hooldus — kutsehaigusest või tööõnnetusest tingitud invaliidsus 4. Meremeeste kava: — üldinvaliidsus — pidev hooldus             Vastavus Vastavus Vastavus Vastavus Vastavus Vastavus Vastavus puudub Vastavus puudub Vastavus Vastavus — kutsehaigusest või tööõnnetusest tingitud invaliidsus Vastavus puudub Vastavus puudub (1) Niivõrd kui Belgia asutuste tunnustatud invaliidsus on üldinvaliidsus. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 87 VI LISA (A) (B) (2) (7) (8) (9) (11) (12) (13) (14) (15) TEATAVATE LIIKMESRIIKIDE ÕIGUSAKTIDE KOHALDAMISE ERIKORD (Määruse artikkel 89) A. BELGIA 1. Isikud, kellel on füüsilisest isikust ettevõtjatele kohaldatava Belgia kohustusliku ravi- ja invaliidsuskindlustusskeemi alusel õigus saada mittera- halisi ravikindlustushüvitisi, on määruse III jaotise 1. peatüki, sealhulgas artikli 35 lõike 1 sätete alusel õigustatud isikud järgmistel tingimustel: a) ajutise elamise korral muu liikmesriigi kui Belgia territooriumil on asjaomastel isikutel õigus: i) saada haiglaravi suhtes mitterahalisi hüvitisi, mis on ette nähtud ajutise elukoha liikmesriigi õigusaktide alusel; ii) muude Belgia kindlustusskeemi alusel antavate mitterahaliste hüvitiste hüvitamisele vastava Belgia asutuse poolt ajutise elukohariigi õigus- aktide alusel ettenähtava määra ulatuses. b) Juhul kui nad elavad alaliselt muu liikmesriigi kui Belgia territooriumil, on asjaomastel isikutel õigus saada alalise elukoha liikmesriigi õigus- aktide alusel ettenähtud mitterahalisi hüvitisi, tingimusel et nad tasuvad vastavale Belgia asutusele vajaliku täiendava sissemakse, mis on ette nähtud Belgia eeskirjadega. Määruse III jaotise 7. ja 8. peatüki kohaldamisel pädeva Belgia asutuse poolt loetakse laps üles kasvatatuks selles liikmesriigis, mille territooriumil ta elab. Määruse artikli 46 lõike 2 kohaldamisel loetakse enne 1. jaanuari 1945 Belgia õigusaktide alusel täitunud vanaduskindlustusperioodid ühtlasi ka kindlustusperioodideks, mis on täitunud üldist invaliidsuskindlustusskeemi ja meremeeste kindlustusskeemi reguleerivate Belgia õigusaktide alu- sel. Artikli 40 lõike 3 punkti a alapunkti ii kohaldamisel võetakse arvesse üksnes perioode, mille jooksul töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja oli töövõimetu Belgia õigusaktides määratletud tähenduses. Artikli 46 lõike 2 kohaldamisel võrdsustatakse füüsilisest isikust ettevõtjate vanaduskindlustusperioodid, mis on täitunud Belgia õigusaktide alu- sel enne füüsilisest isikust ettevõtjate töövõimetust käsitlevate õigusaktide jõustumist nimetatud õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodi- dega. Selleks et tuvastada, kas on täidetud Belgia õigusaktide nõuded töötushüvitise saamiseks, võetakse arvesse üksnes tasulise töö tegemise päevi; nimetatud päevadega võrdsustatud päevi kõnealustes õigusaktides määratletud tähenduses võetakse arvesse üksnes siis, kui neile eelnesid tasulise töö tegemise päevad. Määruse artikli 72 ja artikli 79 lõike 1 punkti a alusel võetakse teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud töötamis- ja/või kindlustusperioode arvesse, kui hüvitise saamine Belgia õigusaktide alusel on seatud sõltuvusse tingimusest, et kindlaksmääratud varasema perioodi suhtes oleksid täidetud perehüvitise saamise tingimused töötajate kindlustusskeemi raames. Määruse (EMÜ) 1408/71 artikli 14a lõigete 2, 3 ja 4, artikli 14c punkti a ja artikli 14d kohaldamisel arvutatakse äritegevusest saadud tulu kont- rollaastal, mille alusel määratakse kindlaks sissemaksed, mis tuleb tasuda tulenevalt sotsiaalkokkulepetest füüsilisest isikust ettevõtjate kohta, kasu- tades tulu saamise aasta keskmist aastamäära. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Ümberarvestuskurss on aasta keskmine ümberarvestuskurss, mis avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas vastavalt määruse (EMÜ) nr 574/72 artik- li 107 lõikele 5. 9. Määruse artikli 46 lõikes 2 nimetatud invaliidsuspensioni teoreetilise suuruse arvutamisel lähtub pädev Belgia asutus tulust, mis asjaomane isik on saanud oma viimasest töisest tegevusest. 10. Kõik töötajad või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes ei ole enam kindlustatud Belgias ravi- ja invaliidsuskindlustuse õigusaktide alusel (millega sätes- tatakse, et õigus saada hüvitist sõltub sellest, kas asjaomane isik on riski realiseerumise hetkel kindlustatud), loetakse määruse III jaotise 88 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 3. peatüki rakendamisel riski realiseerumise hetkel kindlustatud olevaks juhul, kui asjaomane isik on kindlustatud samade riskide vastu teise liik- mesriigi õigusaktide alusel. 11. Juhul kui asjaomasel isikul on õigus saada Belgia invaliidsushüvitist määruse artikli 45 alusel, makstakse talle hüvitist vastavalt määruse artikli 46 lõikes 2 sätestatud reeglitele: a) vastavalt 9. augusti 1963. aasta seaduse sätetele kohustusliku ravi- ja invaliidsuskindlustusskeemi loomise ja organiseerimise kohta, juhul kui töövõimetuse tekkimise hetkel oli see isik kindlustatud teise liikmesriigi õigusaktide alusel samade riskide vastu kui töötaja käesoleva mää- ruse artikli 1 punktis a määratletud tähenduses; b) vastavalt 20. juuli 1971. aasta kuningliku dekreedi sätetele, millega luuakse kindlustusskeem füüsilisest isikust ettevõtjate kindlustamiseks töö- võimetuse vastu, juhul kui töövõimetuse tekkimise hetkel oli see isik füüsilisest isikust ettevõtja käesoleva määruse artikli 1 punktis a mää- ratletud tähenduses. B. TAANI 1. 2. 3. 4. 5. Mingis muus liikmesriigis kui Taanis täitunud kindlustus- või töötamisperioode või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode võetakse loa andmisel liitumiseks heakskiidetud töötute kindlustusfondiga arvesse samal viisil, nagu oleks tegemist Taanis täitunud töötamisperioodide või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodidega. Käesoleva määruse artiklis 19, artikli 22 lõigetes 1 ja 3, artikli 25 lõigetes 1 ja 3, artikli 26 lõikes 1 ning artiklites 28a, 29 ja 31 osutatud töö- tajatel või füüsilisest isikust ettevõtjatel, pensionitaotlejatel ja pensionäridel ning nende perekonnaliikmetel, kes kas elavad või viibivad Taanis, on õigus saada mitterahalist hüvitist samadel tingimustel, nagu Taani õigusaktides on ette nähtud isikute suhtes, kelle töö, kutseala või ametikoht on rahva tervishoiuteenistuse seaduse (Lov om offentlig sygesikring) alusel liigitatud I klassi. a) Sotsiaalpensione reguleerivate Taani õigusaktide sätteid, mis seavad pensioni saamise õiguse sõltuvusse taotleja elamisest Taanis, ei kohaldata nende töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjate või nende ülalpidamisel olnud isikute suhtes, kes elavad muu liikmesriigi kui Taani territoo- riumil. b) Pensioni arvutamisel loetakse piirialatöötajal või hooajatöötajal Taanis täitunud töötamisperioode või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutse- mise perioode tema ülalpidamisel olnud abikaasa Taanis täitunud elamisperioodideks, kui ülalpidamisel olnud abikaasa oli nende perioodide jooksul piiriala- või hooajatöötajaga abielus ning nende kooselu ei olnud lõppenud või sobimatuse tõttu faktiliselt lõppenud, tingimusel et nimetatud perioodide jooksul elas abikaasa teise liikmesriigi territooriumil. c) Pensioni arvutamisel loetakse muul isikul kui piiriala- või hooajatöötajal enne 1. jaanuari 1984 Taanis täitunud töötamisperioode või füüsi- lisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode tema ülalpidamisel olnud abikaasa Taanis täitunud elamisperioodideks, kui ülalpidamisel olnud abikaasa oli nende perioodide jooksul töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjaga abielus ning nende kooselu ei olnud lõppenud või sobimatuse tõttu faktiliselt lõppenud, tingimusel et nimetatud perioodide jooksul elas abikaasa teise liikmesriigi territooriumil. d) Käesoleva punkti alapunktide b ja c kohaselt arvessevõetavaid perioode ei arvestata juhul, kui need langevad kokku perioodidega, mida võe- takse asjaomase isiku pensioni arvutamisel arvesse teise liikmesriigi kohustusliku kindlustuse seaduste alusel, või perioodidega, mille jooksul asjaomane isik sai pensioni selliste seaduste alusel. Neid perioode võetakse siiski arvesse juhul, kui nimetatud pensioni aastasumma on väiksem kui pool sotsiaalpensioni põhimäärast. Käesoleva määruse tingimused ei piira 7. juuni 1972. aasta Taani seaduste üleminekusätete kohaldamist, mis käsitlevad nende Taani kodanike pensioniõigusi, kes on teatud aja jooksul vahetult enne taotluse esitamise kuupäeva tegelikult Taanis elanud. Siiski määratakse pension Taani koda- nike jaoks kehtestatud tingimustel teiste liikmesriikide kodanikele, kes elasid tegelikult Taanis ühe aasta jooksul vahetult enne taotluse esitamise kuupäeva. a) Perioodid, mille jooksul piirialatöötaja, kes elab muu liikmesriigi kui Taani territooriumil, on töötanud või tegutsenud Taanis, võrdsustatakse elamisperioodidega Taani õigusaktides määratletud tähenduses. Sama põhimõtet kohaldatakse perioodide suhtes, mil piirialatöötaja on pai- gutatud tööle muusse liikmesriiki kui Taani või osutab selles riigis teenuseid. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 89 b) Perioodid, mille jooksul hooajatöötaja, kes elab muu liikmesriigi kui Taani territooriumil, on töötanud Taanis, võrdsustatakse elamisperioo- didega Taani õigusaktides määratletud tähenduses. Sama põhimõtet kohaldatakse perioodide suhtes, mil piirialatöötaja on paigutatud tööle muusse liikmesriiki kui Taani. 6. Selleks et määrata kindlaks, kas haiguse või raseduse ja sünnituse korral makstavaid päevarahasid käsitleva 20. detsembri 1989. aasta seaduses sätestatud tingimused päevarahade saamiseks haiguse või raseduse ja sünnituse korral on täidetud, juhul kui asjaomase isiku suhtes Taani õigus- aktid enam ei kehti eespool mainitud seadusega kehtestatud kontrollperioodi jooksul: a) võetakse kindlustusperioode ja töötamisperioode, mis on täitunud mingi muu liikmesriigi kui Taani õigusaktide alusel eespool mainitud kont- rollperioodi jooksul, mille kestel asjaomase isiku suhtes ei kehtinud Taani õigusaktid, arvesse nii, nagu oleks tegemist viimasena nimetatud õigusaktide alusel täitunud perioodidega, ja b) arvessevõetavate perioodide jooksul loetakse, et füüsilisest isikust ettevõtja või töötaja (juhul kui viimase suhtes ei saa päevaraha arvutada töötasu alusel) on saanud keskmist tasu või palka, mille suurus võrdub sellega, mille alusel arvutatakse rahalist hüvitist nende perioodide eest, mis on täitunud kontrollperioodi jooksul Taani õigusaktide alusel. Käesoleva määruse artikli 46a lõike 3 punkti d ja artikli 46c lõikeid 1 ja 3 ning rakendusmääruse artikli 7 lõiget 1 ei kohaldata pensionide suhtes, mis on määratud Taani õigusaktide alusel. Käesoleva määruse artikli 67 kohaldamisel arvutatakse Taanis kindlustatud füüsilisest isikust ettevõtjate töötushüvitised vastavalt Taani õigusak- tidele. Juhul kui Taani väljateenitud pensioni või varajast pensioni saaval isikul on samuti õigus saada teisest liikmesriigist toitjakaotuspensioni, loetakse need pensionid Taani õigusaktide rakendamisel samaliigilisteks hüvitisteks määruse artikli 46a lõikes 1 määratletud tähenduses, tingimusel et isi- kul, kelle kindlustus- või elamisperioodide alusel arvutatakse toitjakaotuspension, on täitunud elamisperioodid ka Taanis. 7. 8. 9. C. SAKSAMAA 1. Käesoleva määruse artikli 10 sätted ei piira selliste sätete kohaldamist, mille järgi õnnetused (ja kutsehaigused), mis leiavad aset väljaspool Sak- samaa Liitvabariigi territooriumi, ja väljaspool seda territooriumi täitunud perioodid ei anna alust hüvitise maksmiseks või annavad alust hüvi- tiste maksmiseks üksnes teatud tingimustel, juhul kui asjaomased isikud elavad väljaspool Saksamaa Liitvabariigi territooriumi. 2. a) Standardperiood (pauschale Anrechnungszeit) määratakse kindlaks üksnes Saksamaa perioodidele tuginedes. b) Kaevurite pensionikindlustuse puhul Saksamaa perioode arvesse võttes kohaldatakse üksnes Saksamaa õigusakte. c) Saksamaa asendusperioode (Ersatzzeiten) arvesse võttes kohaldatakse üksnes Saksamaa õigusakte. 3. 4. Kui käesoleva määruse või hilisemate sotsiaalkindlustusmääruste kohaldamine on teatavatele ravikindlustusasutustele erakordselt koormav, kom- penseeritakse see täielikult või osaliselt. Kohalike üldfondide föderaalassotsiatsioon kui kontaktasutus (ravikindlustus) teeb otsused sellise kom- penseerimise kohta ühisel kokkuleppel teiste haigekassade keskliitudega. Kompenseerimiseks vajalikud ressursid tulevad maksudest, mida võe- takse kõigilt ravikindlustusasutustelt proportsionaalselt liikmete keskmise arvuga eelmiste aastate jooksul, välja arvatud pensionile jäänud liikmed. Sotsiaalkoodeksi VI köite artiklit 7 kohaldatakse teiste liikmesriikide kodanike ning teiste liikmesriikide territooriumil elavate kodakondsuseta isikute ja pagulaste suhtes vastavalt järgmistele reeglitele. Kui üldtingimused on täidetud, võib Saksamaa pensionikindlustusskeemile tasuda vabatahtlikke sissemakseid: a) kui asjaomane isik elab Saksamaa Liitvabariigi territooriumil; b) kui asjaomane isik elab muu liikmesriigi territooriumil ja on varem teinud vabatahtlikult või kohustuslikult sissemakseid Saksamaa pensio- nikindlustusskeemi; 90 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd c) kui asjaomane isik on teise liikmesriigi kodanik, elab kolmanda liikmesriigi territooriumil, on teinud sissemakseid Saksamaa pensionikind- lustusskeemi vähemalt 60 kuu jooksul või oli tal õigus vabatahtlikule kindlustusele sotsiaalkoodeksi VI raamatu artikli 232 alusel ning ta ei ole teise liikmesriigi õigusaktide alusel kindlustatud ei kohustuslikult ega vabatahtlikult. 5. … 6. … 7. … 8. … 9. 10. 11. 12. 13. Kui teiste liikmesriikide pädevate asutuste kindlustatud pensionäridele või nende pereliikmetele Saksamaa asutuste antud mitterahaliste hüvitiste kulud tuleb maksta tagasi igakuiste ühekordsete maksete põhjal, tuleb selliseid kulusid käsitada Saksamaa pensionäride ravikindlustusskeemi kulu- tustena Saksamaa pensionäride ravikindlustusasutuste rahandusliku võrdsustamise eesmärgil. Elukohajärgsetele Saksamaa asutustele teiste liik- mesriikide pädevate asutuste poolt makstavaid kogumakseid käsitatakse tuluna, mida tuleb arvesse võtta eespool nimetatud rahanduslikul võrd- sustamisel. Füüsilisest isikust ettevõtjate puhul sõltub töötushüvitise (Arbeitslosenhilfe) maksmine sellest, kas asjaomane isik enne töötuks registreerimist töö- tas vähemalt ühe aasta peamiselt füüsilisest isikust ettevõtjana Saksamaa Liitvabariigi territooriumil ega ole lihtsalt seda tööd ajutiselt katkesta- nud. Teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioode vastavalt talupidajate spetsiaalsele vanaduskindlustusskeemile või (sellise puu- dumisel) vastavalt talupidajate üldisele kindlustusskeemile võetakse arvesse minimaalse kindlustuskestuse tingimuse täitmiseks, mida nõutakse isikult tasumaks kindlustusmaksu talupidajate vanaduskindlustusseaduse artiklis 27 määratletud tähenduses (Gesetz über die Altersiherung der Land- wirte — GAL), siiski eranditult tingimusel, et: a) avaldus, millel põhineb kohustus teha kindlustusmakseid, on esitatud ettenähtud aja jooksul, ja b) enne avalduse esitamist on asjaomane isik viimati olnud kohustatud maksma kindlustusmakseid talupidajate vanaduskindlustusskeemi alusel Saksamaa Liitvabariigi territooriumil. Kohustusliku kindlustuse perioodid, mis on täitunud teise liikmesriigi õigusaktide alusel kas käsitööliste eriskeemi alusel või sellise kindlustus- skeemi puudumisel füüsilisest isikust ettevõtjate eriskeemi alusel või üldskeemi alusel, võetakse arvesse 18aastase kohustuslike sissemaksete perioodi tõendamisel, mis on nõutav vabastuse saamiseks kohustuslikust liikmeksolekust füüsilisest isikust ettevõtjatest käsitööliste pensioni- kindlustusskeemis. Sotsiaalkindlustuskoodeksi V köite (Fünftes Sozialgesetzbuch — SGB V) artikli 5 lõike 1 punktis ii ja ravikindlustusreformi seaduse (Gesundheitsre- formgesetz) artiklis 56 ettenähtud pensionäride kohustuslikku ravikindlustust reguleerivate Saksamaa õigusaktide kohaldamisel võetakse vajalikul määral arvesse teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioode, mille jooksul asjaomasel isikul oli õigus saada mit- terahalist haigushüvitist, nii nagu oleksid need Saksamaa õigusaktide alusel täitunud perioodid, tingimusel et need ei kattu nimetatud õigusaktide alusel täitunud perioodidega. 14. Saksamaa sotsiaalkindlustuskoodeksi V köite (SGB V) artikli 47 lõike 1 ja Saksamaa sotsiaalkindlustusseaduse (Reichversicherungsordnung — RVO) artikli 200 lõike 2 ja artikli 561 lõike 1 alusel rahaliste hüvitiste määramisel määravad Saksamaa asutused kindlaks netotasu, mida tuleb arvesse võtta hüvitiste arvutamisel, nii nagu elaks kindlustatu Saksamaa Liitvabariigis. 15. Avaliku teenistuja staatuses Kreeka õpetajad, kes on teinud sissemakseid Saksamaa kohustuslikku pensionikindlustusskeemi seetõttu, et nad on õpetanud Saksamaa koolides, olles teinud sissemakseid ka Kreeka avalike teenistujate eriskeemi, ning kes pärast 31. detsembrit 1978 ei kuulu enam Saksamaa kohustusliku kindlustuse alla, võivad taotluse korral saada kohustuslike sissemaksete eest kompensatsiooni vastavalt sotsiaal- koodeksi VI raamatu artiklile 210. Sissemaksete kompenseerimise taotlused tuleb esitada aasta jooksul pärast käesoleva sätte jõustumist. Asja- omane isik võib esitada nõude ka kuue kuu jooksul pärast kuupäeva, mil lõppes tema kohustuslik kindlustus. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 91 Sotsiaalkoodeksi VI raamatu artikli 210 lõiget 6 kohaldatakse üksnes perioodide suhtes, mille jooksul lisaks sissemaksetele Kreeka avalike tee- nistujate eriskeemi tasuti kohustuslikke sissemakseid pensionikindlustusskeemi, ning arvestusperioodide suhtes, mis vahetult järgnevad kõne- aluste kohustuslike sissemaksete tegemise perioodidele. 16. … 17. 18. 19. Põhjalikku ja pidevat hooldust vajavatele isikutele hüvitiste määramisel Saksamaa sotsiaalkindlustuskoodeksi V köite (SGB V) artikli 53 ja järg- miste artiklite alusel võtab elukohajärgne asutus mitterahalise hüvitise kujul abi andmisel arvesse teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus-, töötamis- või elamisperioode nii, nagu need oleksid nimetatud asutuse suhtes kehtivate õigusaktide alusel täitunud perioodid. Saksamaa õigusaktide alusel ja teise liikmesriigi õigusaktide alusel pensioni saaval isikul on käesoleva määruse artikli 27 kohaldamisel õigus saada mitterahalist haigus- ning rasedus- ja sünnitushüvitist, kui nimetatud isik on Saksamaa sotsiaalkindlustuskoodeksi V köite (SGB V) artikli 8 lõike 1 punkti 4 alusel vabastatud kohustuslikust ravikindlustusest (Krankenversicherung). Lapsekasvatamise kindlustusperiood Saksamaa õigusaktide alusel kehtib ka perioodi suhtes, mil asjaomane töötaja kasvatas last teises liikmes- riigis, tingimusel et nimetatud isikul polnud võimalik kutsetöös osaleda tulenevalt emade kaitse seaduse (Mutterschutzgesetz) artikli 6 lõikest 1 või võttis ta lapsehoolduspuhkust lapsehooldustoetuste föderaalseaduse (Bundeserziehungsgeldgesetz) artikli 15 alusel ning ei teinud mingit vähem- tähtsat (geringfügig) tööd SGB IV artiklis 8 määratletud tähenduses. 20. Kui kohaldatakse 31. detsembril 1991 kehtivat Saksamaa pensioniõigust, kohaldatakse ka VI lisa sätteid 31. detsembril 1991 kehtivas versioonis. D. HISPAANIA 1. 2. Käesoleva määruse artikli 1 punkti a alapunkti iv nõuet tegutseda kas töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana või nõuet olla eelnevalt kindlus- tatud sama riski vastu skeemi alusel, mis on organiseeritud sama liikmesriigi töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks, ei ole lubatud arves- tada isikute suhtes, kes kooskõlas 7. detsembri 1979. aasta kuningliku dekreediga nr 2805/1979 on liitunud vabatahtlikult üldise sotsiaalkind- lustusskeemiga ja tegutsevad rahvusvahelist valitsustevahelist organisatsiooni teenindavate ametnike või töötajatena. 7. detsembri 1979. aasta kuninglikku dekreeti nr 2805/1979 kohaldatakse liikmesriigi kodanike ja pagulaste ning kodakondsuseta isikute suh- tes: a) kes elavad Hispaania territooriumil, b) kes elavad teise liikmesriigi territooriumil ja on eelnevalt mingil ajal kuulunud kohustuslikus korras Hispaania sotsiaalkindlustusskeemi alla või c) kes elavad kolmanda riigi territooriumil ja on teinud sissemakseid Hispaania sotsiaalkindlustusskeemile vähemalt 1800 päeva eest ja nad ei ole kas kohustuslikus korras või vabatahtlikult kindlustatud teise liikmesriigi õigusaktide alusel. 3. Töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kes ei ole enam Hispaania õigusaktide alusel kindlustatud, loetakse määruse III jaotise 3. peatüki raken- damisel endiselt kindlustatuks riski realiseerumise ajal, juhul kui ta on riski realiseerumise ajal kindlustatud teise liikmesriigi õigusaktide alusel, või vastasel korral juhul, kui hüvitist tuleb maksta sama riski eest teise liikmesriigi õigusaktide alusel. Viimane tingimus loetakse siiski täidetuks artikli 48 lõikes 1 osutatud juhul. 4. a) Vastavalt käesoleva määruse artiklile 47 arvutatakse Hispaania hüvitise teoreetiline suurus kindlustatu tegelike sissemaksete põhjal aastate jooksul, mis vahetult eelnesid viimase sissemakse tasumisele Hispaania sotsiaalkindlustusele. b) Saadaoleva pensioni summat suurendatakse juurdekasvude ja revalvatsioonide suuruse võrra, mida arvutatakse iga järgneva aasta eest ja kuni riski realiseerumisele eelneva aastani samaliigiliste pensionide puhul. E. PRANTSUSMAA 1. a) Eakate töötajate hüvitis, samuti eakate füüsilisest isikust ettevõtjate hüvitis ja põllumajanduslik vanadushüvitis määratakse kõigile töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on teiste liikmesriikide kodanikud ja kes taotluse esitamise ajal elavad Prantsusmaa territooriumil, sama- del tingimustel, nagu Prantsusmaa õigusaktides on kehtestatud Prantsusmaa töötajate suhtes. 92 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd b) Sama põhimõtet kohaldatakse pagulaste ja kodakondsuseta isikute suhtes. c) Käesoleva määruse sätted ei mõjuta Prantsuse õigusaktide sätteid, mille kohaselt eakate töötajate või eakate füüsilisest isikust ettevõtjate hüvi- tise saamise õiguse omandamisel võetakse arvesse vaid töötamisperioode või nendega võrdsustatud perioode või vastavalt füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode Prantsuse Vabariigi Euroopa departemangude ja ülemeredepartemangude (Guadeloupe, Guyana, Martini- que ja Réunion) territooriumil. 2. 3. Sotsiaalkindlustust kaevanduses reguleerivate eriõigusaktidega ettenähtud erihüvitist ja kumulatiivset hüvitist antakse vaid Prantsuse kaevandu- ses töötavatele töölistele. 10. juuli 1965. aasta seadust nr 65-555, millega antakse välismaal töötavatele või tegutsevatele või töötanud või tegutsenud Prantsuse kodani- kele õigus ühineda vabatahtliku vanaduskindlustusskeemiga, kohaldatakse teiste liikmesriikide kodanike suhtes järgmistel tingimustel: — kutse- või äritegevus, mis annab õiguse vabatahtlikule kindlustusele Prantsuse süsteemis, ei peaks toimuma või olema toimunud Prantsusmaa territooriumil ega selle liikmesriigi territooriumil, mille kodanik on asjaomane töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, — töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja peab taotluse esitamisel tõendama, et ta kas on elanud Prantsusmaal vähemalt 10 aastat, mis ei pea olema järjestikused, või et tema suhtes on sama pika aja jooksul pidevalt kehtinud Prantsuse õigusaktid kohustuslikul või vabatahtlikul alusel. 4. Isikul, kelle suhtes kehtivad Prantsusmaa õigusaktid vastavalt määruse artikli 14 lõikele 1 või artikli 14a lõikele 1, on õigus saada pereliikmete eest, kes viibivad temaga koos liikmesriigi territooriumil, kus ta töötab, järgmisi perehüvitisi: a) imikutoetust, mida makstakse kuni kolme kuu vanustele lastele; b) perehüvitisi, mida makstakse vastavalt määruse artiklile 73. 5. 6. 7. 8. Määruse artikli 46 lõikes 2 nimetatud teoreetilise suuruse arvutamiseks nendes kindlustusskeemides, kus vanaduspensione arvutatakse pensio- nipunktide alusel, võtab pädev asutus arvesse teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud iga kindlustusaasta suhtes pensionipunkte, mis saa- dakse, jagades tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel kogutud pensionipunktid nendele punktidele vastava aastate arvuga. a) Piirialatöötajatel, kes töötavad mingi muu liikmesriigi kui Prantsusmaa territooriumil ja kes elavad Prantsusmaa departemangudes Haut-Rhin, Bas-Rhin ja Moselle, on õigus saada nende departemangude territooriumil mitterahalist hüvitist, mida antakse kohaliku Alsace-Lorraine’i kind- lustusskeemi alusel, mis on kehtestatud 12. juuni 1946. aasta seadusega nr 46-1428 ja 25. septembri 1967. aasta seadusega nr 67-814 vas- tavalt määruse artiklile 19. b) Neid sätteid rakendatakse analoogia põhjal määruse artikli 25 lõigete 2 ja 3 ning artiklite 28 ja 29 alusel õigustatud isikute suhtes. Olenemata määruse artiklitest 73 ja 74 antakse eluasemetoetust, lapsehooldustoetust ja vanematoetust üksnes asjaomastele isikutele ja nende pere- liikmetele, kes elavad Prantsuse territooriumil. Iga töötaja, kelle suhtes ei kehti enam Prantsuse õigusaktid, mis reguleerivad lesekindlustust üldise Prantsuse sotsiaalkindlustussüsteemi või põl- lumajandustöötajate süsteemi alusel, loetakse riski realiseerumisel omavat selliste õigusaktide alusel kindlustatu staatust määruse III jaotise 3. pea- tüki sätete kohaldamisel, kui kõnealune isik on riski realiseerumise ajal töötajana kindlustatud teise liikmesriigi õigusaktide alusel, või selle puu- dumise korral juhul, kui teise liikmesriigi töötajaid käsitlevate õigusaktide alusel tuleb maksta toitjakaotustoetust. Nimetatud tingimus loetakse siiski täidetuks artikli 48 lõikes 1 osutatud juhul. F. KREEKA 1. … 2. Kreeka kodanike ja Kreeka päritolu välismaalaste pensionikindlustusskeemiga vabatahtlikku liitumist käsitlev seadus nr 1469/84 on kohaldatav teiste liikmesriikide kodanike, kodakondsuseta isikute ja pagulaste suhtes, kes elavad liikmesriigi territooriumil, teises lõigus esitatud tingimustel. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 93 Nimetatud seaduse tingimuste täitmise korral võib sissemakseid teha: a) kui asjaomane isik elab liikmesriigi territooriumil ja on kunagi varem olnud kohustuslikult liitunud Kreeka pensionikindlustusskeemiga või b) olenemata elukohast, kui asjaomane isik on varem elanud Kreekas 10 aasta jooksul, järjestikku või mitte, või on tema suhtes varem 1500 päeva jooksul kehtinud Kreeka õigusaktid kas kohustuslikult või vabatahtlikult. Olenemata OGA-määrustega kohaldatavatest vastavatest sätetest võrdsustatakse OGAga kohaldatavate õigusaktide alusel täitunud määruse artik- li 1 punktis r määratletud kindlustusperioodidega perioodid, mille jooksul on õigus saada hüvitist seoses tööõnnetuse või kutsehaigusega nime- tatud riske eraldi sätestavate liikmesriigi õigusaktide alusel, tingimusel et need perioodid langevad kokku põllumajandussektoris töötamise perioo- didega Kreekas. Kreeka õigusaktide puhul sõltub määruse artikli 49 lõike 2 kohaldamine tingimusest, et nimetatud artiklis osutatud ümberarvutamine ei kahjus- taks asjaomase isiku huve. Kui Kreeka lisapensionifondide eeskirjad näevad ette Kreeka seadusjärgsetes kindlustusasutustes täitunud kohustusliku vanaduspensionikindlus- tuse perioodide tunnustamise, kohaldatakse nimetatud eeskirju ka kohustusliku pensionikindlustusperioodide suhtes, mis on täitunud mõne muu määruse reguleerimisalasse kuuluva liikmesriigi õigusaktide alusel. Töötajad, kes kuni 31. detsembrini 1992 olid kohustuslikult liitunud muu liikmesriigi kui Kreeka pensionikindlustusskeemiga ja kelle suhtes keh- tib kohustuslik Kreeka sotsiaalkindlustus (põhiline riiklik kindlustus) esmakordselt pärast 1. jaanuari 1993, loetakse “varem kindlustatud isiku- teks” vastavalt seaduse nr 2084/92 sätetele. 3. 4. 5. 6. G. IIRIMAA 1. 2. Määruse artikli 19 lõikes 1, artikli 22 lõigetes 1 ja 3, artikli 25 lõigetes 1 ja 3, artikli 26 lõikes 1 ning artiklites 28a, 29 ja 31 osutatud töötajatel või füüsilisest isikust ettevõtjatel, töötutel, pensionitaotlejatel ja pensionäridel ning nende pereliikmetel, kes elavad või viibivad Iirimaal, on õigus saada Iirimaa õigusaktides ettenähtud tasuta ravi, kui sellise ravi kulu tasub muu liikmesriigi kui Iirimaa asutus. Muu liikmesriigi kui Iirimaa õigusaktidele alluva töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja pereliikmetel, kes vastavad nimetatud õigusaktidega keh- testatud hüvitise saamise tingimustele, arvestades vajadusel määruse artiklit 18, on õigus Iirimaal elamise korral saada tasuta igasugust Iirimaa õigusaktidega ettenähtud ravi. Selliste hüvitiste kulud tasub asutus, kes on töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja kindlustanud. Kui aga töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja abikaasa või laste eest hoolitsev isik tegeleb Iirimaal kutse- või äritegevusega, peab pereliikmetele maksma hüvitisi Iiri asutus, kui õigus saada selliseid hüvitisi tuleneb üksnes Iirimaa õigusaktidest. 3. Kui töötaja, kelle suhtes kehtivad Iirimaa õigusaktid, on lahkunud oma töö käigus ühe liikmesriigi territooriumilt teise liikmesriigi territooriumile ja kui temaga juhtub õnnetus enne kohalejõudmist, määratakse tema õigus saada hüvitist nimetatud õnnetuse eest kindlaks: a) nagu oleks õnnetus juhtunud Iirimaa territooriumil ning b) tuvastades, kas ta oli oma töötamisest tulenevalt nimetatud õigusaktide alusel kindlustatud, arvestamata tema lahkumist Iirimaa territooriu- milt. 4. … 5. 6. Sissetuleku arvutamisel, selleks et määrata palgast sõltuvat hüvitist, mida makstakse Iirimaa õigusaktide alusel töötuse puhul, võetakse töötaja puhul erandina määruse artikli 23 lõikest 1 ja artikli 68 lõikest 1 arvesse selle aasta nais- ja meestöötajate keskmist nädalapalka iga töönädala eest, mis on töötajana täidetud teise liikmesriigi õigusaktide alusel vastava tulumaksuaasta jooksul. Artikli 40 lõike 3 punkti a alapunkti ii kohaldamisel võetakse arvesse üksnes perioode, mille jooksul töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja oli töövõimetu Iirimaa õigusaktides määratletud tähenduses. 94 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 7. Artikli 44 lõike 2 kohaldamisel loetakse töötaja otseselt palunuks vanaduspensioni määramise edasilükkamist, mida tal oleks õigus saada Iirimaa õigusaktide alusel, sellisel juhul, kui vanaduspensioni saamise eeltingimuseks on pensionilejäämine ja kõnealune töötaja ei ole pensionile jäänud. 8. … 9. Töötul, kes naaseb Iirimaale kolmekuulise perioodi lõpul, mille vältel ta sai määruse artikli 69 lõike 1 kohaldamisel jätkuvalt hüvitisi Iirimaa õigus- aktide alusel, on artikli 69 lõikest 2 olenemata õigus taotleda töötushüvitist, kui ta vastab eespool nimetatud õigusaktides sätestatud tingimustele. 10. Iirimaa õigusaktide alusel täitunud perioodi vastavalt määruse artikli 13 lõike 2 punktile f ei või: i) võtta arvesse nimetatud sätte alusel kui Iirimaa seaduste alusel täitunud perioodi määruse III jaotise kohaldamisel ega ii) olla aluseks, et lugeda Iirimaa pädevaks riigiks määruse artiklites 18 ja 38 ning artikli 39 lõikes 1 ettenähtud hüvitiste maksmiseks. H. ITAALIA Ei ole. I. LUKSEMBURG 1. 2. 3. 4. Olenemata määruse artikli 94 lõikest 2 võetakse invaliidsus-, vanadus- või toitjakaotuspensioni käsitlevate Luksemburgi õigusaktide alusel töö- tajal või füüsilisest isikust ettevõtjal enne 1. jaanuari 1946 või enne kahepoolse konventsiooniga kindlaksmääratud varasemat kuupäeva täitunud kindlustusperioode või nendega võrdsustatud perioode arvesse nimetatud õigusaktide kohaldamisel üksnes juhul, kui asjaomane isik tõendab, et tal on pärast kõnealust kuupäeva täitunud kuuekuuline kindlustusperiood Luksemburgi skeemi alusel. Kui kehtib mitu kahepoolset konvent- siooni, võetakse kindlustusperioode või nendega võrdsustatud perioode arvesse alates varasemast kuupäevast. Luksemburgi pensionide kindla osa määramisel käsitatakse alates 1. oktoobrist 1972 elamisperioodidena Luksemburgi õigusaktide alusel täitu- nud kindlustusperioode töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja puhul, kes ei ela Luksemburgi territooriumil. Määruse artikli 22 lõike 2 teine lõik ei mõjuta Luksemburgi õigusaktide sätteid, mille kohaselt haigekassa ei tohi keelduda loa andmisest saada ravi välismaal, juhul kui vajalikku ravi ei saa osutada Luksemburgis. Sotsiaalkindlustuskoodeksi (Code des Assurances Sociales) artikli 171 lõikes 7 ettenähtud kindlustusperioodi arvessevõtmisel tunnustab Luksem- burgi asutus asjaomase isiku puhul teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioode nii, nagu oleksid need nimetatud asutuse kohaldatavate õigusaktide alusel täitunud perioodid. Eelmiste sätete kohaldamine on seatud sõltuvusse tingimusest, et asjaomasel isikul oleksid viimasena täitunud kindlustusperioodid Luksemburgi õigusaktide alusel. J. MADALMAAD 1. Ravikulude kindlustus a) Madalmaade õigusaktide alusel mitterahalise hüvitise saamise õiguse puhul tähendab III jaotise 1. peatüki kohaldamisel mitterahalisi hüvitisi saama õigustatud isik isikuid, kes on kindlustatud või kaaskindlustatud kindlustusskeemi alusel, mida reguleerib Madalmaade seadus haige- kassade kohta. b) … c) Määruse artiklite 27—34 kohaldamisel käsitatakse määruse artikli 5 alusel esitatud Madalmaade Kuningriigi deklaratsiooni punktides b (in- valiidsus) ja c (vanadus) nimetatud õigusnormide alusel makstavate pensionidena järgmisi pensione: — pensione, mis on määratud 6. jaanuari 1966. aasta seaduse (Staatsblad 6) alusel, millega on kehtestatud uus kord avalike teenistujate ja nende ülalpidamisel olnud isikute pensionide suhtes (Madalmaade avalike teenistujate pensionide seadus) (Algemene burgerlijke pensioen- wet), 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 95 — pensione, mis on määratud 6. oktoobri 1966. aasta seaduse (Staatsblad 445) alusel, millega on kehtestatud uus kord sõjaväelaste ja nende ülalpidamisel olnud isikute pensionide suhtes (sõjaväelaste pensionide seadus) (Algemene militaire pensioenwet), — pensione, mis on määratud 15. veebruari 1967. aasta seaduse (Staatsblad 138) alusel, millega on kehtestatud uus kord NV Nederlandse Spoorwegeni (Madalmaade pensione, mis on määratud Hollandi raudtee töötajate teenistustingimusi reguleeriva määruse alusel (Regle- ment Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegwn) (RDV 1964 NS), — mis on kavandatud töötajate ja endiste töötajate vanadushüvitisteks, või hüvitised varase pensioni kujul, mida makstakse vastavalt varase pensionilejäämise kindlustusskeemile, mis on loodud riigi poolt või kollektiivlepinguga või selle alusel või vastavalt haigekassade nõu- kogu loodud skeemile. d) Artikli 19 lõikes 2 osutatud Madalmaades elavaid pereliikmeid ning töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid ning nende pereliikmeid, kellele on osutatud artikli 22 lõike 1 punktis b ja lõikes 3 koos artiklitega 25 ja artikli 26 lõike 1 punktiga b, kellel on õigus saada hüvitisi teise liikmesriigi õigusaktide alusel, ei kindlustata eriravikulude üldkindlustust käsitleva seaduse (Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten — AWBZ) alusel. 2. Madalmaade õigusaktide kohaldamine üldise vanaduskindlustuse suhtes (Toepassing van de Nederlandse Algemene Ouderdomswet — AOW) a) AOW artikli 13 lõikes 1 osutatud vähendamist ei kohaldata kalendriaastate või nende osade suhtes enne 1. jaanuari 1957, mille jooksul hüvi- tisesaaja, kes ei vasta tingimustele, mis võimaldaksid tal käsitada selliseid aastaid kindlustusperioodina, elas 15. — 65. eluaastani Madalmaade territooriumil või mille jooksul teise liikmesriigi territooriumil elades ta töötas Madalmaades nimetatud riigis asutatud tööandja juures. Erandina AOW artiklist 7 loetakse pensioniõiguslikuks ka isikud, kes elasid või töötasid kooskõlas eespool nimetatud tingimustega üksnes enne 1. jaanuari 1957. b) AOW artikli 13 lõikes 1 osutatud vähendamist ei kohaldata 2. augustile 1989 eelnenud kalendriaastate või nende osade suhtes, mille jooksul abielus olev või olnud isik ei olnud oma 15. ja 65. eluaasta vahel eespool nimetatud õigusaktide alusel kindlustatud, olenemata elamisest muu liikmesriigi kui Madalmaade territooriumil, kui need kalendriaastad või nende osad langevad kokku ühelt poolt kõnealuse isiku abikaasal nimetatud õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidega, tingimusel et nad olid sellistel perioodidel abielus, ja teiselt poolt kalendriaas- tate või nende osadega, mida tuleb arvesse võtta punkti a alusel. Erandina AOW artiklist 7 loetakse sellist isikut hüvitisesaajaks. c) AOW artikli 13 lõikes 2 osutatud vähendamist ei kohaldata kalendriaastate või nende osade suhtes enne 1. jaanuari 1957, mille jooksul pen- sionäri abikaasa, kes ei vasta tingimustele, mis võimaldaksid tal käsitada selliseid aastaid kindlustusperioodina, elas abikaasa 15. ja 65. elu- aasta vahel Madalmaade territooriumil või mille jooksul teise liikmesriigi territooriumil elades ta töötas Madalmaades nimetatud riigis asu- tatud tööandja juures. d) AOW artikli 13 lõikes 2 osutatud vähendamist ei kohaldata 2. augustile 1989 eelnenud kalendriaastate või nende osade suhtes, mille jooksul oma 15. ja 65. eluaasta vahel pensionäri abikaasa elas muu liikmesriigi kui Madalmaade territooriumil ega olnud eespool nimetatud õigus- aktide alusel kindlustatud, kui need kalendriaastad või nende osad langevad kokku ühelt poolt kõnealuse isiku abikaasal nimetatud õigusak- tide alusel täitunud kindlustusperioodidega, tingimusel et nad olid sellistel perioodidel abielus, ja teiselt poolt kalendriaastate või nende osa- dega, mida tuleb arvesse võtta punkti a alusel. e) Punktides a, b, c ja d osutatud sätteid kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomane isik on elanud kuus aastat ühe või mitme liikmesriigi terri- tooriumil pärast 59aastaseks saamist, ja üksnes seni, kuni kõnealune isik elab neist liikmesriikidest mõne territooriumil. f) Erandina üldise vanaduskindlustuse seaduse (AOW) artikli 45 lõikest 1 ning orbude ja leskede üldkindlustuse seaduse artikli 47 lõikest 1 on kohustusliku kindlustusskeemiga hõlmatud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja abikaasal, kes elab muus liikmesriigis kui Madalmaad, luba- tud võtta vabatahtlik kindlustus nimetatud õigusaktide alusel, kuid üksnes selliste 2. augustile 1989 järgnenud perioodide suhtes, mille jook- sul töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja on või oli kohustuslikult kindlustatud nimetatud õigusaktide alusel. See luba kaotab kehtivuse töö- taja või füüsilisest isikust ettevõtja kohustusliku kindlustuse lõppemise kuupäeval. 96 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd Nimetatud luba ei kaota kehtivust aga juhul, kui töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja kohustuslik kindlustus lõpeb tema surma tõttu ja kui tema lesk saab pensioni üksnes Madalmaade õigusaktide alusel leskede ja orbude üldkindlustuse kohta (AWW). Iga juhul kaotab vabatahtliku kindlustuse luba kehtivuse kuupäeval, mil vabatahtlikult kindlustatud isik saab 65aastaseks. Eespool nimetatud vabatahtliku kindlustuse eest tasutavad sissemaksed määratakse Madalmaade üldvanaduskindlustuse seaduse (AOW) ja Madalmaade leskede ja orbude üldkindlustuse seaduse (AWW) alusel kohustuslikult kindlustatud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja abi- kaasa puhul kindlaks vastavalt sätetele, mis on seotud kohustusliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramisega, tingimusel et tema sis- setulek loetakse Madalmaades saaduks. 2. augustil 1989 või pärast seda kohustuslikult kindlustatud olnud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja abikaasa puhul määratakse sisse- maksed kindlaks vastavalt sätetele, mis on seotud kohustusliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramisega Madalmaade üldvanaduskind- lustuse seaduse ja Madalmaade leskede ja orbude üldkindlustuse seaduse alusel. g) Punktis f osutatud luba antakse üksnes juhul, kui töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja abikaasa on teatanud sotsiaalkindlustuspangale (So- ciale Verzekeringsbank) hiljemalt aasta jooksul pärast kohustusliku kindlustusperioodi algust kavatsusest võtta vabatahtlik kindlustus. 2. augustil 1989 või pärast seda kohustuslikult kindlustatud olnud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja abikaasa puhul algab kõnealune aastane tähtaeg 2. augustil 1989. Määruse artikli 14 lõike 1, artikli 14a lõike 1 või artikli 17 sätetele alluva töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja väljaspool Madalmaid elavale abikaasale ei või anda punkti f neljandas lõigus osutatud luba, kui sellel abikaasal on või oli üksnes vastavalt Madalmaade õigusaktide sätetele lubatud võtta vabatahtlik kindlustus. h) Punkte a, b, c, d ja f ei kohaldata nende perioodide suhtes, mis langevad kokku nende perioodidega, mida võib võtta arvesse pensioni arvu- tamisel muu liikmesriigi kui Madalmaade õigusaktide alusel, ega nende perioodide suhtes, mille jooksul asjaomane isik on saanud selliste õigusaktide alusel vanaduspensioni. i) Määruse artikli 46 lõike 2 kohaldamisel võetakse kindlustusperioodidena arvesse üksnes kindlustusperioode, mis on täitunud üle 15aastastel isikutel Madalmaade vanaduskindlustuse üldseaduse (AOW) alusel. 3. a) Töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kelle suhtes ei kehti enam lesekindlustust reguleerivad Madalmaade õigusaktid, loetakse riski realisee- rumisel selliste õigusaktide alusel kindlustatuks määruse III jaotise 3. peatüki kohaldamisel, kui kõnealune isik on sama riski suhtes kindlus- tatud teise liikmesriigi õigusaktide alusel, või selle puudumisel juhul, kui teise liikmesriigi õigusaktide alusel tuleb maksta toitjakaotustoetust. Artikli 48 lõikes 1 osutatud juhul loetakse viimane tingimus siiski täidetuks. b) Kui punktist a tulenevalt on lesel õigus saada lesepensioni Madalmaade õigusaktide alusel, mis on seotud leskede ja orbude üldkindlustusega, arvutatakse nimetatud pension vastavalt määruse artikli 46 lõikele 2. Nimetatud sätete kohaldamisel tunnustatakse Madalmaade õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidena ka enne 1. oktoobrit 1959 täi- tunud kindlustusperioode, mille jooksul töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja elas Madalmaade territooriumil enne 15aastaseks saamist või mille jooksul ta, elades teise liikmesriigi territooriumil, tegi tasulist tööd Madalmaades nimetatud riigis asutatud tööandja juures. c) Arvesse ei võeta punkti b alusel arvestatavaid perioode, mis langevad kokku kindlustusperioodidega, mis on täitunud teise liikmesriigi õigus- aktide alusel toitjakaotuspensionide kohta. d) Määruse artikli 46 lõike 2 kohaldamisel võetakse kindlustusperioodidena arvesse üksnes kindlustusperioode, mis on täitunud pärast 15aas- taseks saamist leskede ja orbude kindlustuse üldseaduse (AWW) alusel. 4. a) Töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kes ei ole enam kindlustatud töövõimetuskindlustust (WAO) käsitleva 18. veebruari 1966. aasta sea- duse alusel ja/või töövõimetust (AAW) käsitleva 11. detsembri 1975. aasta seaduse alusel, loetakse riski realiseerumisel endiselt kindlustatuks määruse III jaotise 3. peatüki sätete kohaldamisel, kui ta on sama riski suhtes kindlustatud teise liikmesriigi õigusaktide alusel või selle puu- dumise korral juhul, kui sama riski eest tuleb talle maksta hüvitist teise liikmesriigi õigusaktide alusel. Artikli 48 lõikes 1 osutatud juhul loe- takse viimane tingimus siiski täidetuks. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 97 b) Kui vastavalt punktile a on asjaomasel isikul õigus saada Madalmaade invaliidsushüvitist, määratakse nimetatud hüvitis talle vastavalt mää- ruse artikli 46 lõikes 2 kehtestatud reeglitele: i) vastavalt eespool nimetatud 18. veebruari 1966. aasta seaduse (WAO) sätetele, kui töövõimetuse tekkimise ajal oli ta sama riski suhtes kindlustatud teise liikmesriigi õigusaktide alusel töötajana määruse artikli 1 punktis a määratletud tähenduses; ii) vastavalt eespool nimetatud 11. detsembri 1975. aasta seaduse (AAW) sätetele, kui töövõimetuse tekkimise ajal ta: — oli kindlustatud selle riski suhtes teise liikmesriigi õigusaktide alusel, kuid mitte töötajana määruse artikli 1 punktis a määratletud tähenduses või — ei olnud selle riski suhtes kindlustatud teise liikmesriigi õigusaktide alusel, kuid võib esitada taotluse hüvitise saamiseks teise liikmes- riigi õigusaktide alusel. Kui vastavalt alapunkti i sätetele arvutatud hüvitise suurus on väiksem kui alapunkti ii sätete kohaldamisest tulenev hüvitis, makstakse vii- masena nimetatud hüvitist. c) Vastavalt eespool nimetatud 18. veebruari 1966. aasta seadusele (WAO) või vastavalt eespool nimetatud 11. detsembri 1975. aasta seadusele (AAW) määratud hüvitiste arvutamisel peavad Madalmaade asutused võtma arvesse järgmist: — enne 1. juulit 1967 Madalmaades täitunud töötamisperioode ja nendega võrdsustatud perioode, — eespool nimetatud 18. veebruari 1966. aasta seaduse (WAO) alusel täitunud kindlustusperioode, — eespool nimetatud 11. detsembri 1975. aasta seaduse (AAW) alusel üle 15aastasel isikul täitunud kindlustusperioode, kui need ei lange kokku kindlustusperioodidega, mis on täitunud eespool nimetatud 18. veebruari 1966. aasta seaduse (WAO) alusel. d) Määruse artikli 40 lõike 1 kohaselt Madalmaade invaliidsushüvitise arvutamisel võtab Madalmaade asutus arvesse kõiki lisasid, mida määra- takse pensionilisade seaduse sätete alusel. Õigus saada nimetatud lisa ja lisa suurus arvutatakse üksnes pensionilisade seaduse alusel. 5. Madalmaade seaduste kohaldamine perehüvitiste suhtes a) Töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kelle suhtes kvartali jooksul kohaldatakse Madalmaade õigusakte perehüvitiste kohta ja kelle suhtes selle kvartali esimesel päeval kohaldati teise liikmesriigi vastavaid õigusakte, loetakse kindlustatuks Madalmaade seaduse kohaselt sellest esi- mesest kuupäevast alates. b) Perehüvitiste suurus, mida võib taotleda töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, keda loetakse punkti a alusel kindlustatuks Madalmaade pere- hüvitist reguleerivate õigusaktide alusel, määratakse kindlaks määruse artiklis 98 osutatud rakendusmääruses sätestatud korras. 6. Teatavate üleminekusätete kohaldamine Määruse artikli 45 lõiget 1 ei kohaldata selleks, et hinnata õigust saada hüvitist üldist vanaduskindlustust, leskede ja orbude üldkindlustust ja töö- võimetuse üldkindlustust reguleerivate õigusaktide üleminekusätete alusel (artikkel 46). K. AUSTRIA 1. 2. 3. Määruse III jaotise 1. peatüki kohaldamisel võrdsustatakse pensionäriga isik, kes saab avaliku teenistuja pensioni. Määruse artikli 46 lõike 2 kohaldamisel ei arvestata Austria õigusaktidest tulenevaid suurendatud sissemakseid lisakindlustuse eest ja kaevurite lisahüvitist. Sellistel juhtudel suurendatakse vastavalt määruse artikli 46 lõikele 2 arvutatud summat lisakindlustuse eest tasutavate suurendatud sissemaksete ja kaevurite lisahüvitise võrra. Määruse artikli 46 lõike 2 kohaldamisel loetakse Austria õigusaktide kohaldamise korral pensioniõiguse tekkimise kuupäeva (Stichtag) riski rea- liseerumise kuupäevaks. 98 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 4. Määruse sätete kohaldamise mõjul ei vähene hüvitise saamise õigus, mis tuleneb Austria õigusaktidest isikute kohta, kelle sotsiaalkindlustussei- sund on halvenenud poliitilistel või usulistel põhjustel või sünnipärastel põhjustel. L. PORTUGAL Teenistuses või pensionil avalikud teenistujad ja nende pereliikmed, kes on hõlmatud spetsiaalse tervishoiuskeemiga, võivad saada mitterahalisi haigus- ning rasedus- ja sünnitushüvitisi ootamatult tekkinud vajaduse korral teises liikmesriigis viibimise või reisimise ajal, et saada oma tervislikule seisundile vastavat ravi pädeva Portugali asutuse eelneval loal vastavalt korrale, mis on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 22 lõike 1 punktides a ja c, lõike 2 teises lauses ja lõikes 3 ning artikli 31 punktis a, samadel tingimustel nagu üldise sotsiaalkindlustusskeemiga hõlmatud töötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad. M. SOOME 1. 2. 3. Selleks et teha kindlaks, kas Soome tööpensioni arvutamisel tuleks arvesse võtta pensioniriski realiseerumise ja pensioniea vahelist perioodi (tu- levane periood), võetakse Soomes elamise tingimusega seoses arvesse teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus- ja elamisperioode. Kui töötamine või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine Soomes on lõppenud ja risk realiseerub teises liikmesriigis töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ajal ja kui vastavalt Soome tööpensioni alastele õigusaktidele ei hõlma pension enam perioodi riski realiseerumise ja pensioniea saabumise vahel (tulevane periood), võetakse tulevase perioodi nõude suhtes arvesse teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioode, nagu oleksid need Soomes täitunud kindlustusperioodid. Kui Soome õigusaktide alusel maksab Soome asutus viivist hüvitisetaotluse menetlemisega viivitamise eest, loetakse sellist viivist käsitleva Soome õigusnormi kohaldamisel teise liikmesriigi asutusele esitatud taotlus esitatuks kuupäeval, kui kõnealune taotlus koos kõigi vajalike lisadega jõuab pädevasse Soome asutusse. N. ROOTSI 1. 2. 3. 4. Artikli 18 lõike 1 kohaldamisel, selleks et tuvastada isiku õigust saada vanematoetust, loetakse muu liikmesriigi kui Rootsi õigusaktide alusel täi- tunud kindlustusperiood põhinevaks samal keskmisel sissetulekul kui Rootsi kindlustusperioodid, millele see liidetakse. Määruse sätteid kindlustus- või elamisperioodide liitmise kohta ei kohaldata Rootsi õigusaktide üleminekureeglite suhtes, mis käsitlevad Rootsis elavate isikute põhipensionide soodsama arvutamise õigust kindlaksmääratud perioodi suhtes enne taotluse kuupäeva. Tuvastamaks õigust saada invaliidsus- või toitjakaotuspensioni, mis osaliselt põhineb tulevasel eeldataval kindlustusperioodil, loetakse isik täit- nuks Rootsi õigusaktide nõuded kindlustuse ja sissetuleku suhtes, kui ta on hõlmatud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana teise liikmesriigi kindlustus- või elamisskeemiga. Väikelaste eest hoolitsemise aastad loetakse vastavalt Rootsi õigusaktides ettenähtud tingimustele kindlustusperioodideks lisapensioni saamiseks, seda ka juhul, kui laps ja asjaomane isik elavad teises liikmesriigis, tingimusel et lapse eest hoolitsev isik on lapsehoolduspuhkusel vastavalt sea- dusele õiguse kohta saada puhkust lapse kasvatamiseks. O. ÜHENDKUNINGRIIK 1. Juhul kui isik, kes tavaliselt elab Gibraltaril või kellelt on nõutud alates tema viimatisest saabumisest Gibraltarile, et ta tasuks töötajana sissemak- seid Gibraltari õigusaktide alusel, taotleb töövõimetuse, raseduse või sünnituse või töötuse tõttu teatud ajaks vabastust sissemaksetest ja teeb 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 99 ettepaneku, et selle perioodi sissemaksed talle krediteeritakse, loetakse kõik perioodid, mille jooksul see isik on töötanud mingi muu liikmesriigi kui Ühendkuningriigi territooriumil, tema taotluse suhtes perioodideks, mille jooksul ta on töötanud Gibraltaril ja mille eest ta on tasunud sis- semakseid töötajana vastavalt Gibraltari õigusaktidele. 2. Kui vastavalt Ühendkuningriigi õigusaktidele võib isikul olla õigus saada väljateenitud pensioni, juhul kui: a) endise abikaasa tasutud sissemakseid võetakse arvesse, nagu oleksid need asjaomase isiku enda sissemaksed, või b) nimetatud isiku abikaasa või endine abikaasa vastab sissemaksetingimustele, siis tingimusel, et selline abikaasa või endine abikaasa alati on või oli töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kelle suhtes kehtisid kahe või enama liikmesriigi õigusaktid, kohaldatakse määruse III jaotise 3. peatüki sätteid, et määrata kindlaks õigused Ühendkuningriigi õigusaktide alusel. Sel- lisel juhul tõlgendatakse nimetatud 3. peatüki viiteid kindlustusperioodidele viidetena kindlustusperioodidele, mis on täitunud: i) abikaasal või endisel abikaasal, kui taotluse on esitanud abielus naine, lesestunud mees või isik, kelle abielu on lõppenud muul põhjusel kui abikaasa surma tõttu, või ii) endisel abikaasal, kui taotluse on esitanud lesk, kellele ei makstud toitjakaotuspensioni vahetult enne pensioniikka jõudmist või kes saab üks- nes vanusega seotud lesepensioni, mida arvutatakse määruse artikli 46 lõike 2 alusel. 3. a) Kui Ühendkuningriigi õigusaktide alusel antavat töötushüvitist makstakse isikule vastavalt määruse artikli 71 lõike 1 punkti a alapunktile ii või punkti b alapunktile ii, loetakse vastavalt Suurbritannias või Põhja-Iirimaal viibitud perioodideks nimetatud isikul teise liikmesriigi õigus- aktide alusel täitunud kindlustus-, töötamis- või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodid, et täita Ühendkuningriigi õigusaktidega kehtestatud tingimusi lapsetoetuse (child benefit) saamiseks Suurbritannias või vastavalt Põhja-Iirimaal viibitud perioodide suhtes. b) Kui määruse II jaotise alusel, välja arvatud artikli 13 lõike 2 punkt f, on Ühendkuningriigi õigusaktid kohaldatavad töötaja või füüsilisest isi- kust ettevõtja suhtes, kes ei vasta Ühendkuningriigi õigusaktides kehtestatud tingimustele lapsetoetuse (child benefit) saamiseks seoses: i) viibimisega Suurbritannias või vastavalt Põhja-Iirimaal, loetakse ta seal viibinuks kõnealuse tingimuse täitmiseks; ii) viibimisperioodiga Suurbritannias või vastavalt Põhja-Iirimaal loetakse selliste tingimuste täitmiseks nimetatud töötajal teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus-, töötamis- või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodid Suurbritannias või vastavalt Põhja-Iirimaal viibimise perioodideks. c) Gibraltari õigusaktide alusel perehüvitiste taotluste suhtes kohaldatakse punktide a ja b sätteid analoogia põhjal. 4. Ühendkuningriigi õigusaktide alusel antavat lesehüvitist käsitletakse määruse III jaotise kohaldamisel toitjakaotuspensionina. 5. 6. Artikli 10a lõike 2 kohaldamisel hoolitsemistoetust, invaliidi hooldamise toetust ja invaliidi ülalpidamistoetust reguleerivate sätete suhtes võe- takse muu liikmesriigi kui Ühendkuningriigi territooriumil täitunud töötamis-, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise või elamisperioodi arvesse niivõrd, kui see on vajalik täitmaks Ühendkuningriigis viibimise tingimust, enne kuupäeva, kui esmakordselt tekib õigus saada kõnealust toetust. Kui töötaja, kelle suhtes kehtivad Ühendkuningriigi õigusaktid, on lahkunud oma töö käigus ühe liikmesriigi territooriumilt teise liikmesriigi ter- ritooriumile ja kui temaga juhtub õnnetus enne kohalejõudmist, määratakse tema õigus saada hüvitist nimetatud õnnetuse eest kindlaks: a) nagu oleks õnnetus juhtunud Ühendkuningriigi territooriumil 100 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd ning b) tuvastades, kas ta oli töötaja Suurbritannia või Põhja-Iiri õigusaktide alusel või töötaja Gibraltari õigusaktide alusel, arvestamata tema lahku- mist nimetatud territooriumidelt. 7. 8. Määrust ei kohaldata selliste Ühendkuningriigi õigusnormide suhtes, millega jõustatakse Ühendkuningriigi ja kolmanda riigi vahel sõlmitud sot- siaalkindlustuskokkulepe. Määruse III jaotise 3. peatüki kohaldamisel ei võeta arvesse astendatud sissemakseid, mida kindlustatud isik on tasunud Ühendkuningriigi õigus- aktide alusel, ega nimetatud õigusaktide alusel makstavaid astendatud vanadushüvitisi. Astendatud hüvitiste summa liidetakse Ühendkuningriigi õigusaktide alusel makstavate hüvitiste summale, mis on kindlaks määratud vastavalt nimetatud peatükile. Nimetatud kahe summa kokkuliitmi- sel saadud summa moodustab hüvitise suuruse, mis tegelikult tuleb asjaomasele isikule maksta. 9. … 10. Mitteosamakselise sotsiaalkindlustushüvitise ja töötuskindlustuse määruse (Gibraltar) kohaldamisel loetakse iga isik, kelle suhtes käesolevat mää- rust kohaldatakse, Gibraltaril elavaks juhul, kui ta elab mõnes liikmesriigis. 11. Määruse artiklite 10, 27, 28, 28a, 29, 30 ja 31 kohaldamisel loetakse Ühendkuningriigi õigusaktide alusel töötajale või füüsilisest isikust ette- võtjale antav hooldamistoetus invaliidsushüvitiseks. 12. Määruse artikli 10 lõike 1 kohaldamisel loetakse iga Ühendkuningriigi õigusaktide alusel hüvitisele õigust omav isik teise liikmesriigi territoo- riumil viibimise korral nimetatud viibimise ajal sellise teise liikmesriigi territooriumil elavaks. 13. 1. Sissetulekuteguri arvutamisel määramaks kindlaks õigust saada hüvitisi Ühendkuningriigi õigusaktide alusel ja arvestades punktis 15 sätestatut võetakse iga nädal, mille jooksul töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes on kehtinud teise liikmesriigi õigusaktid ja mis algas vastava tulu- maksuaasta jooksul Ühendkuningriigi õiguses määratletud tähenduses, arvesse järgmiselt. a) Perioodid ajavahemikus 6. aprillist 1975 kuni 5. aprillini 1987: i) iga töötajana täidetud kindlustus-, töötamis- või elamisnädala kohta loetakse, et asjaomane isik on tasunud sissemakseid töötajana sissetuleku põhjal, mis võrdub kahe kolmandikuga selle aasta ülemisest tulupiirist; ii) iga füüsilisest isikust ettevõtjana täidetud kindlustus-, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise või elamisnädala kohta loetakse, et asja- omane isik on tasunud 2. klassi sissemakseid füüsilisest isikust ettevõtjana. b) Perioodid alates 6. aprillist 1987: i) iga töötajana täidetud kindlustus-, töötamis- või elamisnädala kohta loetakse, et asjaomane isik on saanud sissetulekut, mis võrdub kahe kolmandikuga selle nädala ülemisest tulupiirist, ja tasunud selle pealt sissemakseid töötajana; ii) iga füüsilisest isikust ettevõtjana täidetud kindlustus-, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise või elamisnädala kohta loetakse, et asja- omane isik on tasunud 2. klassi sissemakseid füüsilisest isikust ettevõtjana. c) Iga täisnädala kohta, mille jooksul tal on täitunud periood, mis on võrdsustatud kindlustus-, töötamis-, füüsilisest isikust ettevõtjana tegut- semise või elamisperioodiga, loetakse asjaomane isik vajalikke sissemakseid teinuks või sissetulekut saanuks, kuid üksnes ulatuses, mis on vajalik, et viia tema kogutulutegur kõnealuse maksuaasta eest nõutavale tasemele, et muuta see maksuaasta tunnustatavaks aastaks Ühend- kuningriigi sissemaksete või sissetuleku krediteerimist reguleerivates õigusaktides määratletud tähenduses. 13. 2. Määruse artikli 46 lõike 2 punkti b kohaldamisel, juhtudel: a) kui mõnel maksuaastal, mis on alanud 6. aprillil 1975 või hiljem, on töötajal täitunud kindlustus-, töötamis- või elamisperioodid üksnes muus liikmesriigis kui Ühendkuningriigis ja lõike 1 punkti a alapunkti i või lõike 1 punkti b alapunkti i kohaldamisest tulenevalt arvestatakse seda aastat kvalifitseeriva aastana Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses määruse artikli 46 lõike 2 punkti a kohaldamisel, loe- takse ta sel aastal kindlustatuks 52 nädala jooksul nimetatud teises liikmesriigis; 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 101 b) kui mõnda maksuaastat, mis on alanud 6. aprillil 1975 või hiljem, ei loeta kvalifitseerivaks aastaks Ühendkuningriigi õigusaktides määrat- letud tähenduses määruse artikli 46 lõike 2 punkti a kohaldamisel, ei võeta arvesse ühtki sel aastal täitunud kindlustus-, töötamis- või ela- misperioodi. 13. 3. Sissetulekuteguri konverteerimisel kindlustusperioodideks jagatakse vastaval tulumaksuaastal Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähen- duses saavutatud sissetulekutegur selle aasta madalaima tulupiiriga. Tulemus väljendatakse täisarvuna, komakohti ei võeta arvesse. Niimoodi arvu- tatud suurust käsitletakse esindavana Ühendkuningriigi õigusaktide alusel sel aastal täitunud kindlustusnädalate arvu, tingimusel et selline arv ei ületa nädalate arvu, mille jooksul sel aastal kõnealuse isiku suhtes nimetatud õigusaktid kehtisid. 14. Määruse artikli 40 lõike 3 punkti a alapunkti ii kohaldamisel võetakse arvesse üksnes perioode, mille jooksul töötaja või füüsilisest isikust ette- võtja oli töövõimetu Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses. 15. 1. Määruse artikli 46 lõike 2 punkti a järgi arvutamisel, pensioni selle osa teoreetilist suurust, mis Ühendkuningriigi õigusaktide alusel koosneb lisa- komponendist: a) tõlgendatakse määruse artikli 46 lõike 2 väljendit “töötasu, sissemaksed või suurendamine” tähendavana sissetulekuteguri jääki vastavalt mää- ratlusele 1975. aasta sotsiaalkindlustuse pensionide seaduses või vastavalt 1975. aasta sotsiaalkindlustuse pensionide määruses (Põhja-Iiri); b) sissetulekuteguri jääk arvutatakse vastavalt määruse artikli 47 lõike 1 punktile b eespool punktis a osutatud tõlgenduse kohaselt, jagades Ühendkuningriigi õigusaktide alusel registreeritud summeeritud jäägi tulumaksuaastate arvuga Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses (kaasa arvatud tulumaksuaastate osa), mis on täitunud nimetatud õigusaktide alusel alates 6. aprillist 1978 asjakohase kindlus- tusperioodi jooksul. 15. 2. Pensioni selle osa suuruse hindamisel, mis Ühendkuningriigi õigusaktide alusel koosneb lisakomponendist, tõlgendatakse määruse artikli 46 lõike 2 väljendit “kindlustus- või elamisperioodid” tähendavana kindlustus- või elamisperioode, mis on täitunud alates 6. aprillist 1978. 16. Töötul, kes naaseb Ühendkuningriiki pärast kolmekuulise perioodi möödumist, mille jooksul ta sai jätkuvalt Ühendkuningriigi õigusaktide alusel hüvitisi vastavalt määruse artikli 69 lõikele 1, on erandina artikli 69 lõikest 2 õigus saada jätkuvalt töötushüvitisi, kui ta vastab eespool nimeta- tud õigusaktide tingimustele. 17. Raske invaliidsuse hüvitise saamise õiguse kohaldamisel: iga töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kelle suhtes kehtivad või on kehtinud Ühend- kuningriigi õigusaktid vastavalt määruse II jaotisele, välja arvatud artikli 13 lõike 2 punkt f: a) loetakse kogu perioodi suhtes, mille jooksul ta töötas või tegutses füüsilisest isikust ettevõtjana ja tema suhtes kehtisid teises liikmesriigis vii- bimise ajal Ühendkuningriigi õigusaktid, Ühendkuningriigis viibinuks või elanuks; b) omab õigust, et muu liikmesriigi territooriumil ja õigusaktide alusel töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana täitunud kindlustusperioode käsitletaks Ühendkuningriigis viibimise või elamise perioodidena. 18. Perioodi, mille jooksul kohaldati Ühendkuningriigi õigusakte vastavalt määruse artikli 13 lõike 2 punktile f ei või: i) võtta nimetatud sätte alusel arvesse määruse III jaotise kohaldamisel Ühendkuningriigi õigusaktide kohaldamise perioodina ega ii) olla aluseks Ühendkuningriigi lugemisele pädevaks riigiks määruse artiklites 18 või 38 või artikli 39 lõikes 1 ettenähtud hüvitiste määrami- seks. 19. Arvestades üksikute liikmesriikidega sõlmitud konventsioone, lõpeb määruse artikli 13 lõike 2 punkti f ja rakendusmääruse artikli 10b kohal- damisel Ühendkuningriigi õigusaktide kohaldatavus iga isiku puhul, kelle suhtes varem kohaldati Ühendkuningriigi õigusakte töötaja või füüsi- lisest isikust ettevõtjana, pärast kolme päeva, mis järgnevad: a) päevale, mil ta asus elama artikli 13 lõikes 2 punktis f osutatud teise liikmesriiki; 102 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd b) alalise või ajutise töötamise või füüsilisest ettevõtjast isikuna tegutsemise lõppemise päevale, mille jooksul tema suhtes kehtisid Ühendku- ningriigi õigusaktid; c) iga perioodi viimasele päevale, mille jooksul ta sai Ühendkuningriigi haigus- või rasedus- ja sünnitustoetust (kaasa arvatud mitterahalised hüvi- tised, mille puhul Ühendkuningriik on pädev riik) või töötushüvitist ning mis: i) algas enne teise liikmesriiki elama asumise kuupäeva, või kui see on hilisem, siis ii) vahetult järgnes teises liikmesriigis töötamisele või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisele, mille jooksul kõnealuse isiku suhtes keh- tisid Ühendkuningriigi õigusaktid. 20. Asjaolu, et vastavalt määruse artikli 13 lõike 2 punktile f ja rakendusmääruse artiklile 10b ning punktile 19 eespool muutusid isiku suhtes kohal- datavaks teise liikmesriigi õigusaktid, ei takista: a) Ühendkuningriigil pädeva riigina tema suhtes kohaldada töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjaga seotud määruse III jaotise 1. ja 2. peatüki 1. jao või artikli 40 lõike 2 sätteid, kui ta on nende tähenduses jätkuvalt töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja ja oli viimati sellisena kindlus- tatud Ühendkuningriigi õigusaktide alusel; b) tema käsitlemist töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana määruse III jaotise 7. ja 8. peatüki või rakendusmääruse artikli 10 või 10a kohal- damisel, tingimusel et vastavalt punktile a tuleb talle maksta Ühendkuningriigi hüvitist III jaotise 1. peatüki alusel. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 103 VII LISA (B) (2) (5) (6) (15) JUHUD, MILLE PUHUL ISIKU SUHTES KOHALDATAKSE KORRAGA KAHE LIIKMESRIIGI SEADUSI (Määruse artikli 14c lõike 1 punkt b) 1. Juhul kui isik tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana Belgias ja teeb tasulist tööd mõnes teises liikmesriigis. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Juhul kui isik, kes elab Taanis, tegutseb Taanis füüsilisest isikust ettevõtjana ja teeb tasulist tööd mõnes teises liik- mesriigis. Põllumajandusliku õnnetuskindlustusskeemi ja põllumeeste vanaduspensioni kindlustusskeemi korral: juhul kui isik tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana põllumajanduses Saksamaal ja teeb tasulist tööd mõnes teises liikmes- riigis. Juhul kui isik, kes elab Hispaanias, tegutseb Hispaanias füüsilisest isikust ettevõtjana ja teeb tasulist tööd mõnes teises liikmesriigis. Juhul kui isik tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana Prantsusmaal ja teeb tasulist tööd mõnes teises liikmesriigis, välja arvatud Luksemburg. Juhul kui isik tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana põllumajanduses Prantsusmaal ja teeb tasulist tööd Luksem- burgis. Füüsilisest isikust ettevõtjate pensionikindlustusskeemi korral: juhul kui isik tegutseb füüsilisest isikust ettevõt- jana Kreekas ja teeb tasulist tööd mõnes teises liikmesriigis. 8. Juhul kui isik tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana Itaalias ja teeb tasulist tööd mõnes teises liikmesriigis. 9. Juhul kui isik tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana Austrias ja teeb tasulist tööd mõnes teises liikmesriigis. 10. Juhul kui isik tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana Portugalis ja teeb tasulist tööd mõnes teises liikmesriigis. 11. Juhul kui isik, kes elab Soomes, tegutseb Soomes füüsilisest isikust ettevõtjana ja teeb tasulist tööd mõnes teises liikmesriigis. 12. Juhul kui isik, kes elab Rootsis, tegutseb Rootsis füüsilisest isikust ettevõtjana ja teeb tasulist tööd mõnes teises liikmesriigis. 104 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd II OSA Nõukogu määrus (EMÜ) nr 574/72, 21. märts 1972, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes rakendamise kord SISUKORD Lehekülg I JAOTIS ÜLDSÄTTED (artiklid 1—4) ……………………………………………………………………………………………… 106 II JAOTIS MÄÄRUSE ÜLDSÄTETE RAKENDAMINE (artiklid 5—10a) …………………………………………………………… 107 III JAOTIS KOHALDATAVATE ÕIGUSAKTIDE KINDLAKSMÄÄRAMIST KÄSITLEVATE MÄÄRUSE SÄTETE RAKENDAMINE (artiklid 10b—14) ………………………………………………………………………………………………………… 109 IV JAOTIS ERI LIIKI HÜVITISTEGA SEOTUD MÄÄRUSE ERISÄTETE RAKENDAMINE ………………………………………… 112 1. peatükk 2. peatükk 3. peatükk 4. peatükk 5. peatükk 6. peatükk 7. peatükk 8. peatükk Perioodide liitmise üldreeglid (artikkel 15) ……………………………………………………………………………… Haigus ning rasedus ja sünnitus (artiklid 16—34) ……………………………………………………………………… Invaliidsus, vanadus ja toitjakaotus (pensionid) (artiklid 35—59) ……………………………………………………… Tööõnnetused ja kutsehaigused (artiklid 60—77) ……………………………………………………………………… Matusetoetus (artiklid 78 ja 79) ………………………………………………………………………………………… Töötushüvitis (artiklid 80—84)…………………………………………………………………………………………… Perehüvitis (artiklid 85—88) ……………………………………………………………………………………………… Hüvitised pensionäride ülalpeetavatele lastele ja orbudele (artiklid 90—92) …………………………………………… 112 114 121 127 134 134 136 137 V JAOTIS FINANTSSÄTTED (artiklid 93—107) …………………………………………………………………………………… 138 VI JAOTIS MUUD SÄTTED (artiklid 108—117) …………………………………………………………………………………… 142 VII JAOTIS ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED (artiklid 118—122) …………………………………………………………………… 144 LISAD Lisa 1 Lisa 2 Lisa 3 Lisa 4 Lisa 5 Lisa 6 Lisa 7 Lisa 8 Lisa 9 Lisa 10 Lisa 11 Liide Pädevad võimuorganid …………………………………………………………………………………………………… Pädevad asutused ………………………………………………………………………………………………………… Elukohajärgsed asutused ja viibimiskohajärgsed asutused ……………………………………………………………… Kontaktasutused …………………………………………………………………………………………………………… Kahepoolsete konventsioonide rakendussätted, mis jäävad jõusse ……………………………………………………… Hüvitiste maksmise kord ………………………………………………………………………………………………… Pangad……………………………………………………………………………………………………………………… Perehüvitiste maksmine …………………………………………………………………………………………………… Mitterahaliste hüvitiste aastase keskmise kulu arvutamine ……………………………………………………………… Pädevate võimuorganite määratud asutused ja organid ………………………………………………………………… Määruse artikli 35 lõikes 2 osutatud skeemid …………………………………………………………………………… Artikkel 95 ………………………………………………………………………………………………………………… 146 148 170 186 193 204 206 207 209 211 227 229 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 105 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikleid 51 ja 235, võttes arvesse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liiku- vate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes, eelkõige selle määruse artiklit 98, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ning arvestades, et: on vaja ette näha määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord, mis on kohandatud põhireeglite ja nende sätete aastatepikkusel kohaldamisel omandatud kogemustega; eelkõige on vaja kindlaks määrata iga liikmesriigi pädevad võimuorganid ja asutused ning kontaktasutused, kellel on õigus omavahel otse teavet vahetada; on vaja kindlaks määrata dokumendid, mida asjaomased isikud peavad hüvitise saamiseks esitama ja täitma; on vaja üksikasjalikult kindlaks määrata kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramist käsitlevate määruse (EMÜ) nr 1408/71 sätete rakendamise kord ning eri hüvitiseliikidega seotud sätted; samuti on vaja kindlaks määrata tingimused selliste hüvitiste tagasimaksmiseks, mida ühe liikmesriigi asutus on andnud teise liikmesriigi asutuse nimel, ning kontrollnõukogu ülesanded; on vaja ette näha meetodid Euroopa rahasüsteemis valuuta konverteerimise korra kohaldamiseks; pidades silmas liikmesriigi võimuorganite ja asutuste vahelise side hõlbustamist, on vaja ette näha võimalus elekt- rooniliseks andmetöötluseks seoses määruse (EMÜ) nr 1408/71 kohaldamisega; tuleks võimaldada määruse (EMÜ) nr 574/72 lisade 1, 4, 5, 6, 7 ja 8 muutmist määrusega, mille komisjon võtab vastu ühe või mitme asjaomase liikmesriigi või selle pädevate võimuorganite taotluse korral pärast halduskomis- joniga konsulteerimist; nende lisade muutmise ainus eesmärk on inkorporeerida ühenduse õigusakti otsused, mille asjaomane liikmesriik või selle pädevad võimuorganid on vastu võtnud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 106 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Mõisted 3. Teise liikmesriigi territooriumil elavatele või viibivatele isiku- tele ettenähtud otsused ja dokumendid, mille on välja andnud liik- mesriigi asutus, võidakse edastada otse tähitud kirja teel, mille kät- tesaamist kinnitatakse. Käesoleva määruse kohaldamisel on: a) määrus — määrus (EMÜ) nr 1408/71; b) rakendusmäärus — käesolev määrus; c) määruse artiklis 1 sisalduvatel mõistetel nendele kõnealuses artiklis omistatud tähendus. Artikkel 2 Artikkel 4 (9) Lisad 1. Iga liikmesriigi pädev võimuorgan või pädevad võimuorganid on loetletud lisas 1. 2. Iga liikmesriigi pädevad asutused on loetletud lisas 2. 3. Iga liikmesriigi elukohajärgsed asutused ja viibimiskohajärgsed asutused on loetletud lisas 3. Trükitud näidisvormid. Teave õigusaktide kohta. Juhendid 4. Vastavalt rakendusmääruse artikli 3 lõikele 1 määratud kon- taktasutused on loetletud lisas 4. 1. Tõendite, õiendite, deklaratsioonide, taotluste ja muude mää- ruse ja rakendusmääruse kohaldamiseks vajalike dokumentide näidised koostab halduskomisjon. 5. Rakendusmääruse artiklis 5, artikli 53 lõikes 3, artiklis 104, artikli 105 lõikes 2, artiklites 116 ja 121 osutatud sätted on loet- letud lisas 5. Kaks liikmesriiki või nende pädevad võimuorganid võivad vastas- tikuse kokkuleppe alusel ja pärast halduskomisjoni arvamuse saa- mist võtta omavaheliseks kasutamiseks vastu lihtsustatud vorme. 2. Halduskomisjon võib iga liikmesriigi pädevate võimuorganite huvides koguda teavet käesoleva määruse reguleerimisalasse kuu- luvate õigus- ja haldusnormide kohta. 3. Halduskomisjon koostab juhendid asjaomaste isikute nõusta- miseks seoses nende õiguste ja haldusformaalsustega, mida tuleb täita nende õiguste kasutamiseks. Enne selliste juhendite koostamist konsulteeritakse konsultatiiv- komiteega. 6. Hüvitiste maksmise viisid, mille iga liikmesriigi väljamaksete eest vastutav asutus valib vastavalt rakendusmääruse artikli 53 lõi- kele 1, on loetletud lisas 6. 7. Rakendusmääruse artikli 55 lõikes 1 osutatud pankade nimed ja registrisse kantud asukohad või tegevuskohad on loetletud lisas 7. 8. Liikmesriigid, kelle omavahelistes suhetes kohaldatakse raken- dusmääruse artikli 10a lõike 1 punkti d, on loetletud lisas 8. 9. Skeemid, mida tuleb arvesse võtta mitterahaliste hüvitiste keskmise aastase maksumuse arvutamisel vastavalt rakendusmää- ruse artikli 94 lõike 3 punktile a ja artikli 95 lõike 3 punktile a, on loetletud lisas 9. 10. Lisas 10 on loetletud asutused või organid, kelle on määra- nud pädevad võimuorganid eelkõige vastavalt järgmistele sätete- le: Artikkel 3 (7) a) määrus: artikkel 14c, artikli 14d lõige 3 ja artikkel 17; Kontaktasutused. Sidepidamine asutuste vahel ning hüvitisesaajate ja asutuste vahel 1. Pädevad võimuorganid võivad määrata kontaktasutused, mis võivad omavahel otse sidet pidada. b) rakendusmäärus: artikli 6 lõige 1, artikkel 8, artikkel 10b, artik- li 11 lõige 1, artikli 11a lõige 1, artikkel 12a, artikli 13 lõiked 2 ja 3, artikli 14 lõiked 1, 2 ja 3, artikli 38 lõige 1, artikli 70 lõige 1, artikli 80 lõige 2, artikkel 81, artikli 82 lõige 2, artikli 85 lõige 2, artikli 86 lõige 2, artikli 89 lõige 1, artikli 91 lõige 2, artikli 102 lõige 2, artiklid 109 ja 110 ning artikli 113 lõige 2. 2. Liikmesriigi asutus või liikmesriigi territooriumil elav või vii- biv isik võib kas otse või kontaktasutuste kaudu esitada taotluse teise liikmesriigi asutusele. 11. Lisas 11 on loetletud määruse artikli 35 lõikes 2 osutatud skeem või skeemid. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 107 II JAOTIS MÄÄRUSE ÜLDSÄTETE RAKENDAMINE Määruse artiklite 6 ja 7 rakendamine vähendamist, peatamist või tühistamist käsitlevate asjaomaste liik- mesriikide õigusaktide range kohaldamise korral, vähendatavate, peatatavate või tühistatavate hüvitiste arvuga. Artikkel 5 Konventsioonide rakendamiskorra asendamine rakendusmäärusega 2. Määruse artikli 12 lõigete 2, 3 ja 4, artiklite 46a, 46b ja 46c rakendamiseks annavad asjaomased pädevad asutused üksteisele taotluse korral kogu vajaliku teabe. Rakendusmääruse sätted asendavad määruse artiklis 6 osutatud konventsioonide rakendamiskorra sätteid; samuti asendavad need sätteid, mis on seotud määruse artikli 7 lõike 2 punktis c osutatud konventsioonide sätete rakendamisega, niivõrd kuivõrd neid ei ole loetletud lisas 5. Artikkel 8 (5) Määruse artikli 9 rakendamine Reeglid, mida kohaldatakse juhul, kui kattub õigus saada mitme liikmesriigi õigusaktide kohaselt haigus- või rasedus- ja sünnitushüvitist Artikkel 6 Vabatahtlik kindlustus või kohustusliku kindlustuse vabatahtlik jätkamine 1. Kui isik vastab määruse artikli 9 ja artikli 15 lõike 3 kohaselt vabatahtliku kindlustusskeemi või kohustusliku kindlustusskeemi vabatahtliku jätkamise tingimustele invaliidsuse, vanaduse ja toit- jakaotuse (pensionide) korral mitme skeemi alusel vastavalt ühe liikmesriigi õigusaktidele ning kui tema suhtes ei ole kehtinud kohustuslik kindlustus nendest skeemidest ühe alusel tema vii- mase töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise tõt- tu, võib see isik nimetatud artiklite alusel ühineda vabatahtliku kindlustusskeemiga või kohustusliku kindlustusskeemi vabataht- liku jätkamisega, mis on reguleeritud kõnealuse liikmesriigi õigus- aktidega, või selle puudumisel tema enda valitud skeemiga. 2. Määruse artikli 9 lõikele 2 tuginemiseks esitab isik kõnealuse liikmesriigi asutusele õiendi teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioodide kohta. Sellise õiendi saab asjaomane isik taotluse korral asutustelt, kes kohaldavad nende perioodide täitumise aluseks olnud õigusakte. Määruse artikli 12 rakendamine Artikkel 7 (11) 1. Kui töötajal või füüsilisest isikust ettevõtjal või tema pereliik- mel on õigus taotleda rasedus- ja sünnitushüvitist mitme liikmes- riigi õigusaktide alusel, määratakse selline hüvitis eranditult vas- tavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, kelle territooriumil sünnitus toimus või kui sünnitus ei ole toimunud ühegi sellise liikmesriigi territooriumil, eranditult vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, mis kehtisid kõnealuse töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suh- tes viimasena. 2. Kui töötajal või füüsilisest isikust ettevõtjal on õigus taotleda ühe ja sama töövõimetusperioodi eest haigushüvitist Iirimaa ja Ühendkuningriigi õigusaktide alusel, määratakse selline hüvitis eranditult vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, mis kehtisid kõnealuse isiku suhtes viimasena. 3. Määruse artikli 14c punktis b osutatud juhtudel, kui kõnealu- sel isikul või tema pereliikmel on õigus taotleda haiguse või rase- duse ja sünnituse korral mitterahalist hüvitist kahe riigi õigusak- tide alusel, kohaldatakse järgmisi reegleid: a) kui vähemalt ühe kõnealuse riigi õigusaktides on sätestatud, et hüvitisele õigust omavale isikule määratakse hüvitis tagasi- makse kujul, vastutab selle eest eranditult selle liikmesriigi asu- tus, kelle territooriumil see hüvitis on määratud; 1. Kui kahe või enama liikmesriigi õigusaktide alusel antavate hüvitiste suhtes võib rakendada vastastikust vähendamist, peata- jagatakse summad, mida ei makstaks mist või tühistamist, b) kui hüvitis on määratud sellise liikmesriigi territooriumil, mis ei ole kumbki kõnealusest kahest liikmesriigist, vastutab selle eest eranditult selle liikmesriigi asutus, kelle õigusaktid kehti- vad kõnealuse isiku suhtes töötamise tõttu. 108 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd Artikkel 8a Artikkel 10 (12) (13) Reeglid, mida kohaldatakse juhul, kui kattub õigus saada Kreeka õigusaktide ja ühe või mitme teise liikmesriigi või haigus-, õigusaktide kutsehaigushüvitist tööõnnetus- alusel Kui töötajal või füüsilisest isikust ettevõtjal või tema pereliikmel on ühel ja samal perioodil õigus taotleda haigus-, tööõnnetus- või kutsehaigushüvitist Kreeka õigusaktide alusel ja ühe või mitme teise liikmesriigi õigusaktide alusel, määratakse selline hüvitis eranditult vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, mis kehtisid kõnealuse isiku suhtes viimasena. Artikkel 9 (5) Reeglid, mida kohaldatakse juhul, kui kattub õigus saada mitme liikmesriigi õigusaktide alusel matusetoetust 1. Kui surm saabub liikmesriigi territooriumil, säilib selle liikmes- riigi õigusaktide alusel omandatud õigus saada matusetoetust ning mis tahes teise liikmesriigi õigusaktide alusel omandatud selline õigus lõpeb. 2. Kui surm saabub ühe liikmesriigi territooriumil ja õigus saada matusetoetust on omandatud mitme teise liikmesriigi õigusaktide alusel või kui surm saabub väljaspool liikmesriikide territooriumi ja kõnealune õigus on omandatud mitme liikmesriigi õigusaktide alusel, säilib üksnes õigus, mis on omandatud vastavalt selle liik- mesriigi õigusaktidele, mis kehtisid surnud isiku suhtes viimase- na, ning mis tahes teise liikmesriigi õigusaktide alusel omandatud selline õigus lõpeb. 3. Erandina lõigetest 1 ja 2 säilitatakse määruse artikli 14c punk- tis b ettenähtud juhul mõlema VII lisas osutatud asjaomase liik- mesriigi õigusaktide alusel omandatud õigus saada matusetoetust. Artikkel 9a Reeglid, mida kohaldatakse juhul, kui kattub õigus saada töötushüvitist Kui töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kellel on õigus saada töötushüvitist vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, mis on tema suhtes vastavalt määruse artiklile 69 kehtinud tema viimase töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ajal, siirdub Kreekasse, kus tal on samuti õigus saada töötushüvitist eelnevalt Kreeka õigusaktide alusel täitunud kindlustus-, töötamis- või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodi alusel, peatatakse Kreeka õigusaktide kohase hüvitise saamise õigus ajavahemikuks, mis on ette nähtud määruse artikli 69 lõike 1 punktis c. Reeglid, mida kohaldatakse juhul, kui kattub töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjate õigus saada perehüvitist või peretoetust 1. a) Õigus saada hüvitist või peretoetust vastavalt liikmesriigi õigusaktidele, mille järgi selle hüvitise või toetuse õiguse omandamine ei ole seatud sõltuvusse kindlustusest, tööta- misest ega füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest, pea- tatakse juhul, kui samale pereliikmele on sellesama perioodi eest ette nähtud hüvitis kas üksnes teise liikmesriigi siseriik- like õigusaktidega või tulenevalt määruse artiklite 73, 74, 77 või 78 kohaldamisest, piirdudes sellise hüvitise summaga. b) Kui kutse- või äritegevus siiski leiab aset esimese liikmesriigi territooriumil: i) hüvitise korral, mis on ette nähtud kas üksnes teise liik- mesriigi siseriiklike õigusaktidega või määruse artikli 73 või 74 alusel isikule, kellel on õigus saada perehüvitist, või isikule, kellele seda tuleb maksta, peatatakse õigus saada perehüvitist, mis on ette nähtud kas üksnes kõne- aluse teise liikmesriigi siseriikliku õiguse või nimetatud artiklite alusel, piirdudes sellise perehüvitise summaga, mis on ette nähtud selle liikmesriigi õigusaktidega, kelle territooriumil asjaomane pereliige elab. Kulud seoses hüvitisega, mille on maksnud liikmesriik, kelle territoo- riumil kõnealune pereliige elab, kannab see liikmesriik; ii) hüvitise korral, mis on ette nähtud kas üksnes teise liik- mesriigi siseriiklike õigusaktidega või määruse artikli 77 või 78 alusel isikule, kellel on õigus saada sellist hüvitist, või isikule, kellele seda tuleb maksta, peatatakse õigus saada perehüvitist või peretoetust, mis on ette nähtud kas üksnes kõnealuse teise liikmesriigi siseriiklike õigus- aktidega või tulenevalt nimetatud artiklite kohaldami- sest; sellisel juhul on asjaomasel isikul õigus saada selle liikmesriigi perehüvitist või peretoetust, kelle territooriu- mil elavad tema lapsed, kõnealuse liikmesriigi kulul, samuti on tal vajaduse korral õigus saada muid hüvitisi, mis ei ole määruse artiklis 77 või 78 osutatud peretoe- tus, nendes artiklites määratletud pädeva riigi kulul. 2. Kui töötajal, kelle suhtes kehtivad liikmesriigi õigusaktid, on õigus saada peretoetust varem Kreeka õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või töötamisperioodi alusel, peatatakse see õigus juhul, kui perehüvitis või peretoetus on sellesama perioodi eest 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 109 ning samale pereliikmele ette nähtud esimese liikmesriigi õigus- aktidega vastavalt määruse artiklitele 73 ja 74, piirdudes sellise hüvitise summaga. 3. Kui määruse artiklite 73 ja/või 74 kohaselt tuleb maksta pere- hüvitist sama perioodi eest samale pereliikmele, maksab selle liik- mesriigi pädev võimuorgan, kelle õigusaktides on ette nähtud suurem hüvitismäär, välja kogu hüvitise summa, millest poole hüvitab talle kõnealuse teise liikmesriigi pädev asutus kuni mak- simumsumma ulatuses, mis on ette nähtud selle teise liikmesriigi õigusaktidega. a) Perehüvitis, mida kõnealune isik võib taotleda tulenevalt sel- lest, et tema suhtes on kehtinud iga sellise liikmesriigi õigus- aktid, vastab päevaste hüvitiste arvule asjakohaste õigusaktide alusel. Kui selliste õigusaktidega ei ole ette nähtud päevaseid hüvitisi, määratakse perehüvitis aja eest, mille vältel iga sellise liikmesriigi õigusaktid on asjaomase isiku suhtes kehtinud, proportsionaalselt asjakohaste õigusaktidega ettenähtud aja suhtes. b) Kui asutus on perehüvitist andnud ajal, mil seda oleks pida- nud andma teine asutus, teevad kõnealused asutused omava- hel tasaarvestuse. Artikkel 10a (8) Reeglid, mida kohaldatakse juhul, kui töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes kehtivad ühe ja sama perioodi või selle osa vältel järjest mitme liikmesriigi õigusaktid c) Kui ühe liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud töötamis- või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode väljenda- takse ühikutes, mis erinevad nendest, mida kasutatakse pere- hüvitise arvutamiseks vastavalt teise liikmesriigi õigusaktidele, mis on asjaomase isiku suhtes kehtinud selsamal perioodil, tehakse ümberarvestus punktide a ja b kohaldamisel vastavalt rakendusmääruse artikli 15 lõikele 3. Kui töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes on järjest kehti- nud kahe liikmesriigi õigusaktid perioodi vältel, mis eraldab kõnealuse ühe või mõlema liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud kaht perehüvitise maksmise kuupäeva, kohaldatakse järgmisi reeg- leid. d) Rakendusmääruse lisas 8 loetletud liikmesriikide vaheliste küsimuste lahendamisel kannab kõnealusel perioodil esime- sest töötamisest või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemi- sest tulenevalt perehüvitise kulusid kandev asutus sellised kulud kogu jooksva perioodi vältel, olenemata punktist a. KOHALDATAVATE ÕIGUSAKTIDE KINDLAKSMÄÄRAMIST KÄSITLEVATE MÄÄRUSE SÄTETE RAKENDAMINE III JAOTIS Määruse artiklite 13—17 rakendamine Artikkel 11 Artikkel 10b (9) Formaalsused vastavalt määruse artikli 13 lõike 2 punktile f liikmesriigi õigusaktid lakkavad Kuupäev ja tingimused, mil kehtimast määruse artikli 13 lõike 2 punktis f osutatud isiku suhtes, määratakse kindlaks vastavalt nendele õigusaktidele. Asutus, mille on määranud selle liikmesriigi pädev võimuorgan, kelle õigusaktid kõnealuse isiku suhtes kehtima hakkavad, esitab eelmise liikmesriigi pädeva võimuorgani määratud asutusele taotluse kõnealuse kuupäeva kindlaksmääramiseks. Formaalsused töötaja lähetamise korral vastavalt määruse artikli 14 lõikele 1 ja artikli 14b lõikele 1 ning määruse artikli 17 alusel sõlmitud kokkulepetele 1. Asutused, mille on määranud selle liikmesriigi pädev võimu- organ, kelle õigusaktid jäävad kehtima, annab järgmistel juhtudel välja tõendi selle kohta, et töötaja suhtes jäävad kuni teatava kuu- päevani kehtima kõnealused õigusaktid: a) kui seda tõendit taotleb töötaja või tema tööandja määruse artikli 14 lõike 1 punktis b ja artikli 14b lõikes 1 osutatud juh- tudel; b) määruse artikli 17 kohaldamise korral. 110 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 2. Määruse artikli 14 lõike 1 punktis b ja artikli 14b lõikes 1 osu- tatud juhtudel ettenähtud nõusolekut taotleb tööandja. Artikkel 11a Formaalsused määruse artikli 14a lõike 1 ja artikli 14b lõike 2 ning määruse artikli 17 alusel sõlmitud kokkulepete korral, kui on tegu tööga muu liikmesriigi territooriumil kui see, kus isikust asjaomane tegutseb füüsilisest isik tavaliselt ettevõtjana 1. Asutus, mille on määranud selle liikmesriigi pädev võimuor- gan, kelle õigusaktid jäävad kehtima, annab järgmistel juhtudel välja tõendi selle kohta, et füüsilisest isikust ettevõtja suhtes jää- vad teatava kuupäevani kehtima kõnealused õigusaktid: a) kui füüsilisest isikust ettevõtja seda tõendit määruse artikli 14a lõikes 1 ja artikli 14b lõikes 2 osutatud juhtudel taotleb; b) määruse artikli 17 kohaldamise korral. 2. Määruse artikli 14a lõike 1 punktis b ja artikli 14b lõikes 2 osutatud juhtudel ettenähtud nõusolekut taotleb füüsilisest isikust ettevõtja. Artikkel 12 1. a) Isik, kes tavaliselt töötab või tegutseb kahe või enama liik- mesriigi territooriumil või tööandja heaks, kelle registrisse kantud asukoht või peamine tegevuskoht on ühe liikmes- riigi territooriumil ning kes tegutseb mõlemal pool kahe liikmesriigi ühist piiri, või isik, kes samal ajal töötab ühe liik- mesriigi territooriumil ja tegutseb füüsilisest isikust ettevõt- jana teise liikmesriigi territooriumil, teatab sellisest olukor- rast asutusele, mille on määranud selle liikmesriigi pädev võimuorgan, mille territooriumil see isik elab. b) Kui selle liikmesriigi õigusaktid, mille territooriumil isik elab, tema suhtes ei kehti, teatab selle liikmesriigi pädeva võimuorgani määratud asutus sellisest olukorrast asutusele, mille on määranud pädev võimuorgan selles liikmesriigis, kelle õigusaktid kõnealuse isiku suhtes kehtivad. 2. a) Kui isiku suhtes, kes tavaliselt töötab või tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana kahe või enama liikmesriigi territooriu- mil ja kes osaliselt töötab või tegutseb liikmesriigis, kelle ter- ritooriumil ta elab, kehtivad vastavalt määruse artikli 14 lõike 2 punkti b alapunktile i või artikli 14a lõike 2 esime- sele lausele selle liikmesriigi õigusaktid, annab selle liikmes- riigi pädeva võimuorgani määratud asutus kõnealusele isi- kule tõendi, et kõnealuse isiku suhtes kehtivad selle liikmesriigi õigusaktid, ning saadab selle tõendi koopia asu- tusele, mille on määranud pädev võimuorgan teises liikmes- riigis: Erisätted töötajate kohta sotsiaalkindlustusskeemi alusel kindlustuse Saksamaa i) mille territooriumil see isik osaliselt töötab või tegutseb Kui vastavalt määruse artikli 13 lõike 2 punktile a, artikli 14 lõigetele 1 ja 2 või artikli 14b lõikele 1 või määruse artikli 17 alusel sõlmitud kokkuleppele kohaldatakse Saksamaa õigusakte isiku suhtes, kelle tööle võtnud ettevõtja või tööandja registrisse kantud asukoht või peamine tegevuskoht ei asu Saksamaa territooriumil, ning kõnealusel isikul ei ole Saksamaa territooriumil kindlat töökohta, kohaldatakse neid õigusakte nii, nagu töötaks kõnealune isik oma elukohas Saksamaa territooriumil. Kui kõnealusel isikul ei ole elukohta Saksamaa territooriumil, kohaldatakse Saksamaa õigusakte nii, nagu töötaks ta kohas, mille suhtes on pädev Allgemeine Ortskrankenkasse Bonn (Bonni kohalik üldhaigekassa). ja/või ii) mille territooriumil on selle isiku tööandja registrisse kantud asukoht või peamine tegevuskoht, kui see isik on töötaja. b) Vajaduse korral saadab viimasena nimetatud asutus asutu- sele, mille on määranud selle liikmesriigi pädev võimuor- gan, kelle õigusaktid kehtivad, teavet, mida on vaja sisse- maksete määramiseks, milleks kõnealune tööandja või tööandjad ja/või asjaomane isik on nende õigusaktide järgi kohustatud. Artikkel 12a (5) Reeglid määruse artikli 14 lõike 2 punktis b, artikli 14 lõikes 3, artikli 14a lõigetes 2—4 ja artiklis 14c osutatud isikute kohta, kes tavaliselt töötavad või tegutsevad füüsilisest isikust ettevõtjana kahe või enama liikmesriigi territooriumil Määruse artikli 14 lõike 2 punkti b, artikli 14 lõike 3, artikli 14a lõigete 2–4 ja artikli 14c kohaldamisel kehtivad järgmised reeglid. 3. a) Kui isiku suhtes, kes töötab ühe liikmesriigi territooriumil ettevõtja juures, kelle registrisse kantud asukoht või pea- mine tegevuskoht on teise liikmesriigi territooriumil ning kes tegutseb mõlemal pool kahe liikmesriigi ühist piiri, või isiku suhtes, kes töötab ise füüsilisest isikust ettevõtjana sel- lise ettevõtja juures, kehtivad vastavalt määruse artikli 14 lõikele 3 või artikli 14a lõikele 3 selle liikmesriigi õigusak- tid, kelle territooriumil on selle ettevõtja registrisse kantud 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 111 asukoht või peamine tegevuskoht, annab viimasena nime- tatud liikmesriigi pädeva võimuorgani määratud asutus kõnealusele isikule tõendi, et kõnealuse isiku suhtes kehti- vad selle liikmesriigi õigusaktid, ning saadab selle tõendi koopia asutusele, mille on määranud pädev võimuorgan tei- ses liikmesriigis: c) Asutus, kes kohaldab kõnealuse isiku suhtes kehtivaks tun- nistatud õigusakte, annab sellele isikule välja tõendi selle kohta, et kõnealuse isiku suhtes kehtivad need õigusaktid, ning saadab selle tõendi koopia teistele asjaomastele asutus- tele. i) mille territooriumil kõnealune isik töötab või tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana; ii) mille territooriumil kõnealune isik elab. b) Lõike 2 punkti b eespool kohaldatakse analoogia põhjal. 4. a) Kui töötaja suhtes, kes ei ela ühegi liikmesriigi territooriu- mil, kus ta töötab, kehtivad selle liikmesriigi õigusaktid, mille territooriumil on tema tööandja registrisse kantud asu- koht või peamine tegevuskoht, annab viimasena nimetatud liikmesriigi pädeva võimuorgani määratud asutus kõnealu- sele isikule välja tõendi, et kõnealuse isiku suhtes kehtivad selle liikmesriigi õigusaktid, ning saadab selle tõendi koopia asutusele, mille on määranud pädev võimuorgan mis tahes teises liikmesriigis: i) mille territooriumil kõnealune töötaja osaliselt töötab; ii) mille territooriumil kõnealune töötaja elab. b) Lõike 2 punkti b eespool kohaldatakse analoogia põhjal. d) Selleks et määrata vastavalt määruse artikli 14a lõike 2 kol- mandale lausele kindlaks kõnealuse isiku peamine tegevus, võetakse eelkõige ja põhiliselt arvesse alaliste rajatiste asu- kohta, kus kõnealune isik töötab või tegutseb. Kui see ei õnnestu, võetakse arvesse teisi kriteeriume, nagu töö või tegevuse harilik laad või kestus, osutatud teenuste hulk ja sellisest tööst või tegevusest saadav sissetulek. e) Asjaomane asutus vahetab kogu teavet, mida on vaja, et määrata kindlaks nii kõnealuse isiku peamine tegevus kui ka tema suhtes kehtivaks tunnistatud õigusaktide kohaselt tasuda tulevad sissemaksed. 6. a) Ilma et see piiraks lõike 5, eelkõige selle punkti b kohalda- mist: kui asutus, mille on määranud pädev võimuorgan liikmes- riigis, kelle õigusaktid kehtiksid tulenevalt määruse artikli 14a lõikest 2 või 3, teeb kindlaks, et kõnealuse isiku suhtes kehtib nimetatud artikli lõige 4, teatab ta sellest teiste asja- omaste riikide pädevatele võimuorganitele või nende mää- ratud asutustele; vajaduse korral määratakse selle isiku suh- tes kehtivad õigusaktid kindlaks ühise kokkuleppega. b) Teised asjaomased asutused saadavad eespool lõike 2 punk- tis b osutatud teabe asutustele, mille on määranud pädev võimuorgan selles liikmesriigis, kelle õigusaktid on isiku suhtes kehtivaks tunnistatud. 5. a) Kui isiku suhtes, kes tavaliselt on füüsilisest isikust ettevõtja kahe või enama liikmesriigi territooriumil, kuid ei tegutse ega tööta oma elukohaliikmesriigi territooriumil, kehtivad vastavalt määruse artikli 14a lõikele 2 selle liikmesriigi õigusaktid, mille territooriumil toimub tema peamine tege- vus, teatab tema elukohaliikmesriigi pädeva võimuorgani määratud asutus sellest viivitamata teiste asjaomaste liik- mesriikide pädevate võimuorganite määratud asutustele. 7. a) Kui isiku suhtes, kes samal ajal töötab ühe liikmesriigi ter- ritooriumil ja tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana teise liikmesriigi territooriumil, kehtivad vastavalt määruse artik- li 14c punktile a selle liikmesriigi õigusaktid, mille territoo- riumil ta töötab, annab viimasena nimetatud liikmesriigi pädeva võimuorgani määratud asutus kõnealusele töötajale välja tõendi, et kõnealuse isiku suhtes kehtivad selle liikmes- riigi õigusaktid, ning saadab selle tõendi koopia asutusele, mille on määranud pädev võimuorgan mis tahes teises liik- mesriigis: b) Asjaomaste liikmesriikide pädevad võimuorganid või nende võimuorganite määratud asutused määravad ühise kokku- leppega kindlaks, millise riigi õigusaktid kõnealuse isiku suhtes kehtivad, võttes arvesse punkti d ja vajaduse korral määruse artikli 14a lõiget 4, hiljemalt kuue kuu jooksul ala- tes päevast, mil kõnealuse isiku olukorrast on ühele asja- omasele asutusele teatatud. i) mille territooriumil see isik tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana; ii) mille territooriumil see isik elab. 112 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd b) Lõike 2 punkti b eespool kohaldatakse analoogia põhjal. 8. Kui isiku suhtes, kes samal ajal töötab ühe liikmesriigi territoo- riumil ja tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana teise liikmesriigi territooriumil, kehtivad vastavalt määruse artikli 14c punktile b kahe liikmesriigi õigusaktid, kohaldatakse töötamise suhtes lõi- keid 1, 2, 3 ja 4 ning füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise suhtes mutatis mutandis lõikeid 1, 2, 3, 5 ja 6. Kahe sellise liikmesriigi pädevate võimuorganite määratud asutu- sed, kelle õigusaktid on tunnistatud kohaldatavaks, teavitavad üksteist vastavalt. annab talle tõendi, et ajal, mil ta töötab kõnealuses diplomaatili- ses või konsulaaresinduses või on sellise esinduse ametnike isikli- kus teenistuses, kehtivad tema suhtes kõnealuse liikmesriigi õigus- aktid. 4. Kui kõnealune isik on valinud Saksamaa õigusaktide kohalda- mise, kohaldatakse nende õigusaktide sätteid nii, nagu oleks see isik tööle võetud Saksamaa valitsuse asukohas. Pädev võimuor- gan määrab pädeva ravikindlustusasutuse. Artikkel 14 Artikkel 13 Euroopa ühenduste abiteenistuja valikuõiguse kasutamine Diplomaatiliste ja konsulaaresinduste teenistusse võetud isikute valikuõiguse kasutamine 1. Määruse artikli 16 lõikes 2 ettenähtud valikuõigust tuleb esma- kordselt kasutada kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil kõne- alune diplomaatiline või konsulaaresindus on töötaja teenistusse võtnud või mil töötaja on asunud sellise esinduse ametnike isik- likku teenistusse. Valik jõustub töösuhte alguskuupäeval. Kui kõnealune isik kasutab uuesti oma valikuõigust kalendriaasta lõpus, jõustub valik järgmise kalendriaasta esimesel päeval. 2. Oma valikuõigust kasutav asjaomane isik teatab sellest asutu- sele, mille on määranud selle liikmesriigi pädev võimuorgan, kelle õigusaktide kohaldamise ta on valinud, ja teavitab samal ajal ka oma tööandjat. Vajaduse korral edastab kõnealune asutus selle teabe sama liikmesriigi kõikidele teistele asutustele vastavalt selle liikmesriigi pädeva võimuorgani antud juhistele. 3. Asutus, mille on määranud selle liikmesriigi pädev võimuor- gan, kelle õigusaktide kohaldamise kõnealune isik on valinud, 1. Määruse artikli 16 lõikes 3 ettenähtud valikuõigust tuleb kasu- tada töölepingu sõlmimise ajal. Sellise lepingu sõlmimiseks voli- tatud organ teatab sellest asutusele, mille on määranud selle liik- mesriigi pädev võimuorgan, kelle õigusaktide kohaldamise abiteenistuja on valinud. Vajaduse korral edastab kõnealune asu- tus selle teabe sama liikmesriigi kõikidele teistele asutustele. 2. Asutus, mille on määranud selle liikmesriigi pädev võimuor- gan, kelle õigusaktide kohaldamise kõnealune isik on valinud, annab talle välja tõendi, et ajal, mil ta töötab Euroopa ühenduste abiteenistujana, kehtivad tema suhtes kõnealuse liikmesriigi õigusaktid. 3. Vajaduse korral määravad liikmesriikide pädevad võimuorga- nid Euroopa ühenduste abiteenistujate suhtes pädevad asutused. 4. Kui muu liikmesriigi kui Saksamaa territooriumil tööle võetud abiteenistuja on valinud Saksamaa õigusaktide kohaldamise, kohaldatakse nende õigusaktide sätteid nii, nagu oleks see isik tööle võetud Saksamaa valitsuse asukohas. Pädev võimuorgan määrab pädeva ravikindlustusasutuse. IV JAOTIS ERI LIIKI HÜVITISTEGA SEOTUD MÄÄRUSE ERISÄTETE RAKENDAMINE 1. PEATÜKK PERIOODIDE LIITMISE ÜLDREEGLID Artikkel 15 (A) (5) (11) 1. Määruse artikli 18 lõikes 1, artiklis 38, artikli 45 lõigetes 1—3, artiklis 64 ning artikli 67 lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel liide- takse perioodid vastavalt järgmistele reeglitele. a) Ühe liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või ela- misperioodidele liidetakse mis tahes teise liikmesriigi õigusak- tide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioodid määral, mil neid on vaja kasutada, et täiendada esimese liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioode omandamaks, säilitamaks või ennistamaks hüvitise saamise õigust, tingimusel et sellised kindlustus- või elamisperioodid omavahel ei kattu. Kui invaliidsuse, vanaduse või toitjakaotuse (pensionide) korral peavad vastavalt määruse artikli 46 lõikele 2 hüvitisi määrama mitme liikmesriigi asutused, teeb iga asja- omane asutus eraldi selle liitmise, arvestades tervikuna 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 113 kõiki kindlustus- või elamisperioode, mis töötajal või füüsili- sest isikust ettevõtjal on täitunud kõikide nende liikmesriikide õigusaktide alusel, mis on tema suhtes kehtinud, ilma et see piiraks vajaduse korral määruse artikli 45 lõigete 2 ja 3 ning artikli 47 lõike 1 punkti a kohaldamist. Määruse artikli 14c punktis b osutatud juhtudel võtavad eespool mainitud asutu- sed hüvitiste määramisel siiski samamoodi arvesse kindlustus- või elamisperioode, mis vastavalt kohustuslikule kindlustus- skeemile on kattuvalt täitunud kahe kõnealuse liikmesriigi õigusaktide alusel. b) Kui ühe liikmesriigi õigusaktidest tuleneva kohustusliku kind- lustusskeemi alusel täitunud kindlustus- või elamisperiood kattub kindlustusperioodiga, mis vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise alusel on täi- teise liikmesriigi õigusaktidele, võetakse tunud vastavalt arvesse üksnes kohustusliku kindlustuse alusel täitunud perioodi. c) Kui ühe liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamisperiood, mis ei ole sellisena käsitletav periood, kattub perioodiga, mida teise liikmesriigi õigusaktide alusel sellisena käsitletakse, võetakse arvesse üksnes perioodi, mis ei ole selli- sena käsitletav. f) Kui ühe liikmesriigi õigusaktide alusel võetakse teatavaid kindlustus- või elamisperioode arvesse üksnes siis, kui need on täitunud teatava tähtaja jooksul, siis selliseid õigusakte kohal- dav asutus: i) võtab arvesse üksnes neid teise liikmesriigi õigusaktide alu- sel täitunud kindlustus- või elamisperioode, mis on täitu- nud kõnealuse tähtaja jooksul; ii) pikendab sellist tähtaega nende kindlustus- või elamispe- rioodide võrra, mis on kõnealuse tähtaja jooksul täielikult või osaliselt täitunud teise liikmesriigi õigusaktide alusel, kui teise liikmesriigi õigusaktide alusel arvestatavatest kindlustus- või elamisperioodidest tulenevalt peatub üks- nes tähtaeg, mille jooksul kõnealused kindlustus- või ela- misperioodid peavad täituma. 2. Kindlustus- või elamisperioode, mis on täitunud vastavalt sel- lise liikmesriigi õigusaktidele, mille suhtes käesolev määrus ei keh- ti, kuid mida arvestatakse vastavalt sellise liikmesriigi õigusakti- dele, mille suhtes käesolev määrus kehtib, käsitletakse liitmisel arvestatavate kindlustus- või elamisperioodidena. 3. Kui ühe liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustuspe- rioode väljendatakse ühikutes, mis erinevad teise liikmesriigi õigusaktides kasutatavatest, järgitakse liitmiseks vajalikul ümber- arvestusel järgmisi reegleid. a) Kui kõnealune isik on töötaja, kelle suhtes on kehtinud kuue- päevane töönädal, või füüsilisest isikust ettevõtja: d) Mis tahes perioodi, mida sellisena käsitletakse kahe või enama liikmesriigi õigusaktide alusel, võtab arvesse üksnes selle liik- mesriigi asutus, kelle õigusaktide alusel on kindlustatu enne kõnealust perioodi viimati olnud kohustuslikult kindlustatud; kui kindlustatu ei ole olnud enne kõnealust perioodi kohus- tuslikult kindlustatud liikmesriigi õigusaktide alusel, võtab seda perioodi arvesse selle liikmesriigi asutus, kelle õigusak- tide alusel see isik on olnud pärast kõnealust perioodi esma- kordselt kohustuslikult kindlustatud. i) üks päev võrdub kaheksa tunniga ja vastupidi; ii) kuus päeva võrdub ühe nädalaga ja vastupidi; iii) 26 päeva võrdub ühe kuuga ja vastupidi; e) Kui ei ole võimalik täpselt kindlaks määrata aega, mille jook- sul on teatavad kindlustus- või elamisperioodid täitunud ühe liikmesriigi õigusaktide alusel, eeldatakse, et sellised perioodid või aeg ei kattu teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioodidega, ning need võetakse arves- se, kui see on soodus. iv) kolm kuud või 13 nädalat või 78 päeva võrdub ühe kvar- taliga ja vastupidi; v) nädalate kuudeks ümberarvutamise korral ja vastupidi arvutatakse nädalad ja kuud ümber päevadeks; vi) eelmiste reeglite kohaldamise mõjul ei tohi esitada ühe kalendriaasta jooksul täitunud kindlustusperioodi kokku 114 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd pikemana kui 312 päeva või 52 nädalat või 12 kuud või neli kvartalit. 2. PEATÜKK HAIGUS NING RASEDUS JA SÜNNITUS b) Kui kõnealune isik on töötaja, kelle suhtes on kehtinud viie- päevane töönädal: i) üks päev võrdub üheksa tunniga ja vastupidi; Määruse artikli 18 rakendamine ii) viis päeva võrdub ühe nädalaga ja vastupidi; Artikkel 16 iii) 22 päeva võrdub ühe kuuga ja vastupidi; Kindlustusperioodide tõendamine iv) kolm kuud või 13 nädalat või 66 päeva võrdub ühe kvar- taliga ja vastupidi; v) nädalate kuudeks ümberarvutamise korral ja vastupidi arvutatakse nädalad ja kuud ümber päevadeks; vi) eelmiste reeglite kohaldamise mõjul ei tohi esitada ühe kalendriaasta jooksul täitunud kindlustusperioodi kokku pikemana kui 264 päeva või 52 nädalat või 12 kuud või neli kvartalit. c) Kui kõnealune isik on töötaja, kelle suhtes on kehtinud seits- mepäevane töönädal: 1. Selleks et tugineda määruse artiklile 18, esitab töötaja või füü- silisest isikust ettevõtja pädevale asutusele õiendi kindlustuspe- rioodide kohta, mis tal on täitunud tema suhtes viimasena kehti- nud liikmesriigi õigusaktide alusel. 2. Selle õiendi annab/annavad töötaja või füüsilisest isikust ette- võtja taotluse korral selle liikmesriigi asutus või asutused, kelle õigusaktid tema suhtes viimasena kehtisid. Kui isik kõnealust õiendit ei esita, saab pädev asutus selle asjaomaselt asutuselt või asjaomastelt asutustelt. 3. Kui pädeva riigi õigusaktides sätestatud tingimuste täitmiseks on vaja arvestada eelnevalt mõne teise liikmesriigi õigusaktide alu- sel täitunud kindlustusperioode, kohaldatakse analoogia põhjal lõikeid 1 ja 2. i) üks päev võrdub kuue tunniga ja vastupidi; Määruse artikli 19 rakendamine ii) seitse päeva võrdub ühe nädalaga ja vastupidi; iii) 30 päeva võrdub ühe kuuga ja vastupidi; iv) kolm kuud või 13 nädalat või 90 päeva võrdub ühe kvar- taliga ja vastupidi; v) nädalate kuudeks ümberarvutamise korral ja vastupidi arvutatakse nädalad ja kuud ümber päevadeks; vi) eelmiste reeglite kohaldamise mõjul ei tohi esitada ühe kalendriaasta jooksul täitunud kindlustusperioodi kokku pikemana kui 360 päeva või 52 nädalat või 12 kuud või neli kvartalit. Kui liikmesriigi seaduste alusel täitunud kindlustusperioode väl- jendatakse kuudes, käsitletakse päevi, mis käesolevas lõikes sätes- tatud ümberarvutusreeglite kohaselt vastavad osale kuust, terve kuuna. Artikkel 17 (14) Mitterahaline hüvitis elamise korral muus liikmesriigis kui pädevas liikmesriigis 1. Selleks et saada määruse artikli 19 alusel mitterahalist hüvitist, peab töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja registreerima enda ja oma pereliikmed oma elukoha järgses asutuses, esitades õiendi selle kohta, et temal ja ta pereliikmetel on õigus saada kõnealust hüvitist. Selle õiendi, mis vajaduse korral põhineb tööandja antud teabel, annab pädev asutus. Kui töötaja või füüsilisest isikust ette- võtja või tema pereliige kõnealust õiendit ei esita, saab elukoha- järgne asutus selle pädevatelt asutustelt. 2. Kõnealune õiend kehtib niikaua, kui elukohajärgne asutus saab teate selle tühistamise kohta. Kui kõnealuse õiendi on välja and- nud Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia või Portugali asutus, kehtib see üksnes ühe aasta alates väljaandmise kuupäevast ning seda tuleb igal aastal pikendada. 3. Kui kõnealune isik on hooajatöötaja, kehtib lõikes 1 osutatud õiend kogu hooajatöö eeldatava kestuse ajal, välja arvatud juhul, 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 115 kui pädev asutus teatab elukohajärgsele asutusele selle tühistami- sest. Artikkel 18 4. Elukohajärgne asutus teatab pädevale asutusele igast lõike 1 kohasest registreerimisest. 5. Igal mitterahalise hüvitise taotlemise korral esitab asjaomane isik lisaks dokumendid, mida nõutakse hüvitise määramiseks vas- tavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, mille territooriumil see isik elab. 6. Haiglaravi korral teatab elukohajärgne asutus kolme päeva jooksul alates selle teadasaamisest pädevale asutusele haiglasse saabumise kuupäeva, haiglaravi tõenäolise kestuse ja haiglast lah- kumise kuupäeva. Teatada ei ole vaja, kui mitterahalise hüvitise kulud makstakse elukohajärgsele asutusele tagasi ühekordse mak- sena. 7. Elukohajärgne asutus teatab pädevale asutusele ette igast otsu- sest seoses mitterahalise hüvitise määramisega, kui selle tõenäo- line või tegelik maksumus ületab ühekordselt makstava summa, mille halduskomisjon kindlaks määrab ja korrapäraselt üle vaa- tab. Pädevale asutusele antakse vastuväidete esitamiseks ja nende vastuväidete põhjendamiseks 15 päeva alates sellise teabe saat- mise päevast; kui selle aja möödudes ei ole esitatud ühtegi sellist vastuväidet, määrab elukohajärgne asutus mitterahalise hüvitise. Kui selline hüvitis tuleb määrata eriti kiiresti, teatab elukohajärgne asutus sellest viivitamata pädevale asutusele. Vastuväitest teatada ja vastuväidet põhjendada ei ole vaja, kui mitterahalise hüvitise kulud makstakse elukohajärgsele asutusele tagasi ühekordse mak- sena. 8. Töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja või tema pereliikmed teatavad elukohajärgsele asutusele igast oma olukorra muutusest, mis tõenäoliselt võib muuta nende õigust saada mitterahalist hüvitist, eelkõige igast kõnealuse isiku töötamise või füüsilisest isi- kust ettevõtjana tegutsemise lakkamisest või muutumisest või töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja või tema pereliikme igast elu- või viibimiskoha muutusest. Kui töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja kindlustus või mitterahalise hüvitise saamise õigus lak- kab, teatab pädev asutus sellest samuti elukohajärgsele asutusele. Elukohajärgne asutus võib igal ajal taotleda pädevalt asutuselt tea- vet seoses töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja kindlustusega või tema õigusega saada mitterahalist hüvitist. Rahaline hüvitis elamise korral muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik 1. Selleks et saada määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alusel raha- list hüvitist, peab töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja kolme päeva jooksul alates oma töövõimetuse algusest pöörduma elu- kohajärgse asutuse poole, esitades teate töö lakkamise kohta, või kui see on pädeva või elukohajärgse asutuse kohaldatavates õigus- aktides ette nähtud, töövõimetustõendi, mille on andnud kõne- aluse isiku raviarst. 2. Kui elukohariigi raviarstid ei anna töövõimetustõendeid, pöör- dub kõnealune isik otse elukohajärgse asutuse poole tähtaja jook- sul, mis on määratud selle asutuse kohaldatavates õigusaktides. See asutus korraldab viivitamata töövõimetuse arstliku kinnita- mise ning lõikes 1 osutatud tõendi koostamise. Sellisesse tõen- disse märgitakse töövõimetuse tõenäoline kestus ning tõend edas- tatakse viivitamata pädevale asutusele. 3. Kui lõiget 2 ei kohaldata, korraldab elukohajärgne asutus nii- pea kui võimalik ja vähemalt kolme päeva jooksul alates päevast, mil kõnealune isik selle asutuse poole pöördus, tema arstliku läbi- vaatuse nii, nagu oleks seesama asutus isiku kindlustanud. Läbi- vaatuse teinud arsti tõendisse märgitakse eelkõige töövõimetuse tõenäoline kestus ning elukohajärgne asutus edastab tõendi päde- vale asutusele vähemalt kolme päeva jooksul alates läbivaatuse kuupäevast. 4. Seejärel korraldab elukohajärgne asutus vajaliku ametliku kontrolli või arstliku läbivaatuse nii, nagu oleks seesama asutus kõnealuse isiku kindlustanud. Niipea kui see asutus teeb kindlaks, et kõnealune isik võib tööd jätkata, teatab ta sellest viivitamata isi- kule ja pädevale asutusele, märkides töövõimetuse lõppemise kuupäeva. Ilma et see piiraks lõike 6 kohaldamist, käsitletakse kõnealusele isikule esitatud teadet pädeva asutuse nimel tehtud otsusena. 5. Kõikidel juhtudel jätab pädev asutus endale õiguse korraldada kõnealuse isiku läbivaatus selle asutuse enda valitud arsti poolt. 9. Kaks või enam liikmesriiki või nende liikmesriikide pädevad võimuorganid võivad pärast halduskomisjoni arvamuse saamist kokku leppida muude rakendussätete suhtes. 6. Kui pädev asutus otsustab rahalist hüvitist mitte anda, sest kõnealune isik ei ole täitnud elukohariigi õigusaktidega ettenäh- tud formaalsusi, või teeb kindlaks, et kõnealune isik võib tööd jät- kata, teatab see asutus isikule oma otsusest ning saadab samal ajal sellise otsuse koopia elukohajärgsele asutusele. 116 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 7. Kui kõnealune isik jätkab tööd, teatab ta sellest pädevale asu- tusele, kui selline teatamine on selle asutuse kohaldatavates õigus- aktides ette nähtud. 8. Pädev asutus maksab rahalise hüvitise välja asjakohaselt, eel- kõige rahvusvahelise rahakaardiga, ning teatab sellest elukohajärg- sele asutusele ja kõnealusele isikule. Kui rahalist hüvitist maksab elukohajärgne asutus pädeva asutuse nimel, teatab pädev asutus kõnealusele isikule tema õigused ning elukohajärgsele asutusele sellise rahalise hüvitise summa, väljamakse kuupäeva ja maksi- mumperioodi, mille eest väljamakseid tuleb määrata vastavalt pädeva liikmesriigi õigusaktidele. 9. Kaks või enam liikmesriiki või nende liikmesriikide pädevad võimuorganid võivad pärast halduskomisjoni arvamuse saamist kokku leppida muude rakendussätete suhtes. elavad, märgitakse vajaduse korral ära eelkõige mitterahaliste hüvitiste määramise maksimumperiood, mis on ette nähtud selle liikmesriigi õigusaktidega. Kui pereliikmed sellist tõendit ei esita, võtab viibimiskohajärgne asutus selle tõendi saamiseks ühendust elukohajärgse asutusega. 2. Rakendusmääruse artikli 17 lõikeid 6, 7 ja 9 kohaldatakse ana- loogia põhjal. Sel juhul käsitletakse pereliikmete elukoha järgset asutust pädeva asutusena. Määruse artikli 22 rakendamine Määruse artikli 20 rakendamine Artikkel 20 Artikkel 19 Erisätted piirialatöötajate ja nende pereliikmete suhtes Piirialatöötajatele või nende pereliikmetele võidakse ravimeid, sidemeid, prille ja väikeabivahendeid anda ning laboratoorseid analüüse ja teste teha üksnes selle liikmesriigi territooriumil, kus need on välja kirjutatud, vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, välja arvatud juhul, kui pädeva asutuse kohaldatavad õigusaktid või asjaomaste liikmesriikide või nende liikmesriikide pädevate võimuorganite vahel sõlmitud kokkulepe on soodsam. Määruse artikli 21 lõike 2 teise lõigu kohaldamine Artikkel 19a (15) Mitterahaline hüvitis pädevas riigis viibimise korral. Pereliikmed, kes elavad muus liikmesriigis kui see, kus elab kõnealune töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja 1. Selleks et saada määruse artikli 21 alusel mitterahalist hüvitist, peavad pereliikmed esitama viibimiskohajärgsele asutusele tõendi selle kohta, et neil on õigus saada kõnealust hüvitist. Selles tõen- dis, mille annab pereliikmete elukoha järgne asutus võimaluse korral enne nende lahkumist liikmesriigi territooriumilt, kus nad Mitterahaline hüvitis viibimise korral muus liikmesriigis kui pädev riik. Rahvusvahelises transpordis töötavate isikute ja nende pereliikmete erijuhtum 1. Selleks et saada endale või endaga kaasasolevatele pereliikme- tele mitterahalist hüvitist, esitab rahvusvahelises transpordis töö- tav isik, kelle suhtes kehtib määruse artikli 14 lõike 2 punkt a ja kes oma töötamise käigus siirdub muu liikmesriigi kui pädeva riigi territooriumile, võimalikult kiiresti viibimiskohajärgsele asu- tusele eriõiendi, mille on andnud tööandja või tema esindaja jooksva kalendrikuu või õiendi esitamisele eelnenud kahe kalend- rikuu jooksul. Sellises õiendis märgitakse eelkõige ära kuupäev, millest alates nimetatud tööandja on kõnealuse isiku tööle võt- nud, ning pädeva asutuse nimi ja aadress; kui tööandja ei pea pädeva riigi õigusaktide kohaselt siiski teadma pädevat asutust, teatab kõnealune isik kirjalikult selle asutuse nime ja aadressi oma taotluse esitamisel viibimiskohajärgsele asutusele. Sellise õiendi esitanud isiku puhul loetakse, et ta on täitnud mitterahalise hüvi- tise õiguse omandamise tingimused. Kui isik ei ole enne ravi saa- mist võimeline viibimiskohajärgse asutusega ühendust võtma, saab ta kõnealuse õiendi esitamise korral siiski ravi nii, nagu oleks seesama asutus ta kindlustanud. 2. Viibimiskohajärgne asutus esitab kolme päeva jooksul päde- vale asutusele järelepärimise, kas kõnealune isik vastab mittera- halise hüvitise õiguse omandamise tingimustele. Viibimiskoha- järgne asutus annab mitterahalist hüvitist pädevalt asutuselt vastuse saamiseni, kuid mitte üle 30 päeva. 3. Pädev asutus saadab viibimiskohajärgsele asutusele vastuse 10 päeva jooksul alates sellekohase taotluse saamisest viibimiskoha- järgselt asutuselt. Kui vastus on jaatav, määrab pädev asutus vaja- duse korral maksimumperioodi, mille eest võidakse mitterahalist hüvitist vastavalt selle asutuse kohaldatavatele õigusaktidele mää- rata, ning viibimiskohajärgne asutus jätkab selle mitterahalise hüvitise andmist. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 117 4. Lõikes 1 ettenähtud õiendi asemel võib selles lõikes osutatud isik esitada viibimiskohajärgsele asutusele õiendi selle kohta, et mitterahalise hüvitise saamise õiguse omandamise tingimused on täidetud. Kõnealuses õiendis, mille annab välja pädev asutus, mär- gitakse vajaduse korral ära eelkõige maksimumperiood, mille eest võidakse mitterahalist hüvitist vastavalt pädeva liikmesriigi õigus- aktidele määrata. Sel juhul lõikeid 1, 2 ja 3 ei kohaldata. nähtud pädeva liikmesriigi õigusaktidega. See õiend võidakse asjaomase isiku taotluse korral välja anda pärast tema lahkumist, kui seda ei olnud vääramatu jõu tõttu võimalik enne koostada. 2. Rakendusmääruse artikli 17 lõikeid 6, 7 ja 9 kohaldatakse ana- loogia põhjal. 5. Rakendusmääruse artikli 17 lõikeid 6, 7 ja 9 kohaldatakse ana- loogia põhjal. 3. Määruse artikli 22 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud juhul kohaldatakse lõikeid 1 ja 2 mitterahalise hüvitise andmise suhtes analoogia põhjal. 6. Lõikes 1 osutatud eeldusel antud mitterahaline hüvitis hüvita- takse vastavalt määruse artikli 36 lõikele 1. Artikkel 23 Mitterahaline hüvitis pereliikmetele Artikkel 21 Määruse artikli 22 lõike 3 kohaselt mitterahalise hüvitise määramise korral pereliikmetele kohaldatakse analoogia põhjal rakendusmääruse artiklit 21 või 22. Mitterahaline hüvitis viibimise korral muus liikmesriigis kui pädev kohaldata kelle rakendusmääruse artiklit 20, või füüsilisest isikust ettevõtjad Töötajad, suhtes riik. ei 1. Selleks et saada määruse artikli 22 lõike 1 punkti a alapunkti i alusel mitterahalist hüvitist, välja arvatud rakendusmääruse artik- lis 20 osutatud juhud, esitab töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja viibimiskohajärgsele asutusele õiendi selle kohta, et tal on õigus saada mitterahalist hüvitist. Selles õiendis, mille annab kõnealuse isiku taotlusel pädev asutus võimaluse korral enne tema lahkumist elukohaliikmesriigi territooriumilt, märgitakse vajaduse korral ära eelkõige mitterahaliste hüvitiste määramise maksimumperiood, mis on ette nähtud pädeva riigi õigusaktidega. Kui kõnealune isik sellist tõendit ei esita, saab viibimiskohajärgne asutus selle päde- valt asutuselt. 2. Rakendusmääruse artikli 17 lõikeid 6, 7 ja 9 kohaldatakse ana- loogia põhjal. Rakendusmääruse artikli 17 lõigete 6, 7 ja 9 ning artiklite 21 ja 22 kohaldamisel käsitletakse määruse artikli 22 lõike 3 teises lõigus osutatud juhtudel pädeva asutusena ja pädeva riigi õigusaktidena siiski vastavalt elukohajärgset asutust ja pereliikmete elukohariigi õigusakte. Artikkel 24 isikust Rahaline ettevõtjatele, kes viibivad muus liikmesriigis kui pädev riik töötajatele füüsilisest hüvitis või artiklit Rahalise hüvitise saamise suhtes vastavalt määruse artikli 22 lõike 1 punkti a alapunktile ii kohaldatakse analoogia põhjal rakendusmääruse piiraks 18. töövõimetustõendi esitamise kohustust, ei nõuta liikmesriigi territooriumil viibivalt töötajalt või füüsilisest isikust ettevõtjalt, kes ei tööta ega tegutse füüsilisest isikust ettevõtjana, teatamist töö lakkamise kohta, millele on osutatud rakendusmääruse artikli 18 lõikes 1. Ilma see et Artikkel 22 Määruse artikli 23 lõike 3 rakendamine Mitterahaline hüvitis töötajatele või isikust ettevõtjatele, kes vahetavad elukohta või naasevad oma elukohariiki, ning isikust töötajatele või ettevõtjatele, kellel lubatakse siirduda teise liikmesriiki ravile füüsilisest füüsilisest 1. Selleks et saada määruse artikli 22 lõike 1 punkti b alapunkti i alusel mitterahalist hüvitist, esitab töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja elukohajärgsele asutusele õiendi selle kohta, et tal on õigus jätkuvalt saada kõnealust hüvitist. Selles õiendis, mille annab pädev asutus, märgitakse vajaduse korral ära eelkõige sel- lise hüvitise jätkuva määramise maksimumperiood, mis on ette Artikkel 25 Õiend pereliikmete kohta, keda tuleb arvesse võtta rahalise hüvitise arvutamisel 1. Selleks et saada hüvitist määruse artikli 23 lõike 3 alusel, esi- tab töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja pädevale asutusele õiendi oma pereliikmete kohta, kes elavad muu liikmesriigi terri- tooriumil kui see, kus on kõnealune asutus. 118 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 2. Selle õiendi annab välja pereliikmete elukoha järgne asutus. Õiend kehtib 12 kuud alates väljaandmise kuupäevast. Seda või- dakse pikendada; sel juhul kehtib õiend alates pikendamise kuu- päevast. Asjaomane isik teatab pädevale asutusele viivitamata igast asja- olust, mis tingib vajaduse seda õiendit muuta. Selline muudatus jõustub alates sellise asjaolu tekkimise kuupäevast. 3. Pädev asutus võib nõuda, et asjaomane isik esitaks lõikes 1 ettenähtud õiendi asemel hiliseimad isikuandmeid sisaldavad dokumendid oma pereliikmete kohta, kes elavad muu riigi terri- tooriumil kui see, kus on kõnealune asutus. Määruse artikli 25 lõike 1 rakendamine Artikkel 26 See õiend kehtib määruse artikli 69 lõike 1 punktis c ettenähtud aja, niikaua kui kõnealused tingimused on täidetud. Kui need tin- gimused ei ole enam täidetud, teatab töötu sihtkoha töötuskind- lustusasutus sellest kolme päeva jooksul kõnealusele ravikindlus- tusasutusele. 3. Rakendusmääruse artikli 17 lõikeid 6, 7 ja 9 kohaldatakse ana- loogia põhjal. 4. Selleks et saada pädeva liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud rahalist hüvitist, saadab töötu oma töövõimetustõendi kolme päeva jooksul oma sihtkoha ravikindlustusasutusele. Samuti mär- gib ta kuupäeva, mis ajani ta on saanud ravikindlustushüvitist, ning oma aadressi riigis, kus ta viibib. 5. Töötu sihtkoha ravikindlustusasutus teatab kolme päeva jook- sul pädevale ravikindlustusasutusele ja asutusele, kus kõnealune isik on registreeritud tööotsijaks, töövõimetuse alguse ja lõpu kuupäeva. 6. Määruse artikli 25 lõikes 4 määratletud juhtudel teatab töötu sihtkoha ravikindlustusasutus pädevale ravikindlustusasutusele ja pädevale töötuskindlustusasutusele, et ta peab rahalise ja mittera- halise hüvitise perioodi pikendamise tingimusi täidetuks, põhjen- dades oma arvamust, ning lisab pädevale ravikindlustusasutusele saadetavale teatele läbivaatusarsti üksikasjaliku hinnangu pat- siendi seisundi kohta, märkides perioodi, mille vältel määruse artik- li 25 lõike 4 kohaldamise tingimused tõenäoliselt kestavad. Pädev ravikindlustusasutus teeb seejärel otsuse perioodi pikendamise kohta, mille vältel haigele töötule võib määrata hüvitise. Hüvitis töötutele, kes siirduvad tööd otsima teise liikmesriiki kui pädev riik 7. Rakendusmääruse artikli 18 lõikeid 2, 3, 4, 5, 6, 8 ja 9 kohal- datakse analoogia põhjal. 1. Selleks et saada endale ja oma pereliikmetele rahalist ja mitte- rahalist hüvitist määruse artikli 25 lõike 1 alusel, esitab töötu oma sihtkoha ravikindlustusasutusele õiendi, mida ta peaks enne oma lahkumist olema taotlenud pädevalt ravikindlustusasutuselt. Kui töötu kõnealust õiendit ei esita, saab tema sihtkoha asutus selle pädevalt asutuselt. See õiend peab tõestama õigust saada kõnealust hüvitist määruse artikli 69 lõike 1 punktis a sätestatud tingimustel; selles tuleb ära märkida õiguse kestus, arvestades määruse artikli 69 lõike 1 punkti c, ning nimetada rahalise hüvitise summa, mida vajaduse korral antakse ravikindlustuse põhjal eespool osutatud perioodi vältel kõnealuse isiku töövõimetuse või haiglaravi korral. Määruse artikli 25 lõike 3 rakendamine Artikkel 27 Mitterahaline hüvitis töötu pereliikmetele elamise korral muus liikmesriigis kui pädev riik 2. Töötu sihtkoha töötuskindlustusasutus kontrollib rakendus- määruse artiklis 83 osutatud õiendi koopia põhjal, mis saadetakse sama koha ravikindlustusasutusele, et määruse artikli 69 lõike 1 punktis b sätestatud tingimused on täidetud, ning määrab kuu- päeva, millest alates need on täidetud, ja kuupäeva, millest alates töötu saab töötushüvitist pädeva asutuse kulul. Mitterahalise hüvitise määramise suhtes töötu pereliikmetele, kes elavad muu liikmesriigi kui pädeva territooriumil, kohaldatakse analoogia põhjal rakendusmääruse artiklit 17. saavate töötu Määruse artikli 69 lõike 1 alusel hüvitist riigi 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 119 tuleb esitada õiend, millele on pereliikmete registreerimisel osutatud rakendusmääruse artikli 26 lõikes 1. See õiend kehtib aja vältel, mille eest võidakse määrata hüvitist määruse artikli 69 lõike 1 alusel. Määruse artikli 26 rakendamine tingimused sellise hüvitise saamise õiguse omandamiseks. Kui pensionär kõnealust õiendit ei esita, saab elukohajärgne asutus selle asutuselt või ühelt asutustest, kes vastutavad pensioni maks- mise eest, või vajaduse korral asutuselt, kes on volitatud sellist õiendit andma. Selle õiendi saamist oodates võib elukohajärgne asutus aktsepteeritud dokumentide põhjal registreerida pensionäri ja tema pereliikmed ajutiselt. Registreerimine on mitterahalise hüvitise maksmise eest vastutavale asutusele siduv vaid juhul, kui see asutus on andnud lõikes 1 ettenähtud õiendi. 3. Elukohajärgne asutus teatab asutusele, mis on välja andnud lõi- kes 2 ettenähtud õiendi, igast nimetatud lõike kohasest registree- ringust. Artikkel 28 Mitterahaline hüvitis pensionitaotlejatele ja nende pereliikmetele 4. Mitterahalise hüvitise taotlemise korral tuleb elukohajärgsele asutusele viimast väljamakset kajastava kviitungi või rahakaardi lõigendi abil tõestada, et pensionäril on jätkuvalt õigus saada pen- sioni. 1. Selleks et saada määruse artikli 26 lõike 1 alusel mitterahalist hüvitist oma elukohaliikmesriigi territooriumil, tuleb taotlejal koos oma pereliikmetega registreerida end elukohajärgses asutu- ses, esitades õiendi selle kohta, et tal on teise liikmesriigi õigusak- tide alusel õigus saada kõnealust hüvitist endale ja oma pereliik- metele. Selle õiendi annab selle teise liikmesriigi asutus, kes vastutab mitterahaliste hüvitiste eest. 2. Elukohajärgne asutus teatab selle õiendi andnud asutusele igast lõike 1 kohasest registreeringust. 5. Pensionär või tema pereliikmed teatab/teatavad elukohajärg- sele asutusele igast õigusest saada mitterahalist hüvitist, eelkõige igast pensioni peatamisest või tühistamisest ning igast elukoha- muutusest. Pensioni eest vastutavad asutused teatavad pensionäri elukoha järgsele asutusele samuti igast sellisest muutusest. 6. Halduskomisjon määrab vajalikus ulatuses kindlaks korra, mille alusel määratakse kindlaks asutus, kes määruse artikli 28 lõike 2 punktis b osutatud juhul kannab mitterahalise hüvitise kulud. Määruse artiklite 28 ja 28a rakendamine Määruse artikli 29 rakendamine Artikkel 29 Mitterahaline hüvitis pensionäridele ja nende pereliikmetele, kes ei ela selle liikmesriigi territooriumil, kelle õigusaktide alusel nad saavad pensioni ja kelle õigusaktide alusel neil on õigus saada hüvitist 1. Selleks et saada määruse artikli 28 lõike 1 ja artikli 28a alusel mitterahalist hüvitist oma elukohaliikmesriigi territooriumil, tuleb pensionäril koos oma pereliikmetega registreerida end elukoha- järgses asutuses, esitades õiendi selle kohta, et tal on õigus saada kõnealust hüvitist endale ja oma pereliikmetele vastavalt nendele õigusaktidele või ühe liikmesriigi õigusaktidele, mille alusel tuleb talle maksta pensioni. 2. Selle õiendi annab pensionäri taotluse korral asutus või üks asutustest, kes vastutavad pensioni maksmise eest, või vajaduse korral asutus, kes on volitatud määrama mitterahalise hüvitise saamise õigusi, niipea kui kõnealune pensionär on täitnud Artikkel 30 (14) Mitterahaline hüvitis pereliikmetele, kes elavad muus liikmesriigis kui see riik, kus elab pensionär 1. Selleks et saada oma elukohariigis määruse artikli 29 lõike 1 alusel mitterahalist hüvitist, tuleb pereliikmetel registreerida end elukohajärgses asutuses, esitades dokumendid vastavalt õigusak- tidele, mida see asutus kohaldab sellise hüvitise määramiseks pen- sionäri pereliikmetele, ning õiendi selle kohta, et pensionäril on õigus saada endale ja oma pereliikmetele mitterahalist hüvitist. See õiend, mille annab pensionäri elukoha järgne asutus, kehtib niikaua, kui pereliikmete elukoha järgsele asutusele ei ole teata- tud selle tühistamisest. Kui sellise õiendi on välja andnud Saksa- maa, Prantsusmaa, Itaalia või Portugali asutus, kehtib see ainult ühe aasta alates väljaandmise kuupäevast ning seda tuleb igal aas- tal pikendada. 2. Pereliikmed esitavad mitterahalise hüvitise taotlemisel eluko- hajärgsele asutusele lõikes 1 osutatud õiendi, kui selle asutuse 120 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd kohaldatavates õigusaktides on ette nähtud, et kõnealuse taotlu sega peavad kaasas olema tõendid pensioni saamise õiguse kohta. 3. Pensionäri elukoha järgne asutus teatab pereliikmete elukoha järgsele asutusele pensioni peatamisest või tühistamisest ning igast pensionäri elukohamuutusest. Pereliikmete elukoha järgne asutus võib igal ajal taotleda pensionäri elukoha järgselt asutuselt mis tahes teavet seoses õigusega saada mitterahalist hüvitist. 4. Pereliikmed teatavad oma elukoha järgsele asutusele igast olu- korra muutusest, mis võib tõenäoliselt muuta nende õigust saada mitterahalist hüvitist, eelkõige igast elukohamuutusest. Määruse artikli 31 rakendamine Artikkel 31 sünnituskindlustusskeemi alusel ettenähtud hüvitis samaväärne kaevanduste ja samalaadsete ettevõtete töötajate eriskeemi alusel antava hüvitisega, võivad viimasena nimetatud töötajad ja nende pereliikmed pöörduda oma viibimis- või elukohariigi territooriu- mil asuva lähima asutuse poole, mis on nimetatud rakendusmää- ruse lisas 3, isegi kui see on terasetööliste skeemi kohaldav asu- tus, ning see asutus annab neile seejärel sellist hüvitist. 2. Kui kaevanduste ja samalaadsete ettevõtete töötajate eriskeemi alusel ettenähtud hüvitis on soodsam, jääb selliste töötajate ja nende pereliikmete valida, kas nad pöörduvad selle skeemi kohal- damise eest vastutava asutuse poole või oma viibimis- või eluko- hariigi territooriumil asuva lähima asutuse poole, kes kohaldab terasetööliste skeemi. Viimasena nimetatud juhul juhib kõnealune asutus asjaomase isiku tähelepanu sellele, et pöördudes eespool mainitud eriskeemi kohaldamise eest vastutava asutuse poole, saaks ta hüvitist soodsamalt; lisaks sellele peab kõnealune asutus teatama asjaomastele isikule sellise asutuse nime ja aadressi. Mitterahaline hüvitis pensionäridele ja nende pereliikmetele, kes viibivad muus liikmesriigis kui nende elukohariik Määruse artikli 35 lõike 2 rakendamine 1. Selleks et saada hüvitist määruse artikli 31 alusel, esitab pen- sionär viibimiskohajärgsele asutusele õiendi selle kohta, et tal on õigus saada kõnealust hüvitist. Selles õiendis, mille annab pensio- näri elukoha järgne asutus võimaluse korral enne pensionäri lah- kumist oma elukohariigi territooriumilt, märgitakse vajaduse kor- ral hüvitiste määramise maksimumperiood, mis on ette nähtud kõnealuse liikmesriigi õigusaktidega. Kui pensionär sellist tõendit ei esita, saab viibimis- kohajärgne asutus selle elukohajärgselt asutuselt. eelkõige mitterahaliste ära Artikkel 32a Teatavate füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes kehtivad eriskeemid 2. Rakendusmääruse artikli 17 lõikeid 6, 7 ja 9 kohaldatakse ana- loogia põhjal. Sel juhul käsitletakse pädeva asutusena pensionäri elukoha järgset asutust. Määruse artikli 35 lõikes 2 osutatud skeem või skeemid on loetletud lisas 11. 3. Määruse artikliga 31 hõlmatud pereliikmetele mitterahalise hüvitise määramisel kohaldatakse analoogia põhjal lõikeid 1 ja 2. Määruse artikli 35 lõike 1 rakendamine Määruse artikli 35 lõike 4 rakendamine Artikkel 32 Artikkel 33 Asutus, kelle poole võivad pöörduda kaevanduste ja samalaadsete ettevõtete töötajad ja nende pereliikmed, kes viibivad või elavad muus liikmesriigis kui pädev riik Selle perioodi arvestamine, mille eest teise liikmesriigi asutus on juba hüvitist andnud 1. Määruse artikli 35 lõikes 1 osutatud juhtudel ja kui viibimis- või elukohariigis on terasetöölistele haigus- või rasedus- ja Määruse artikli 35 lõike 4 rakendamisel võib liikmesriigi asutus, taotleda teise kelle poole pöördutakse hüvitise saamiseks, 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 121 liikmesriigi asutuselt teavet aja kohta, mille jooksul viimasena nimetatud asutus on sama haigusjuhu või raseduse ja sünnituse tõttu hüvitist juba andnud. 3. PEATÜKK INVALIIDSUS, VANADUS JA TOITJAKAOTUS (PENSIONID) Teises liikmesriigis viibimise ajal tekkinud kulude tagasimaksmine liikmesriigi pädeva asutuse poolt Artikkel 34 (12) 1. Kui töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja viibimise ajal muus liikmesriigis kui pädev riik ei ole võimalik täita rakendusmääruse artikli 20 lõigetes 1 ja 4 ning artiklites 21, 23 ja 31 ettenähtud formaalsusi, maksab pädev asutus selle isiku taotlusel tema kulud vastavalt määradele, mida kohaldab viibimiskohajärgne asutus. 2. Pädeva asutuse taotluse korral annab viibimiskohajärgne asu- tus pädevale asutusele teavet selliste määrade kohta. Kui viibimiskohajärgne asutus ja pädev asutus on sõlminud kok- kuleppe, mis näeb ette, et antud hüvitisi kas ei maksta üldse tagasi või makstakse tagasi ühekordse maksena määruse artikli 22 lõike 1 punkti a alapunkti i või artikli 31 alusel, nõutakse viibimisko- hajärgselt asutuselt lisaks sellele veel kõnealusele isikule vastavalt lõikele 1 makstava summa ülekandmist pädevale asutusele. Hüvitise saamise taotluste esitamine ja läbivaatamine Artikkel 35 (11) Invaliidsushüvitise taotlemine, kui töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes on kehtinud üksnes määruse IV lisa A osas nimetatud õigusaktid, samuti määruse artikli 40 lõikes 2 osutatud juhul 1. Selleks et saada hüvitist määruse artiklite 37, 38 ja 39 alusel, sealhulgas määruse artikli 40 lõikes 2, artikli 41 lõikes 1 ja artikli 42 lõikes 2 osutatud juhtudel, esitab töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja taotluse kas selle liikmesriigi asutusele, kelle õigusaktid on tema suhtes kehtinud ajal, mil tekkis töövõimetus ja sellele järgnes invaliidsus või süvenes selline invaliidsus, või oma eluko- hajärgsele asutusele, kes seejärel esitab selle taotluse esimesena nimetatud asutusele, märkides taotluse esitamise kuupäeva; seda kuupäeva käsitletakse esimesena nimetatud asutusele taotluse esi- tamise kuupäevana. Kui on määratud haigushüvitis, tuleb pensio- nitaotluse esitamise kuupäevana vajaduse korral siiski käsitleda sellise rahalise hüvitise lakkamise kuupäeva. 2. Määruse artikli 41 lõike 1 punktis b osutatud juhul teatab asu- tus, kes on töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja viimasena kind- lustanud, vastavalt oma kohaldatavatele õigusaktidele ettenähtud hüvitise summa ja jõustumiskuupäeva hüvitise maksmise eest alg- selt vastutavale asutusele. Jõustuvalt sellest kuupäevast tühista- takse enne invaliidsuse süvenemist maksta tulnud hüvitis või vähendatakse seda summani, mis ei ületa määruse artikli 41 lõike 1 punktis c osutatud lisasummat. 3. Kui tegemist on suurte kuludega, võib pädev asutus maksta kõnealusele isikule asjakohast avanssi niipea, kui see isik on kõne- alusele asutusele esitanud tagasimaksmistaotluse. 3. Määruse artikli 41 lõike 1 punktis d osutatud juhul lõiget 2 ei kohaldata. Sel juhul pöördub asutus, kes on taotleja viimasena kindlustanud, Madalmaade asutuse poole, et teha kindlaks sum- ma, mida see asutus peab maksma. 4. Olenemata lõigetest 1, 2 ja 3 võib pädev asutus kantud kulud maksta tagasi vastavalt tema enda kohaldatavatele määradele, tin- gimusel et on võimalik maksta nende määrade järgi, et maksta- vad kulud ei ületa halduskomisjoni määratud taset ning et töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja või pensionär nõustub selle sätte kohaldamisega. Tagasimakstav summa ei tohi mingil juhul üle- tada tegelikult kantud kulude summat. Artikkel 36 Vanadushüvitise ja toitjakaotushüvitise (välja arvatud orvuhüvitis) ning invaliidsushüvitise taotlused juhtudel, millele ei ole osutatud rakendusmääruse artiklis 35 5. Kui tagasimakstavaid määrasid ei ole elukohaliikmesriigi õigusaktidega ette nähtud, võib pädev asutus maksta lõikes 4 sätestatud tingimustel, ilma et oleks vaja asjaomase isiku nõusole- kut. 1. Selleks et saada hüvitist määruse artiklite 40–51 alusel, välja arvatud rakendusmääruse artiklis 35 osutatud juhul, esitab asja- omane isik elukohajärgsele asutusele taotluse vastavalt selle asu- tuse kohaldatavates õigusaktides ettenähtud korrale. Kui need 122 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd õigusaktid ei ole töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes keh- tinud, edastab elukohajärgne asutus taotluse selle liikmesriigi asu- tusele, kelle õigusaktid kehtisid selle töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes viimasena, märkides taotluse esitamise kuupäeva. Seda kuupäeva käsitletakse viimasena nimetatud asutusele taot- luse esitamise kuupäevana. 2. Kui taotleja elab sellise liikmesriigi territooriumil, kelle õigus- aktid ei ole töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes kehtinud, võib ta esitada taotluse selle liikmesriigi asutusele, kelle õigusak- tid kehtisid selle töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes vii- masena. c) taotleja peab märkima võimalikult ulatuslikult kas asutuse või asutused, kes korraldavad invaliidsus-, vanadus- või toitjakao- tuskindlustust (pensione) liikmesriigis, kus töötaja või füüsili- sest isikust ettevõtja on kindlustatud, või kui tegemist on töö- tajaga, selle tööandja või need tööandjad, kelle teenistuses ta on mis tahes liikmesriigi territooriumil töötanud, esitades sel- leks kõik töötõendid, mis võivad olla tema valduses; d) kui taotleja palub määruse artikli 44 lõike 2 alusel edasi lükata sellise vanadushüvitise, mida tal oleks õigus saada ühe või mitme liikmesriigi õigusaktide alusel, peab ta nimetama õigus- aktid, mille alusel ta hüvitist taotleb. 3. Kui taotleja elab muu kui liikmesriigi territooriumil, esitab ta taotluse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kelle õigusaktid keh- tisid selle töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes viimasena. Artikkel 38 Kui taotleja esitab taotluse selle liikmesriigi asutusele, kelle koda- nik ta on, edastab see asutus sellise taotluse pädevale asutusele. 4. Ühe liikmesriigi asutusele saadetud hüvitise saamise taotlus hõlmab automaatselt hüvitisi, mis on määratud samal ajal kõikide kõnealuste liikmesriikide õigusaktide alusel ja mille tingimustele taotleja vastab, välja arvatud juhul, kui taotleja palub määruse artik- li 44 lõike 2 alusel edasi lükata sellise vanadushüvitise, mida tal oleks õigus saada ühe või mitme liikmesriigi õigusaktide alusel. Artikkel 37 Dokumendid ja teave, mis tuleb lisada rakendusmääruse artiklis 36 osutatud hüvitise saamise taotlusele Rakendusmääruse artiklis 36 osutatud taotluste esitamise suhtes kehtivad järgmised reeglid: a) taotlusele tuleb lisada nõutavad tõendusdokumendid ning taotlus tuleb koostada vormis, mis on ette nähtud: Hüvitise summa kindlaksmääramisel arvestatavate pereliikmete õiendid 1. Selleks et saada hüvitist määruse artikli 39 lõike 4 või artikli 47 lõike 3 alusel, esitab taotleja õiendi oma pereliikmete, välja arvatud laste kohta, kes elavad muu liikmesriigi territooriumil kui see, kus on hüvitise andmise eest vastutav asutus. Selle õiendi annab pereliikmete elukoha järgne ravikindlustusasu- tus või muu asutus, mille määrab nende elukohaliikmesriigi pädev võimuorgan. Rakendusmääruse artikli 25 lõike 2 teist ja kolman- dat lõiku kohaldatakse analoogia põhjal. Hüvitise andmise eest vastutav asutus võib nõuda, et taotleja esi- taks esimeses lõigus ettenähtud õiendi asemel hiliseimad isikuand- meid sisaldavad dokumendid oma pereliikmete, välja arvatud laste kohta, kes elavad muu riigi territooriumil kui see, kus on kõne- alune asutus. 2. Lõikes 1 osutatud juhul ja kui asjaomase asutuse kohaldatava- tes õigusaktides on nõutud, et pereliikmed peaksid elama pensio- näriga ühes leibkonnas, tuleb nende pereliikmete puhul, kes ei vasta sellele tingimusele, tõestada dokumentidega, mis kinnitavad taotleja sissetuleku ühe osa korrapärast ülekandmist, et nad siiski sõltuvad põhiliselt taotlejast. i) artikli 36 lõikes 1 osutatud juhtudel selle liikmesriigi õigus- aktidega, mille territooriumil taotleja elab; Artikkel 39 (11) ii) artikli 36 lõigetes 2 ja 3 osutatud juhtudel selle liikmesriigi õigusaktidega, mis kehtisid töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes viimasena; Invaliidsushüvitise taotluste läbivaatamine juhul, kui töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes on kehtinud üksnes määruse IV lisa A osas nimetatud õigusaktid b) taotleja esitatud teabe õigsus peab olema tõestatud dokumen- tidega, mis lisatakse taotluse vormile, või taotleja elukohaliik- mesriigi pädevate organite poolt; 1. Kui töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja on esitanud taotluse invaliidsushüvitise saamiseks ning asjaomane asutus teeb kind- laks, et kohaldatakse määruse artikli 37 lõiget 1, saab see asutus 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 123 vajaduse korral asutuselt, kes on kõnealuse isiku viimati kindlus- tanud, õiendi kindlustusperioodide kohta, mis sellel isikul on täi- tunud viimasena nimetatud asutuse kohaldatavate õigusaktide alusel. Artikkel 42 Hüvitise saamise taotluste läbivaatamisel kasutatavad vormid 2. Kui on vaja arvesse võtta mõne muu liikmesriigi õigusaktide alusel varem täitunud kindlustusperioode, et täita tingimused, mis on sätestatud pädeva riigi õigusaktides, kohaldatakse analoogia põhjal lõiget 1. 1. Hüvitise saamise taotluste läbivaatamisel kasutab läbivaatav asutus vormi, mis sisaldab eelkõige avalduse ja kokkuvõtte kindlustus- või elamisperioodide kohta, mis töötajal või füüsili- sest isikust ettevõtjal on täitunud kõikide asjaomaste liikmesrii- kide õigusaktide alusel. 3. Määruse artikli 39 lõikes 3 osutatud juhul edastab taotleja juh- tumi läbi vaadanud asutus selle isiku toimiku asutusele, kes on kõnealuse isiku viimati kindlustanud. 2. Teise liikmesriigi asutusele edastatuna asendavad need vormid taotluse lisadokumente. 4. Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud taotluste läbivaatamise suhtes ei kohaldata rakendusmääruse artikleid 41–50. Artikkel 43 Artikkel 40 Invaliidsusgrupi määramine Invaliidsusgrupi määramisel võtab liikmesriigi asutus arvesse teiste liikmesriikide asutustelt saadud dokumente ja meditsiinilisi arvamusi ning halduslikku laadi teavet. Igal asutusel säilib siiski õigus korraldada enda valitud arsti poolt taotleja läbivaatus, välja arvatud juhud, kui kohaldatakse määruse artikli 40 lõiget 4. Invaliidsushüvitise, vanadushüvitise ja toitjakaotushüvitise artiklis 36 taotluste rakendusmääruse läbivaatamine osutatud juhtudel Artikkel 41 Läbivaatavate asutuste määramine 1. Hüvitise saamise taotlused vaatab läbi asutus, kellele taotlused on vastavalt artiklile 36 saadetud või edastatud. Seda asutust nimetatakse edaspidi “läbivaatavaks asutuseks”. Kord, mida asjaomane asutus järgib taotluse läbivaatamisel 1. Läbivaatav asutus kannab rakendusmääruse artikli 42 lõikes 1 ettenähtud vormile need kindlustus- või elamisperioodid, mis on täitunud selle asutuse kohaldatavate õigusaktide alusel, ning edas- tab selle vormi koopia asutustele, kes korraldavad invaliidsus-, vanadus- või toitjakaotuskindlustust (pensione) kõikides liikmes- riikides, kus töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja on olnud kind- lustatud, vajaduse korral lisades sellele taotleja esitatud töötõen- did. 2. Kui asjaga on seotud ainult üks muu asutus, täidab see asutus kõnealuse vormi, näidates: a) kindlustus- või elamisperioodid, mis on täitunud selle asutuse kohaldatavate õigusaktide alusel; b) hüvitise summa, mida taotleja võib taotleda üksnes nende kindlustus- või elamisperioodide suhtes; c) hüvitise teoreetilise ja tegeliku summa, mis on arvutatud vas- tavalt määruse artikli 46 lõikele 2. Selliselt täidetud vorm tagastatakse läbivaatavale asutusele. Kui õigus saada hüvitist on omandatud, arvestades üksnes neid kindlustus- või elamisperioode, mis on täitunud teise liikmesriigi asutuse kohaldatavate õigusaktide alusel, ja kui nendele perioodi- dele vastava hüvitise summa on võimalik viivitamata kindlaks määrata, kuna punktis c osutatud arvutused võtaksid märkimis- väärselt kauem aega, tagastatakse see vorm läbivaatavale asutu- sele koos teabega, millele on osutatud punktides a ja b; punktis c osutatud teave edastatakse läbivaatavale asutusele niipea kui või- malik. 2. Läbivaatav asutus teatab hüvitise saamise taotlustest viivita- mata kõikidele asjaomastele asutustele, kasutades ettenähtud eri- vormi, nii et kõik need asutused saavad taotlused samal ajal ja vii- vitamata läbi vaadata. 3. Kui asjaga on seotud mitu teist asutust, täidab iga selline asu- tus kõnealuse vormi, märkides kindlustus- või elamisperioodid, mis on täitunud selle asutuse kohaldatavate õigusaktide alusel, ning tagastab selle vormi läbivaatavale asutusele. 124 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd Kui õigus saada hüvitist on omandatud, arvestades üksnes neid kindlustus- või elamisperioode, mis on täitunud ühe või mitme sellise asutuse kohaldatavate õigusaktide alusel, ja kui nendele perioodidele vastava hüvitise summa on võimalik viivitamata kindlaks määrata, teatatakse see summa ja need kindlustus- või elamisperioodid samal ajal läbivaatavale asutusele; kui kõnealuse summa kindlaksmääramine viibib, teatatakse see summa läbivaa- tavale asutusele niipea kui võimalik. suhtes pädevale asutusele teises liikmesriigis, kelle õigusaktid keh- tisid kõnealuse töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes vii- masena. Kui selle asutuse kohaldatavates õigusaktides ettenähtud tingimused selle õiguse saamiseks on täidetud, on see asutus voli- tatud tegema otsuse taotleja invaliidsusgrupi kohta; see asutus tea- tab kõnealusest otsusest viivitamata teistele asjaomastele asutus- tele. Olles saanud kõik vormid teabega kindlustus- või elamisperioo- dide kohta ning vajaduse korral summade kohta, mida tuleb maksta vastavalt ühe või mitme asjaomase liikmesriigi õigusakti- dele, edastab läbivaatav asutus selliselt täidetud vormide koopiad igale asjaomasele asutusele, kes teeb selle põhjal kindlaks hüvitise teoreetilise ja tegeliku summa arvutatuna vastavalt määruse artik- li 46 lõikele 2 ning tagastab kõnealuse vormi läbivaatavale asutu- sele. 4. Niipea kui läbivaatav asutus, olles saanud lõikes 2 või 3 osu- tatud teabe, teeb kindlaks, et tuleks kohaldada määruse artikli 40 lõiget 2 või artikli 48 lõiget 2 või 3, teatab ta sellest teistele asja- omastele asutustele. 5. Rakendusmääruse artikli 37 punktis d osutatud juhul kanna- vad nende liikmesriikide asutused, kelle õigusaktid on taotleja suhtes kehtinud ja kelle poole taotleja on pöördunud hüvitise eda- silükkamiseks, rakendusmääruse artikli 42 lõikes 1 ettenähtud vormile üksnes need kindlustus- või elamisperioodid, mis taotle- jal on täitunud nende kohaldatavate õigusaktide alusel. Artikkel 44 Invaliidsusgrupiga seotud otsust tegema volitatud asutus 1. Arvestades lõikeid 2 ja 3 volitatakse üksnes läbivaatav asutus tegema määruse artikli 40 lõikes 4 osutatud otsust taotleja inva- liidsusgrupi kohta. Läbivaatav asutus teeb selle otsuse niipea, kui tal on võimalik kindlaks määrata, kas on täidetud selle asutuse kohaldatavates õigusaktides ettenähtud tingimused kõnealuse õiguse saamiseks, võttes vajaduse korral arvesse määruse artiklit 45. 3. Vajaduse korral võidakse kõnealune küsimus suunata samadel tingimustel tagasi invaliidsuse suhtes pädevale asutusele teises liik- mesriigis, kelle õigusaktid on kõnealuse töötaja või füüsilisest isi- kust ettevõtja suhtes esimesena kehtinud. Artikkel 45 Hüvitise ajutine maksmine ja hüvitise ettemaksmine 1. Kui läbivaatav asutus teeb kindlaks, et taotlejal on teiste liik- mesriikide õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamispe- rioodidele tuginemata õigus saada hüvitist selle asutuse kohalda- tavate õigusaktide alusel, maksab läbivaatav asutus viivitamata sellist hüvitist ajutiselt. 2. Kui taotlejal ei ole lõike 1 alusel õigust saada hüvitist, kuid läbi- vaatavale asutusele vastavalt rakendusmääruse artikli 43 lõikele 2 või 3 antud teabe põhjal selgub, et õigus saada hüvitist omanda- takse teise liikmesriigi õigusaktide alusel, võttes arvesse üksnes nende õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioode, maksab kõnealuseid õigusakte kohaldav asutus viivitamata sellist hüvitist ajutiselt niipea, kui läbivaatav asutus on talle sellisest kohustusest teatanud. 3. Kui õigus saada hüvitist omandatakse lõikes 2 osutatud juhul mitme liikmesriigi õigusaktide alusel, võttes arvesse iga sellise riigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioode, vastu- tab ajutise hüvitise maksmise eest asutus, kes on läbivaatavale asu- tusele selle õiguse olemasolust esimesena teatanud; läbivaatava asutuse ülesanne on teatada sellest teistele asjaomastele asutuste- le. 4. Asutus, kes on kohustatud lõike 1, 2 või 3 alusel hüvitist maksma, teatab sellest viivitamata taotlejale, juhtides selgesõnali- selt tema tähelepanu võetud meetme ajutisele laadile ja faktile, et see ei kuulu edasikaebamisele. 2. Kui läbivaatava asutuse kohaldatavates õigusaktides ettenäh- tud tingimused selle õiguse saamiseks, välja arvatud invaliidsus- grupiga seotud tingimused, ei ole määruse artiklit 45 arvestades täidetud, teatab kõnealune asutus sellest viivitamata invaliidsuse 5. Kui taotlejale ei tule maksta ajutiselt hüvitist lõike 1, 2 ega 3 alusel, kuid saadud teabe põhjal selgub, et see õigus omandatakse määruse artikli 46 lõike 2 alusel, teeb läbivaatav asutus talle 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 125 asjakohase korvatava ettemakse, mille summa on võimalikult lähedane summale, mis talle tõenäoliselt määratakse määruse artik- li 46 lõike 2 alusel. 6. Kaks liikmesriiki või nende liikmesriikide pädevad võimuorga- nid võivad omavahel kokku leppida, et üksnes nende liikmesrii- kide asutustega seotud juhtumite korral kohaldatakse ajutiselt hüvitise maksmise muid viise. Kõikidest selles küsimuses sõlmi- tud kokkulepetest teatatakse halduskomisjonile. otsused on kätte saadud, edastab läbivaatav asutus need taotlejale tema oma keeles kokkuvõtliku teatena, millega liidetakse eespool osutatud otsused. Edasikaebamiseks võimaldatav aeg algab alles kuupäevast, mil taotleja on kõnealuse kokkuvõtliku teate kätte saanud. 2. Lõikes 1 ettenähtud kokkuvõtliku teate saatmisel taotlejale edastab läbivaatav asutus igale asjaomasele asutusele samal ajal selle avalduse koopia, lisades sellele teiste asutuste otsuste koo- piad. Artikkel 46 (11) Vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise perioodide eest makstavad summad, mida ei tohi arvesse võtta rakendusmääruse artikli 15 lõike 1 punkti b alusel Hüvitise teoreetilise ja tegeliku summa arvutamise suhtes vastavalt määruse artikli 46 lõike 2 punktidele a ja b kohaldatakse reegleid, mis on sätestatud rakendusmääruse artikli 15 lõike 1 punktides b, c ja d. kindlustuse Vastavalt määruse artikli 46 lõikele 2 arvutatud summat, mis tuleb tegelikult maksta, suurendatakse summa võrra, mis vastab vabatahtliku kindlustuse või vabatahtliku jätkamise perioodidele, mida ei ole arvesse võetud rakendusmääruse artikli 15 lõike 1 punkti b alusel. See juurdekasv arvutatakse välja vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, mille alusel on täitunud vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise perioodid. kohustusliku Artikkel 49 (11) Hüvitise ümberarvutamine 1. Määruse artikli 43 lõigete 3 ja 4, artikli 49 lõigete 2 ja 3 ning artikli 51 lõike 2 rakendamisel kohaldatakse rakendusmääruse artiklit 45 mutatis mutandis 2. Hüvitise ümberarvutamise, tühistamise või peatamise korral teatab sellise otsuse teinud asutus sellest viivitamata asjaomasele isikule ja igale asutusele, mille suhtes kõnealusel isikul on nõud- misi, vajaduse korral läbivaatava asutuse häid teeneid kasutades. Otsuses tuleb märkida asjakohastes õigusaktides ettenähtud eda- sikaebamisalused ja -tähtajad. Edasikaebamiseks võimaldatav aeg algab alles kuupäevast, mil asjaomane isik on kõnealuse otsuse kätte saanud. Artikkel 47 (11) Vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise perioodide järgi makstavate summade arvutamine Iga liikmesriigi asutus arvutab vastavalt enda kohaldatavatele õigusaktidele välja summa, mis vastab vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise perioodidele, mille suhtes määruse artikli 46a lõike 3 punkti c alusel ei kehti teise liikmesriigi tühistavad, vähendavad ega peatavad õigus- ja haldusnormid. Artikkel 50 Meetmed hüvitise määramise kiirendamiseks 1. a) i) Kui töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes, kes on ühe liikmesriigi kodanik, hakkavad kehtima teise liik- mesriigi õigusaktid, edastab viimasena nimetatud liik- mesriigi pensionide suhtes pädev asutus kõnealuse isiku registreerimise ajal, kasutades kõiki oma käsutuses ole- vaid vahendeid, organile, mille on määranud sama liik- mesriigi pädev võimuorgan, kogu isikuteabe kõnealuse isiku kohta ning kõnealuse pädeva asutuse nime ja selle eraldatud kindlustusnumbri. Artikkel 48 (11) Asutuste otsuste teatamine taotlejale ii) Lisaks sellele edastab alapunktis i osutatud pädev asutus alapunkti i alusel määratud organile võimalikult ulatus- likult muud teavet, mis võib hõlbustada ja kiirendada pensionide määramist. 1. Iga asjaomase asutuse lõplik otsus teatatakse läbivaatavale asu- tusele. Igas sellises otsuses tuleb näidata asjakohastes õigusakti- des ettenähtud edasikaebamisalused ja -tähtajad. Kui kõik need iii) Selline teave edastatakse halduskomisjoni kehtestatud tingimustel organile, mille on määranud asjaomase riigi pädev võimuorgan. 126 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd iv) Alapunktide i, ii ja iii rakendamisel käsitletakse koda- kondsuseta isikuid ja pagulasi selle liikmesriigi kodani- kena, kelle õigusaktid on nende suhtes esimesena kehti- nud. samas valdkonnas töötav või füüsilisest isikust ettevõtjana tegut- sev isik samal tasemel kui kõnealune isik ametis, kus ta töötas või tegutses enne invaliidistumist, kontrollaja vältel, mille määrab hüvitise maksmise eest vastutav asutus, ning vajaduse korral eks- pertarsti arvamus kõnealuse isiku tervisliku seisundi kohta. b) Asjaomased asutused koostavad kõnealuse isiku või sel ajal teda kindlustava asutuse taotluse korral selle isiku kindlus- tusloo, mis algab hiljemalt üks aasta enne tema pensioniikka jõudmise kuupäeva. 2. Halduskomisjon näeb ette lõike 1 rakendamise viisid. Ametlik kontroll ja arstlik läbivaatus Artikkel 51 1. Kui isik, kes saab hüvitist, eelkõige: a) invaliidsushüvitist; b) vanadushüvitist, mis on määratud töövõimetuse korral; c) vanadushüvitist, mis on määratud vanas eas töötutele; d) vanadushüvitist, mis on määratud kutsealase või äritegevuse lakkamise korral; e) toitjakaotushüvitist, mis on määratud invaliidsuse või töövõi- metuse korral; f) hüvitist, mis on määratud tingimusel, et hüvitise saaja vahen- did ei ületa ettenähtud norme, viibib või elab muu liikmesriigi territooriumil kui see, kus on hüvitise maksmise eest vastutav asutus, korraldab hüvitise saaja viibimis- või elukoha järgne asutus vastutava asutuse taotlusel ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse vastavalt korrale, mis on ette nähtud selle viibimis- või elukohajärgse asutuse kohaldatava- tes õigusaktides. Hüvitise maksmise eest vastutaval asutusel säilib siiski õigus valida ise arst kõnealuse isiku läbivaatuseks. Artikkel 52 Kui kõnealune isik omandab pärast saadava hüvitise peatamist uuesti õiguse saada hüvitist, elades muu kui pädeva riigi territooriumil, vahetavad asjaomased asutused kogu asjakohase teabe, pidades silmas nimetatud hüvitise saamise jätkumist. Hüvitise maksmine Artikkel 53 Hüvitise maksmise viis 1. Kui liikmesriigis hüvitise maksmise eest vastutav asutus ei maksa saadavat hüvitist välja otse hüvitist saama õigustatud isi- kutele, kes elavad teise liikmesriigi territooriumil, maksab selle hüvitise maksmise eest vastutava asutuse taotlusel välja kõnealuse teise liikmesriigi kontaktasutus või kõnealuste hüvitisele õigust omavate isikute elukoha järgne asutus vastavalt korrale, mis on sätestatud määruse artiklites 54—58; kui hüvitise maksmise eest vastutav asutus maksab hüvitise välja otse hüvitist saama õigus- tatud isikutele, teatab ta sellest elukohajärgsele asutusele. Liikmes- riikide asutuste kohaldatavad maksekorrad on loetletud lisas 6. 2. Kaks või enam kui kaks liikmesriiki või nende riikide pädevad võimuorganid võivad omavahel kokku leppida, et kui küsimus on seotud üksnes nende liikmesriikide pädevate asutustega, kohalda- takse muud hüvitiste maksmise korda. Kõikidest asjakohastest kokkulepetest teatatakse halduskomisjonile. 3. Hüvitiste maksmisega seotud kokkulepete sätted, mis kehtivad käesoleva määruse jõustumisele eelnenud päeval, jäävad kehtima, kui need kokkulepped on loetletud lisas 5. Artikkel 54 Üksikasjaliku väljamakseskeemi teatavakstegemine väljamaksvale organile 2. Kui tehakse kindlaks, et lõikes 1 osutatud hüvitisesaaja on töö- taja või füüsilisest isikust ettevõtja või et tema vahendid hüvitise saamise ajal ületavad ettenähtud norme, saadab viibimis- või elu- kohajärgne asutus hüvitise maksmise eest vastutavale ja sellist kontrolli või läbivaatust taotlenud asutusele teadaande. Eelkõige märgitakse selles teadaandes ära kõnealuse isiku töö või füüsili- sest isikust ettevõtja tegevusala laad, tema sissetuleku või vahen- dite summa viimase täiskvartali ajal, harilik sissetulek, mida saab Hüvitise maksmise eest vastutav asutus saadab hüvitisele õigust omava isiku elukohaliikmesriigi kontaktasutusele või hüvitisele õigust omava isiku elukoha järgsele asutusele (mõlemad edaspidi “väljamaksev asutus”) kahes eksemplaris üksikasjaliku kava sellele isikule tehtavate väljamaksete kohta; see kava peab jõudma enne nende asutuseni hiljemalt 20 päeva väljamaksva väljamaksete tegemiseks ettenähtud kuupäeva. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 127 Artikkel 55 Makstavate summade kandmine väljamaksva organi kontole 1. Kümme päeva enne väljamaksete tegemiseks ettenähtud kuu- päeva maksab hüvitise maksmise eest vastutav asutus oma asu- kohaliikmesriigi valuutas summa, mida on vaja väljamakseteks vastavalt rakendusmääruse artiklis 54 ettenähtud kavale. Maksed tehakse hüvitise maksmise eest vastutava asutuse asukohaliikmes- riigi riigipanga või muu panga kaudu kontole, mis on avatud väl- jamaksva organi asukohaliikmesriigi riigipanga või muu panga nimel selle organi heaks. Selline makse vabastab kogu vastutusest. Hüvitise maksmise eest vastutav asutus saadab samal ajal välja- maksvale organile makseteate. 2. Pank, mille kontole makse on tehtud, krediteerib väljamaks- vale organile selle makse vahetusväärtuse kõnealuse organi asu- kohaliikmesriigi valuutas. 3. Lõikes 1 osutatud pankade nimed ja registrisse kantud asuko- had või tegevuskohad on loetletud lisas 7. Artikkel 56 õigust omavatele isikutele või nende ametlikele või volitatud esin- dajatele tegelikult väljamakstud summad ja väljamaksmata sum- mad. 2. Hüvitise maksmise eest vastutava asutuse asukohaliikmesriigi valuutas numbrite ja sõnadega väljendatava kogusumma vastavus väljamaksva asutuse tehtud väljamaksetele tõendatakse ja kinni- tatakse selle asutuse esindaja allkirjaga. 3. Väljamaksev asutus tagab, et kõik selliselt määratud väljamak- sed on korrektselt tehtud. 4. Hüvitise maksmise eest vastutava asutuse makstud summa, mis väljendatakse selle asutuse asukohaliikmesriigi valuutas, ning väljamaksva asutuse vastutusel tehtud maksete sellessamas valuu- tas väljendatud väärtuse vahe debiteeritakse summadest, mida hüvitise maksmise eest vastutav asutus peab edaspidi sama nime- tuse all välja maksma. Artikkel 58 Hüvitiste maksmisel tekkinud kulude tagasisaamine Väljamaksev asutus võib hüvitiste maksmisel tekkinud kulud, eelkõige posti- ja pangakulud hüvitisesaajalt tagasi saada selle asutuse kohaldatavates õigusaktides sätestatud tingimustel. Hüvitisele õigust omavatele isikutele makstavate summade maksmine väljamaksva asutuse poolt Artikkel 59 1. Rakendusmääruse artiklis 54 ettenähtud kavas määratud mak- sed maksab hüvitisele õigust omavatele isikutele välja väljamak- sev asutus hüvitise maksmise eest vastutava asutuse nimel. Hüvitisele õigust omava isiku elukoha muutusest teatamine 2. Niipea kui väljamaksev asutus või selle määratud muu asutus saab teada mis tahes asjaolust, mis õigustab hüvitise peatamist või tühistamist, peatab see asutus kogu maksmise. Kõnealune asutus talitab selliselt ka siis, kui hüvitisele õigust omav isik siirdub elama teise liikmesriigi territooriumile. 3. Väljamaksev asutus teatab hüvitise maksmise eest vastutavale asutusele iga maksmatajätmise põhjuse. Hüvitisele õigust omava isiku või tema abikaasa surma korral või lese taasabiellumise kor- ral teatab väljamaksev asutus kõnealusele asutusele selle kuupäe- va. Kui ühe või mitme liikmesriigi õigusaktide alusel hüvitisele õigust omav isik siirdub elama ühe liikmesriigi territooriumilt teise teatab ta sellest asutusele või liikmesriigi asutustele, kes vastutavad sellise hüvitise maksmise eest, ja väljamaksvale asutusele. territooriumile, 4. PEATÜKK TÖÖÕNNETUSED JA KUTSEHAIGUSED Määruse artiklite 52 ja 53 rakendamine Artikkel 57 Artikkel 60 Tasaarveldused seoses rakendusmääruse artiklis 56 osutatud maksetega Mitterahaline hüvitis elamise korral muus liikmesriigis kui pädev riik 1. Rakendusmääruse artiklis 56 osutatud maksete tasaarveldus tehakse iga makseperioodi lõpus, et määrata kindlaks hüvitisele 1. Selleks et saada mitterahalist hüvitist määruse artikli 52 punkti ettevõtja a esitab töötaja füüsilisest isikust alusel, või 128 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd elukohajärgsele asutusele õiendi selle kohta, et tal on õigus saada sellist mitterahalist hüvitist. Selle õiendi, mis vajaduse korral põhi- neb tööandja antud teabel, annab välja pädev asutus. Kui see on pädeva riigi õigusaktides ette nähtud, esitab töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja elukohajärgsele asutusele lisaks sellele veel pädeva asutuse tähiku tööõnnetusest või kutsehaigusest teatamise kohta. Kui kõnealune isik selliseid dokumente ei esita, saab elukoha- järgne asutus need pädevalt asutuselt ja määrab talle kuni nende dokumentide saabumiseni mitterahalise hüvitise ravikindlustuse alusel, kui see isik vastab sellise hüvitise saamise tingimustele. igast elu- või viibimiskoha muutusest. Kui muutumisest või kõnealuse isiku kindlustus või mitterahalise hüvitise saamise õigus lõpeb, teatab pädev asutus sellest samuti elukohajärgsele asutuse- le. Elukohajärgne asutus võib igal ajal taotleda pädevalt asutuselt teavet seoses kõnealuse isiku kindlustusega või tema õigusega saada mitterahalist hüvitist. 8. Piirialatöötajatele võidakse ravimeid, sidemeid, prille ja väike- abivahendeid anda ning laboratoorseid analüüse ja teste teha üks- nes selle liikmesriigi territooriumil, kus need on välja kirjutatud, vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele. 2. Kõnealune õiend jääb kehtima seni, kuni elukohajärgne asu- tus saab teate selle tühistamise kohta. Kui kõnealuse õiendi on välja andnud Prantsusmaa asutus, kehtib see siiski üksnes ühe aasta alates väljaandmise kuupäevast ning seda tuleb igal aastal pikendada. 9. Kaks või enam liikmesriiki või nende liikmesriikide pädevad võimuorganid võivad pärast halduskomisjoni arvamuse saamist kokku leppida muude rakendussätete suhtes. 3. Kui kõnealune isik on hooajatöötaja, kehtib lõikes 1 osutatud õiend kogu hooajatöö eeldatava aja vältel, välja arvatud juhul, kui pädev asutus teatab vahepeal elukohajärgsele asutusele selle tühis- tamisest. Artikkel 61 4. Igal mitterahalise hüvitise taotlemise korral esitab asjaomane isik lisaks dokumendid, mida nõutakse hüvitise määramiseks vas- tavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, mille territooriumil see isik elab. 5. Haiglaravi korral teatab elukohajärgne asutus kolme päeva jooksul alates selle fakti teadasaamisest pädevale asutusele haig- lasse saabumise kuupäeva, haiglaravi tõenäolise kestuse ja haig- last lahkumise kuupäeva. 6. Elukohajärgne asutus teatab pädevale asutusele ette igast otsu- sest seoses mitterahalise hüvitise määramisega, kui selle tõenäo- line või tegelik maksumus ületab ühekordselt makstava summa, mille halduskomisjon kindlaks määrab ja korrapäraselt üle vaa- tab. Pädevale asutusele antakse vastuväidete esitamiseks ja nende vas- tuväidete põhjendamiseks aega 15 päeva alates sellise teabe saat- mise päevast; kui selle aja möödudes ei ole esitatud ühtegi sellist vastuväidet, määrab elukohajärgne asutus mitterahalise hüvitise. Kui selline hüvitis tuleb määrata äärmiselt kiiresti, teatab eluko- hajärgne asutus sellest viivitamata pädevale asutusele. Rahaline hüvitis, välja arvatud pensionid, elamise korral muus liikmesriigis kui pädev riik 1. Selleks et saada muud rahalist hüvitist kui pensioni määruse artikli 52 punkti b alusel, pöördub töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja kolme päeva jooksul alates oma töövõimetuse algusest elukohajärgse asutuse poole, esitades teate töö lakkamise kohta, või kui see on pädeva või elukohajärgse asutuse kohaldatavates õigusaktides ette nähtud, töövõimetustõendi, mille on välja and- nud kõnealuse isiku raviarst. 2. Kui elukohariigi raviarstid ei anna välja töövõimetustõendeid, pöördub kõnealune isik otse elukohajärgse asutuse poole tähtaja jooksul, mis on määratud selle asutuse kohaldatavates õigusakti- des. See asutus korraldab viivitamata töövõimetuse arstliku kinnita- mise ning lõikes 1 osutatud tõendi koostamise. Sellisesse tõen- disse märgitakse töövõimetuse tõenäoline kestus ning tõend edas- tatakse viivitamata pädevale asutusele. 3. Kui lõiget 2 ei kohaldata, korraldab elukohajärgne asutus nii- pea kui võimalik, kuid igal juhul vähemalt kolme päeva jooksul alates päevast, mil kõnealune isik on selle asutuse poole pöördu- nud, tema arstliku läbivaatuse nii, nagu oleks sama asutus selle isiku kindlustanud. Eelkõige märgitakse läbivaatusarsti aruandesse töövõimetuse tõenäoline kestus ning elukohajärgne asutus edas- tab tõendi pädevale asutusele kolme päeva jooksul alates läbivaa- tuse kuupäevast. 7. Kõnealune isik teatab elukohajärgsele asutusele igast oma olu- korra muutusest, mis tõenäoliselt võib muuta tema õigust saada mitterahalist hüvitist, eelkõige igast kõnealuse isiku töötamise või lakkamisest või ettevõtjana tegutsemise füüsilisest isikust 4. Seejärel korraldab elukohajärgne asutus vajaliku ametliku kontrolli või arstliku läbivaatuse nii, nagu oleks sama asutus 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 129 kõnealuse isiku kindlustanud. Niipea kui see asutus teeb kindlaks, et kõnealune isik võib jätkata tööd, teatab ta sellest kõnealusele isikule ja pädevale asutusele, märkides töövõimetuse lakkamise kuupäeva. Ilma et see piiraks lõike 6 kohaldamist, käsitletakse kõnealusele isikule esitatud teadet otsusena, mis on tehtud pädeva asutuse nimel. õiendi esitanud isik on täitnud mitterahalise hüvitise õiguse oman- damise tingimused. Kui isik ei ole enne ravi saamist võimeline vii- bimiskohajärgse asutusega ühendust võtma, saab ta kõnealuse õiendi esitamise korral siiski sellist ravi nii, nagu oleks seesama asutus ta kindlustanud. 5. Kõikidel juhtudel säilib pädeval asutusel õigus korraldada enda valitud arsti poolt kõnealuse isiku läbivaatus. 6. Kui pädev asutus otsustab rahalist hüvitist mitte anda, sest kõnealune isik ei ole täitnud formaalsusi, mis on ette nähtud elu- kohariigi õigusaktides, või teeb kindlaks, et kõnealune isik võib tööd jätkata, teatab see asutus kõnealusele isikule oma otsusest ning saadab samal ajal sellise otsuse koopia elukohajärgsele asu- tusele. 7. Kui kõnealune isik jätkab tööd, teatab ta sellest pädevale asu- tusele, kui selline teatamine on ette nähtud õigusaktides, mida see asutus kohaldab. 8. Pädev asutus maksab rahalise hüvitise välja asjakohasel viisil, eelkõige rahvusvahelise rahakaardiga, ning teatab sellest elukoha- järgsele asutusele ja kõnealusele isikule. Kui rahalist hüvitist mak- sab elukohajärgne asutus pädeva asutuse nimel, teatab pädev asu- tus kõnealusele isikule tema õigused ning elukohajärgsele asutusele sellise rahalise hüvitise summa, väljamaksekuupäeva ja maksimumperioodi, mille vältel väljamakseid tuleb teha vastavalt pädeva liikmesriigi õigusaktidele. 9. Kaks või enam liikmesriiki või nende liikmesriikide pädevad võimuorganid võivad pärast halduskomisjoni arvamuse saamist kokku leppida muude rakendussätete suhtes. Määruse artikli 55 rakendamine Artikkel 62 2. Viibimiskohajärgne asutus esitab kolme päeva jooksul päde- vasse asutusse järelepärimise, kas kõnealune isik vastab tingimus- tele, mida nõutakse mitterahalise hüvitise õiguse omandamiseks. Viibimiskohajärgne asutus annab mitterahalist hüvitist kuni päde- valt asutuselt vastuse saamiseni, kuid mitte kauem kui 30 päeva. 3. Pädev asutus saadab viibimiskohajärgsele asutusele vastuse 10 päeva jooksul alates sellekohase taotluse saamisest viibimiskoha- järgselt asutuselt. Kui vastus on jaatav, märgib pädev asutus vaja- duse korral maksimumperioodi, mille vältel mitterahalist hüvitist võidakse vastavalt selle asutuse kohaldatavatele õigusaktidele määrata, ning viibimiskohajärgne asutus jätkab kõnealuse hüvi- tise andmist. 4. Lõikes 1 osutatud eeldusel antud mitterahaline hüvitis maks- takse tagasi vastavalt määruse artikli 36 lõikele 1. 5. Lõikes 1 ettenähtud õiendi asemel võib selles lõikes osutatud isik esitada viibimiskohajärgsele asutusele õiendi, mis on ette näh- tud lõikes 6. 6. Selleks et saada mitterahalist hüvitist määruse artikli 55 lõike 1 punkti a alapunkti i alusel, välja arvatud lõikes 1 osutatud eel- dusele tuginemise korral, esitab töötaja või füüsilisest isikust ette- võtja viibimiskohajärgsele asutusele õiendi selle kohta, et tal on õigus saada mitterahalist hüvitist. Selles õiendis, mille annab välja pädev asutus võimaluse korral enne kõnealuse isiku lahkumist oma elukohariigi territooriumilt, märgitakse vajaduse korral ära eelkõige mitterahalise hüvitise määramise maksimumperiood, mis on ette nähtud pädeva riigi õigusaktides. Kui kõnealune isik sel- list tõendit ei esita, saab viibimiskohajärgne asutus selle pädevalt asutuselt. 7. Rakendusmääruse artikli 60 lõikeid 5, 6 ja 9 kohaldatakse ana- loogia põhjal. Mitterahaline hüvitis viibimise korral muus liikmesriigis kui pädev riik Artikkel 63 1. Selleks et saada mitterahalist hüvitist, esitab rahvusvahelises transpordis töötaja, kelle suhtes kehtib määruse artikli 14 lõike 2 punkt a ja kes oma töötamise käigus siirdub muu liikmesriigi kui pädeva riigi territooriumile, niipea kui võimalik viibimiskohajärg- sele asutusele eriõiendi, mille on välja andnud tööandja või tema esindaja jooksva kalendrikuu või õiendi esitamisele eelnenud kahe kalendrikuu jooksul. Sellises õiendis märgitakse eelkõige ära kuu- päev, millest alates kõnealune tööandja on selle isiku tööle võt- nud, ning pädeva asutuse nimi ja aadress. Eeldatakse, et sellise Mitterahaline hüvitis töötajatele või isikust ettevõtjatele, kes vahetavad elukohta või naasevad oma isikust töötajatele või elukohariiki, ning ettevõtjatele, kellel lubatakse siirduda teise liikmesriiki ravile füüsilisest füüsilisest 1. Selleks et saada määruse artikli 55 lõike 1 punkti b alapunkti i alusel mitterahalist hüvitist, esitab töötaja või füüsilisest isikust 130 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd ettevõtja elukohajärgsele asutusele õiendi selle kohta, et tal on õigus jätkuvalt saada kõnealust hüvitist. Selles õiendis, mille annab välja pädev asutus, märgitakse vajaduse korral ära eelkõige sellise hüvitise jätkuva määramise maksimumperiood, mis on ette nähtud pädeva liikmesriigi õigusaktidega. See õiend võidakse asjaomase isiku taotluse korral välja anda pärast tema lahkumist, kui seda ei ole vääramatu jõu mõjul olnud võimalik varem koos- tada. 2. Rakendusmääruse artikli 60 lõikeid 5, 6 ja 9 kohaldatakse ana- loogia põhjal. 2. Määruse artikli 55 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud juhul kohaldatakse lõikeid 1 ja 2 mitterahalise hüvitise andmise suhtes analoogia põhjal. Artikkel 64 Rahaline hüvitis, välja arvatud pensionid, elamise korral muus liikmesriigis kui pädev riik Määruse artikli 55 lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel antava rahalise hüvitise, välja arvatud pensionid, saamisel kohaldatakse analoogia põhjal rakendusmääruse artiklit 61. Ilma et see piiraks töövõimetustõendi esitamise kohustust, ei nõuta töötajalt või füüsilisest isikust ettevõtjalt, kes viibib liikmesriigi territooriumil ilma seal töötamata või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemata, siiski seda, et ta esitaks teate töö lakkamise kohta, millele on osutatud rakendusmääruse artikli 61 lõikes 1. kahes eksemplaris sellel territooriumil koostatud arstitõendi ja asjakohase teabe, mida viimasena nimetatud asutus võib nõuda. 3. Kui õnnetuse puhul, mis on juhtunud reisimisel muu liikmes- riigi kui pädeva liikmesriigi territooriumil, on alust korraldada uurimine esimese liikmesriigi territooriumil, võib pädev asutus määrata selleks ametisse uurija, teatades sellest kõnealuse liikmes- riigi võimuorganitele. Need võimuorganid abistavad kõnealust uurijat, määrates eelkõige isiku, kes aitab tal tutvuda ametlike aru- annete ja muude õnnetusega seotud dokumentidega. 4. Ravi lõpul edastatakse pädevale asutusele üksikasjalik aruanne koos arstitõenditega, mis käsitlevad õnnetuse või haiguse püsivaid tagajärgi, eelkõige kõnealuse isiku hetkeseisundit ning vigastus- test paranemist. Asjakohase tasu maksab vastavalt olukorrale kas elukohajärgne asutus või viibimiskohajärgne asutus selle asutuse kohaldatava määra põhjal, kuid pädeva asutuse arvel. 5. Taotluse korral teatab pädev asutus vastavalt olukorrale kas elukohajärgsele asutusele või viibimiskohajärgsele asutusele otsu- se, milles on kindlaks määratud vigastustest paranemise kuupäev, ning vajaduse korral otsuse seoses pensioni määramisega. Määruse artiklite 52—56 rakendamine Vaidlused õnnetuse või haiguse kutsealase tekke üle Artikkel 66 Artikkel 65 Asutustevahelised teadaanded, läbivaatused ja teabevahetus muus liikmesriigis kui pädevas riigis juhtunud tööõnnetuste ja saadud kutsehaiguste puhul 1. Kui tööõnnetus juhtub või kutsehaigus diagnoositakse esma- kordselt muu liikmesriigi kui pädeva riigi territooriumil, tuleb koostada teadaanne tööõnnetuse või kutsehaiguse kohta vastavalt pädeva riigi õigusaktidele, ilma et see piiraks ühegi õigusnormi kohaldamist, mis on jõus selle liikmesriigi territooriumil, kus tööõnnetus juhtus või kus kutsehaigus on esmakordselt diagnoo- situd, ja mida sel juhul jätkuvalt kohaldatakse. See deklaratsioon saadetakse pädevale asutusele ning selle koopia elu- või viibimis- kohajärgsele asutusele. 2. Selle liikmesriigi asutus, kus tööõnnetus juhtus või kus kutse- haigus on esmakordselt diagnoositud, edastab pädevale asutusele 1. Kui pädev asutus vaidlustab määruse artiklis 52 või artikli 55 lõikes 1 osutatud juhtudel tööõnnetusi või kutsehaigusi käsitle- vate õigusaktide kohaldamise, teatab ta viivitamata sellest mitte- rahalist hüvitist andvale elu- või viibimiskohajärgsele asutusele; sellist mitterahalist hüvitist käsitletakse sel juhul ravikindlustuse alusel antavana ning antakse edasi selle alusel, kui esitatakse rakendusmääruse artiklites 20 ja 21 osutatud tõendid või õien- did. 2. Kui selles küsimuses on jõutud lõplikule otsusele, teatab pädev asutus viivitamata sellest mitterahalist hüvitist andnud elu- või vii- bimiskohajärgsele asutusele. Kui tegemist ei ole tööõnnetuse ega kutsehaigusega, jätkab see asutus mitterahalise hüvitise andmist ravikindlustuse alusel, kui töötajal või füüsilisest isikust ettevõtjal on õigus seda saada. Muudel juhtudel käsitletakse mitterahalist hüvitist, mida kõnealune isik on saanud ravikindlustuse alusel, tööõnnetus- või kutsehaigushüvitisena. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 131 Määruse artikli 57 rakendamine haigust põhjustada võiva töö või tegevusega, teatab kõnealune asutus sellest asutusele, kellele on edastatud teade vastavalt raken- dusmääruse artikli 67 lõikes 3 sätestatud korrale, ning teatab pärast sellele asutusele lõpliku otsuse. Artikkel 67 (7) Mitmes liikmesriigis kutsehaiguse ohus viibimise korral kohaldatav kord 1. Määruse artikli 57 lõikega 1 hõlmatud juhtudel edastatakse teade kutsehaiguse kohta kas kutsehaiguste suhtes pädevale asu- tusele liikmesriigis, kelle õigusaktide alusel selle haiguse all kan- natav isik viimasena oli seotud töö või tegevusega, mis tõenäoli- selt võib põhjustada kõnealust haigust, või elukohajärgsele asutusele, kes edastab selle teate kõnealusele pädevale asutusele. 2. Kui lõikes 1 osutatud pädev asutus teeb kindlaks, et seda kut- sehaigust põhjustada võiv töö või tegevus on toimunud teise liik- mesriigi õigusaktide alusel, edastab ta kõnealuse teate koos saate- dokumentidega selle liikmesriigi vastavale asutusele. 3. Kui selle liikmesriigi asutus, kelle õigusaktide alusel oli kõne- aluse haiguse all kannatav isik viimasena seotud seda kutsehaigust põhjustada võiva töö või tegevusega, teeb kindlaks, et selline isik või tema ülalpidamisel olnud isikud ei vasta nendes õigusaktides sätestatud tingimustele, võttes arvesse määruse artikli 57 lõikeid 2, 3 ja 4, kõnealune asutus: a) edastab teate koos saatedokumentidega, sealhulgas esimesena nimetatud asutuse korraldatud arstlike läbivaatuste aruanne- tega, ja punktis b osutatud otsuse koopia viivitamata selle liik- mesriigi asutusele, kelle õigusaktide alusel oli kõnealuse hai- guse all kannatav isik varem seotud seda haigust põhjustada võiva töö või tegevusega; b) teatab samal ajal kõnealusele isikule oma otsusest, nimetades eelkõige hüvitise andmisest keeldumise põhjused, edasikaeba- mise alused ja tähtaja ning kuupäeva, mil kõnealune toimik edastati punktis a osutatud asutusele. 4. Vajaduse korral tuleks juhtum suunata sama korra kohaselt tagasi selle liikmesriigi vastavale asutusele, kelle õigusaktide alu- sel oli kõnealuse haiguse all kannatav isik esimest korda seotud seda haigust põhjustada võiva töö või tegevusega. Artikkel 68 (7) Asutustevaheline teabevahetus taotluse tagasilükkamise sellise otsuse edasikaebamise Ettemaksed korral. 2. Kui õigus saada hüvitist on omandatud õigusaktide alusel, mida kohaldab viimasena nimetatud asutus, võttes arvesse mää- ruse artikli 57 lõikeid 2, 3 ja 4, teeb see asutus ettemaksed kuni summani, mis määratakse kindlaks vajaduse korral pärast konsul- teerimist asutusega, mille otsuse vastu edasikaebus on esitatud. Viimasena nimetatud asutus maksab tehtud ettemaksete summa tagasi, kui sellise edasikaebuse tulemusel nõutakse hüvitiste maks- mist sellelt asutuselt. Seejärel arvestatakse see summa maha kõne- alusele isikule makstava hüvitise kogusummast. Artikkel 69 (7) Rahalise hüvitise kulude jaotamine sklerootilise pneumokonioosi puhul Määruse artikli 57 lõike 5 rakendamisel kohaldatakse järgmisi reeg- leid: a) selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusaktide alusel määra- takse rahaline hüvitis vastavalt määruse artikli 57 lõikele 1 (edaspidi “rahalise hüvitise maksmise eest vastutav asutus”), kasutab vormi, mis sisaldab eelkõige avaldust ja kokkuvõtet kindlustus- või elamisperioodide kohta, mis kõnealuse haiguse all kannataval isikul on täitunud iga asjaomase riigi õigusak- tide alusel; b) rahalise hüvitise maksmise eest vastutav asutus edastab selle vormi kõikidele vanaduskindlustusasutustele nendes liikmes- riikides, kus selle haiguse all kannatav isik on olnud kindlus- tatud; iga selline asutus märgib sellele vormile (vanadus)kind- lustuse perioodid või elamisperioodid, mis on täitunud vastava asutuse kohaldatavate õigusaktide alusel, ning tagastab selle vormi rahalise hüvitise maksmise eest vastutavale asutusele; c) seejärel jaotab rahalise hüvitise maksmise eest vastutav asutus kulud enda ja teiste asjaomaste pädevate asutuste vahel; raha- lise hüvitise maksmise eest vastutav asutus esitab viimasena nimetatutele kinnitamiseks teate koos asjakohase lisatõendu- sega, mis eelkõige käsitleb määratud hüvitise kogusummat ja jaotusmäärade arvutamist; edasikaebuse korral 1. Kui esitatakse edasikaebus taotluse tagasilükkamise otsuse vas- tu, mille on teinud ühe sellise liikmesriigi asutus, kelle õigusak- tide alusel oli kõnealuse haiguse all kannatav isik seotud seda d) iga kalendriaasta lõpus edastab rahalise hüvitise maksmise eest vastutav asutus igale teisele asjaomasele asutusele aruande vaa- deldava aruandeaasta jooksul väljamakstud rahalise hüvitise kohta, märkides summa, mida iga selline asutus peab maksma 132 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd punktis c ettenähtud jaotamise alusel; iga selline asutus hüvi- tab rahalise hüvitise maksmise eest vastutavale asutusele maks- tava summa niipea kui võimalik, kuid hiljemalt kolme kuu jooksul. kogu teabe kõnealuse kutsehaiguse tõttu varem määratud hüvi- tiste kohta. See asutus võib pöörduda iga muu varasema pädeva asutuse poole, et saada teavet, mida ta peab vajalikuks. Määruse artikli 58 lõike 3 rakendamine Artikkel 70 Õiend pereliikmete kohta, keda tuleb arvestada rahalise hüvitise, sealhulgas pensioni arvutamisel 1. Selleks et saada hüvitist määruse artikli 58 lõike 3 alusel, esi- tab taotleja õiendi oma pereliikmete kohta, kes elavad muu liik- mesriigi territooriumil kui see, kus on asutus, mis vastutab raha- lise hüvitise maksmise eest. Selle õiendi annab pereliikme elukoha järgne ravikindlustusasu- tus või muu asutus, mille määrab nende elukohaliikmesriigi pädev võimuorgan. Rakendusmääruse artikli 25 lõike 2 teist ja kolman- dat lõiku kohaldatakse analoogia põhjal. Rahalise hüvitise maksmise eest vastutav asutus võib nõuda, et taotleja esitaks esimeses lõigus ettenähtud õiendi asemel hilisei- mad isikuandmeid sisaldavad dokumendid oma pereliikmete, välja arvatud laste kohta, kes elavad muu liikmesriigi territooriu- mil kui see, kus on kõnealune asutus. 2. Lõikes 1 osutatud juhul ja kui asjaomase asutuse kohaldatava- tes õigusaktides on nõutud, et pereliikmed peaksid elama taotle- jaga ühes leibkonnas, tuleb nende pereliikmete puhul, kes ei vasta sellele tingimusele, tõestada dokumentidega, mis kinnitavad taot- leja sissetuleku ühe osa korrapärast ülekandmist, et nad siiski sõl- tuvad põhiliselt taotlejast. Määruse artikli 60 rakendamine Artikkel 71 Kutsehaiguse süvenemine 2. Määruse artikli 60 lõikega 1 hõlmatud juhtudel teatab pädev asutus, kellelt nõutakse rahalise hüvitise maksmist, teisele asja- omasele asutusele selle kinnituse saamiseks kulud, mida viimasena nimetatud asutus peab haiguse süvenemise tõttu kandma, koos asjakohase tõendusega. Iga kalendriaasta lõpus saadab esimesena nimetatud asutus viimasena nimetatud asutusele aruande vaadel- dava aruandeaasta jooksul väljamakstud rahalise hüvitise kohta, märkides summa, mida viimasena nimetatud asutus peab maks- ma; viimasena nimetatud asutus hüvitab selle summa esimesena nimetatud asutusele niipea kui võimalik, kuid hiljemalt kolme kuu jooksul. 3. Määruse artikli 60 lõike 2 punkti b esimeses lauses osutatud juhul teatab rahalise hüvitise maksmise eest vastutav asutus asja- omastele pädevatele asutustele nende kinnituse saamiseks eelmi- sesse kulujaotusse tehtud muudatused koos asjakohase tõenduse- ga. 4. Määruse artikli 60 lõike 2 punktis b osutatud juhul kohalda- takse analoogia põhjal lõiget 2. Määruse artikli 61 lõigete 5 ja 6 rakendamine Artikkel 72 Töövõimetusastme hindamine varasema või hilisema tööõnnetuse või kutsehaiguse korral 1. Töövõimetusastme määramiseks, hüvitise saamise õiguse kindlakstegemiseks või sellise hüvitise summa kindlaksmäärami- seks määruse artikli 61 lõigetes 5 ja 6 osutatud juhtudel esitab taotleja selle liikmesriigi pädevale asutusele, kelle õigusaktid tema suhtes tööõnnetuse ajal või kutsehaiguse esmakordse diagnoosi- mise ajal kehtisid, kogu teabe enne või pärast seda juhtunud tööõnnetuste või saadud kutsehaiguste kohta sel ajal, kui tema suhtes kehtisid muu liikmesriigi õigusaktid, olenemata sellistest varasematest või hilisematest juhtumitest põhjustatud töövõime- tuse astmest. 1. Määruse artikli 60 lõikega 1 hõlmatud juhtudel esitab taotleja liikmesriigi asutusele, kellelt ta nõuab hüvitise saamise õigust, 2. Vastavalt õigusaktidele, mida pädev asutus hüvitise õiguste omandamise suhtes ning hüvitise summa kindlaksmääramiseks kohaldab, võtab kõnealune asutus arvesse sellistest varasematest või hilisematest juhtumitest põhjustatud töövõimetuse astet. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 133 3. Pädev asutus võib pöörduda iga muu eelnevalt või pärastiselt pädeva asutuse poole, et hankida teavet, mida ta peab vajalikuks. Määruse artikli 62 lõike 2 rakendamine Kui varasema või hilisema töövõimetuse on põhjustanud õnne- tus ajal, mil kõnealuse isiku suhtes kehtisid sellise liikmesriigi õigusaktid, millega ei eristata töövõimetuse põhjust, annab vara- sema või hilisema töövõimetuse suhtes pädev asutus või asja- omase liikmesriigi pädeva võimuorgani määratud asutus teise liik- mesriigi pädeva asutuse taotluse korral teavet sellise varasema või hilisema töövõimetuse astme kohta ning võimalikult suures ula- tuses mis tahes teavet, mis võimaldaks kindlaks teha, kas kõne- alune töövõimetus on põhjustatud tööõnnetusest teise liikmesriigi asutuse kohaldatavate õigusaktide tähenduses. Kui see on nii, kohaldatakse analoogia põhjal lõiget 2. Artikkel 74 Selle perioodi arvestamine, mille eest teise liikmesriigi asutus on juba andnud hüvitist Määruse artikli 61 lõike 2 kohaldamisel võib liikmesriigi asutus, kelle poole pöördutakse hüvitise saamiseks, taotleda teise teavet aja kohta, mille eest viimasena liikmesriigi asutuselt nimetatud asutus on sama tööõnnetus- või kutsehaigusjuhtumi tõttu hüvitist juba andnud. Määruse artikli 61 lõike 1 rakendamine Artikkel 73 Asutused, mille poole võivad pöörduda kaevanduste ja samalaadsete ettevõtete töötajad, kes viibivad või elavad liikmesriigis, mis ei ole pädev liikmesriik 1. Määruse artikli 62 lõikes 1 osutatud juhtudel ja kui viibimis- või elukohariigis on terasetöölistele tööõnnetuste ja kutsehaiguste kindlustusskeemi alusel ettenähtud hüvitis samaväärne kaevan- duste ja samalaadsete ettevõtete töötajate eriskeemi alusel antava hüvitisega, võivad viimasena nimetatud töötajad pöörduda oma viibimis- või elukohariigi territooriumil asuva lähima asutuse poole, mis on nimetatud rakendusmääruse lisas 3, isegi kui see on terasetööliste skeemi kohaldav asutus, ning see asutus annab neile seejärel sellist hüvitist. 2. Kui kaevanduste ja samalaadsete ettevõtete töötajate eriskeemi alusel ettenähtud hüvitis on soodsam, jääb selliste töötajate vali- da, kas nad pöörduvad selle skeemi kohaldamise eest vastutava asutuse poole või oma viibimis- või elukohariigi territooriumil asuva lähima asutuse poole, kes kohaldab terasetööliste skeemi. Viimasena nimetatud juhul juhib kõnealune asutus asjaomase isiku tähelepanu sellele, et pöördudes eespool mainitud eriskeemi kohaldamise eest vastutava asutuse poole, saaks ta hüvitist sood- samalt; lisaks sellele peab kõnealune asutus teatama isikule sellise asutuse nime ja aadressi. Pensionitaotluste esitamine ja läbivaatamine, välja arvatud kutsehaiguspensionid, mis on hõlmatud määruse artikliga 57 Artikkel 75 1. Selleks et saada liikmesriigi õigusaktide alusel pensioni või lisa- hüvitist, esitab töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja või tema ülalpidamisel olnud isik, kes elab teise liikmesriigi territooriumil, taotluse kas pädevale asutusele või elukohajärgsele asutusele, kes edastab sellise taotluse pädevale asutusele. Taotluse esitamise suh- tes kehtivad järgmised reeglid: a) taotlusele tuleb lisada nõutavad tõendusdokumendid ning taotlus tuleb koostada vormis, mis on ette nähtud pädeva asu- tuse kohaldatavates õigusaktides; b) taotleja esitatud teabe õigsus peab olema tõestatud dokumen- tidega, mis lisatakse taotluse vormile, või taotleja elukohaliik- mesriigi pädevate organite poolt. 2. Pädev asutus teatab oma otsuse taotlejale otse või pädeva riigi kontaktasutuse kaudu; pädev asutus saadab taotleja elukohaliik- mesriigi kontaktasutusele selle otsuse koopia. Ametlik kontroll ja arstlik läbivaatus Artikkel 76 1. Ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse, sealhulgas pensio- nide uuesti läbivaatamise korral ettenähtud arstliku läbivaatuse 134 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd korraldab pädeva asutuse taotlusel selle liikmesriigi asutus, mille territooriumil hüvitisele õigust omav isik juhtub olema, vastavalt korrale, mis on ette nähtud viimasena nimetatud asutuse kohal- datavates õigusaktides. Pädeval asutusel säilib siiski õigus korral- dada enda valitud arsti poolt kõnealuse isiku läbivaatus. 2. Iga isik, kes saab pensioni enda või orvu nimel, teatab selle maksmise eest vastutavale asutusele iseenda või selle orvu olu- korra igast muutusest, mis tõenäoliselt võib muuta pensioniõigu- si. Pensioni maksmine Artikkel 77 Pension, mida ühe liikmesriigi asutusel tuleb maksta teise liikmesriigi territooriumil elavatele pensionäridele, makstakse välja vastavalt rakendusmääruse artiklitele 53—58. 5. PEATÜKK MATUSETOETUS Artikkel 79 Õiend perioodide kohta 1. Selleks et tugineda määruse artiklile 64, esitab taotleja päde- vale asutusele õiendi, milles on märgitud kindlustus- või elamis- perioodid, mis töötajal või füüsilisest isikust ettevõtjal on täitu- nud tema suhtes viimati kehtinud õigusaktide alusel. 2. Selle õiendi annab taotleja palvel välja vastavalt olukorrale kas ravi- või vanaduskindlustusasutus, kes on kõnealuse töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja viimasena kindlustanud. Kui taotleja kõnealust õiendit ei esita, saab pädev asutus selle ühelt või mit- melt eespool osutatud asutuselt. 3. Kui pädeva riigi õigusaktides sätestatud tingimuste täitmiseks on vaja arvestada eelnevalt mis tahes muu liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioode, kohaldatakse analoogia põh- jal lõikeid 1 ja 2. 6. PEATÜKK TÖÖTUSHÜVITIS Määruse artikli 67 rakendamine Artikkel 80 Määruse artiklite 64, 65 ja 66 rakendamine Õiend kindlustus- või elamisperioodide kohta Artikkel 78 Matusetoetuse saamise taotluse esitamine Selleks et saada matusetoetust sellise liikmesriigi õigusaktide alusel, mis ei ole taotleja elukohaliikmesriik, esitab taotleja oma taotluse kas pädevale asutusele või elukohajärgsele asutusele. Taotlusele õigusaktidele, mida kohaldab pädev asutus. lisada tuleb tõendusdokumendid vastavalt esitatud Taotleja dokumentidega, mis lisatakse taotluse vormile, või elukohaliikmesriigi pädevate organite poolt. õigsus olema teabe peab tõestatud taotleja 1. Selleks et tugineda määruse artikli 67 lõikele 1, 2 või 4, esitab kõnealune isik pädevale asutusele õiendi, milles on märgitud kindlustus- või elamisperioodid, mis tal on töötajana täitunud tema suhtes viimasena kehtinud õigusaktide alusel, koos lisatea- bega, mis on ette nähtud selle asutuse kohaldatavates õigusakti- des. 2. Selle õiendi annab kõnealuse isiku taotluse korral välja töötuse suhtes pädev asutus selles liikmesriigis, kelle õigusaktid on selle isiku suhtes viimati kehtinud, või kõnealuse liikmesriigi pädeva võimuorgani määratud muu asutus. Kui see isik kõnealust õiendit ei esita, saab pädev asutus selle ühelt või mitmelt eespool osuta- tud asutuselt. 3. Kui pädeva riigi õigusaktides sätestatud tingimuste täitmiseks on vaja arvestada eelnevalt töötajana mis tahes muu liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus- või elamisperioode, kohal- datakse analoogia põhjal lõikeid 1 ja 2. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 135 Määruse artikli 68 rakendamine Määruse artikli 69 rakendamine Artikkel 81 Õiend hüvitise arvutamiseks selle teinud Kui hüvitise väljaarvutamise eest vastutab määruse artikli 68 lõikega 1 hõlmatud asutus ning kui isik ei ole vähemalt neli oma nädalat asutuse viimatist tööd asukohaliikmesriigi territooriumil, esitab ta sellele asutusele õiendi, milles on märgitud vähemalt nelja viimase nädala jooksul teise liikmesriigi territooriumil tehtud töö laad ja majandusharu, kus seda tööd tehti. Kui see isik kõnealust õiendit ei esita, saab kõnealune asutus selle kas viimasena nimetatud liikmesriigi töötuse suhtes pädevalt asutuselt, kes on selle isiku viimati kindlustanud, või muult selle liikmesriigi pädeva võimuorgani määratud asutuselt. Artikkel 83 Tingimused ja piirangud, et säilitada õigus saada hüvitist töötu siirdumise korral teise liikmesriiki 1. Selleks et säilitada õigus saada hüvitist, esitab määruse artikli 69 lõikega 1 hõlmatud töötu sihtkohajärgsele asutusele õiendi, milles pädev asutus tõendab, et kõnealusel isikul on jätkuvalt õigus saada hüvitist kõnealuse artikli lõike 1 punkti b alusel. Pädev asutus märgib selles õiendis eelkõige järgmist: a) töötule pädeva riigi õigusaktide alusel makstava hüvitise sum- ma; b) kuupäev, millest alates töötu lakkas olemast kättesaadav pädeva riigi tööhõivetalitustele; Artikkel 82 Õiend pereliikmete kohta, keda tuleb arvestada hüvitise arvutamisel c) määruse artikli 69 lõike 1 punkti b kohane tähtaeg, mille jook- sul töötu peab end oma sihtkohaliikmesriigis tööotsijaks regist- reerima; 1. Selleks et tugineda määruse artikli 68 lõikele 2, esitab kõne- alune isik pädevale asutusele õiendi oma pereliikmete kohta, kes elavad muu liikmesriigi territooriumil kui see, kus on kõnealune asutus. d) määruse artikli 69 lõike 1 punkti c kohane maksimumpe- riood, mille jooksul võidakse säilitada õigus saada hüvitist; e) faktid, mis võivad muuta õigust saada hüvitist. 2. Selle õiendi annab välja asutus, mille on määranud pereliik- mete elukohaliikmesriigi pädev võimuorgan. Õiend peab tõenda- ma, et kõnealuseid pereliikmeid ei arvestata töötushüvitise arvu- tamisel, mida teisele isikule kõnealuse liikmesriigi õigusaktide alusel tuleb maksta. See õiend kehtib 12 kuud alates väljaandmise kuupäevast. Seda võidakse pikendada; sel juhul kehtib see alates pikendamise kuu- päevast. Asjaomane isik teatab pädevale asutusele viivitamata igast asjaolust, mis tingib vajaduse seda õiendit muuta. Selline muudatus jõustub alates sellise asjaolu tekkimise kuupäevast. 3. Kui lõikes 1 osutatud õiendit andval asutusel ei ole võimalik tõendada, et kõnealuseid pereliikmeid ei arvestata töötushüvitise arvutamisel, mida teisele isikule nende elukohaliikmesriigi õigus- aktide alusel tuleb maksta, lisab ajaomane isik nimetatud õiendile vastavasisulise teadaande, esitades õiendi pädevale asutusele. Selle teadaande suhtes kohaldatakse analoogia põhjal lõike 2 teist lõiku. 2. Töötu, kes kavatseb tööotsimiseks siirduda teise liikmesriiki, taotleb enne oma lahkumist lõikes 1 osutatud õiendit. Kui töötu kõnealust õiendit ei esita, saab tema sihtkohaliikmesriigi asutus selle pädevalt asutuselt. Pädeva riigi tööhõivetalitused peavad tagama, et töötule on teatatud tema kohustustest, mis tulenevad määruse artiklist 69 ja käesolevast artiklist. 3. Töötu sihtkohajärgne asutus teatab pädevale asutusele töötu registreerimiskuupäeva ja maksete alguskuupäeva ning maksab pädeva riigi hüvitise välja vastavalt korrale, mis on ette nähtud töötu sihtkohaliikmesriigi õigusaktides. Töötu sihtkohajärgne asutus teeb või korraldab kontrolli nii nagu töötu suhtes, kellel on õigus saada hüvitist nende õigusaktide alu- sel, mida kohaldab see asutus. Kõnealune asutus teatab pädevale asutusele igast eespool lõike 1 punktile e vastavast faktist niipea, kui on sellest teada saanud, ning hüvitise peatamise või tühista- mise korral lõpetab viivitamata hüvitise maksmise. Pädev asutus teatab talle viivitamata, mil määral ja millisest kuupäevast alates 136 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodid, mis tal on täi- tunud tema suhtes viimati kehtinud õigusaktide alusel. 2. Selle õiendi annab kõnealuse isiku taotluse korral kas perehü- vitise suhtes pädev asutus selles liikmesriigis, kelle õigusaktid on selle isiku suhtes viimati kehtinud, või muu asutus, mille on mää- ranud kõnealuse liikmesriigi pädev võimuorgan. Kui see isik nimetatud õiendit ei esita, saab pädev asutus selle ühelt või mit- melt eespool osutatud asutuselt, välja arvatud juhul, kui ravikind- lustusasutus suudab edastada talle rakendusmääruse artikli 16 lõi- kes 1 ettenähtud õiendi koopia. 3. Kui pädeva riigi õigusaktides sätestatud tingimuste täitmiseks on vaja arvestada eelnevalt mis tahes muu liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus-, elamis- või füüsilisest isikust ettevõt- jana tegutsemise perioode, kohaldatakse analoogia põhjal lõikeid 1 ja 2. Määruse artikli 73 ja artikli 75 lõigete 1 ja 2 rakendamine (8) Artikkel 86 (8) 1. Selleks et saada määruse artikli 73 alusel perehüvitist, esitab töötaja vajaduse korral oma tööandja kaudu pädevale asutusele taotluse. 2. Koos selle taotlusega esitab töötaja tõendi oma pereliikmete kohta, kes elavad muu liikmesriigi territooriumil kui see, kus on kõnealune asutus. Selle tõendi annab kas nende pereliikmete elu- kohariigi perekonnaseisuasjade suhtes pädev asutus või nende pereliikmete elukoha järgne ravikindlustuse suhtes pädev asutus või muu asutus, mille on määranud nende pereliikmete elukoha- liikmesriigi pädev võimuorgan. Sellist tõendit tuleb igal aastal pikendada. selline fakt mõjutab töötu õigust saada hüvitist. Hüvitise maks- mist võidakse vajaduse korral jätkata üksnes pärast sellise teabe saamist. Kui hüvitist tuleb vähendada, jätkab töötu sihtkohajärgne asutus talle selliselt vähendatud hüvitise maksmist pärast pädevalt asutuselt vastuse saamist. 4. Kaks või enam liikmesriiki või nende liikmesriikide pädevad võimuorganid võivad pärast halduskomisjoni arvamuse saamist kokku leppida muude rakendussätete suhtes. Määruse artikli 71 rakendamine Artikkel 84 Varem töötanud töötud, kes oma viimase töötamise ajal elasid muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik 1. Määruse artikli 71 lõike 1 punkti a alapunktis ii ja artikli 71 lõike 1 punkti b alapunkti ii esimeses lauses osutatud juhtudel käsitletakse rakendusmääruse artikli 80 kohaldamisel pädeva asu- tusena elukohajärgset asutust. 2. Selleks et taotleda hüvitist määruse artikli 71 lõike 1 punkti b alapunkti ii alusel, esitab varem töötanud töötu oma elukohajärg- sele asutusele lisaks rakendusmääruse artiklis 80 ettenähtud õien- dile veel tema suhtes viimasena kehtinud liikmesriigi õigusakte kohaldava asutuse õiendi selle kohta, et tal ei ole õigust saada hüvitist määruse artikli 69 alusel. 3. Määruse artikli 71 lõike 2 kohaldamisel palub elukohajärgne asutus pädevalt asutuselt mis tahes teavet seoses õigustega, mida viimasena nimetatud asutus on varem töötanud töötajale andnud. 7. PEATÜKK (8) PEREHÜVITIS Määruse artikli 72 rakendamine Artikkel 85 (A) Õiend töötamise või isikust tegutsemise perioodide kohta füüsilisest 3. Kui pädeva riigi õigusaktides on ette nähtud, et perehüvitist võidakse või tuleb maksta muule isikule kui kõnealune töötaja, esitab see töötaja koos oma taotlusega teabe isiku kohta, kellele perehüvitis elukohariigis välja makstakse (perekonna- ja eesnimi, täielik aadress). ettevõtjana 1. Selleks et tugineda määruse artiklile 72, esitab isik pädevale asutusele õiendi, milles on märgitud kindlustus-, elamis- või 4. Kahe või enama liikmesriigi pädevad võimuorganid võivad omavahel kokku leppida perehüvitise maksmise erikorra, pidades 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 137 eelkõige silmas määruse artikli 75 lõigete 1 ja 2 rakendamise hõl- bustamist. Sellistest kokkulepetest teatatakse halduskomisjonile. 5. Töötaja teatab vajaduse korral oma tööandja kaudu pädevale asutusele: — oma pereliikmete olukorra igast muutusest, mis võib muuta perehüvitise saamise õigust; — igast nende pereliikmete arvu muutusest, kellele tuleb maksta perehüvitist; — selliste pereliikmete igast elu- või viibimiskoha muutusest; — mis tahes tööst või tegevusest, mille mõjul tuleb perehüvitist maksta ka nende pereliikmete elukohaliikmesriigi õigusaktide alusel. Artikkel 87 (8) … Määruse artikli 74 rakendamine Artikkel 88 (8) Rakendusmääruse artiklit 86 kohaldatakse analoogia põhjal töötute suhtes, kes on enne töötanud või tegutsenud füüsilisest isikust ettevõtjana ning kes on hõlmatud määruse artikliga 74. Artikkel 89 (8) … 8. PEATÜKK HÜVITISED PENSIONÄRIDE ÜLALPEETAVATELE LASTELE JA ORBUDELE 2. Kui taotleja ei ela liikmesriigis, mille territooriumil on pädev asutus, võib ta siiski esitada oma taotluse kas pädevale asutusele või elukohajärgsele asutusele, kes seejärel edastab taotluse päde- vale asutusele, märkides taotluse esitamise kuupäeva. Seda kuu- päeva käsitletakse pädevale asutusele taotluse esitamise kuupäe- vana. 3. Kui lõikes 2 osutatud pädev asutus leiab, et tema kohaldata- vate õigusaktide alusel puudub õigus saada hüvitist, edastab ta taotluse viivitamata koos kõigi vajalike dokumentide ja kogu vaja- liku teabega selle liikmesriigi asutusele, kelle õigusaktid on töö- taja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes kehtinud kõige pikema aja jooksul. Vajaduse korral võidakse küsimus suunata samadel tingimustel tagasi selle liikmesriigi asutusele, kelle õigusaktide alusel on kõne- alusel isikul täitunud oma kindlustus- või elamisperioodide seast lühim. 4. Vajaduse korral näeb halduskomisjon ette hüvitise saamise taotluste esitamise lisakorra. Artikkel 91 1. Määruse artikli 77 või 78 alusel makstavad hüvitised maks- takse välja vastavalt rakendusmääruse artiklitele 53—58. 2. Vajaduse korral määravad liikmesriikide pädevad võimuorga- nid pädeva asutuse hüvitise maksmiseks määruse artikli 77 või 78 alusel. Artikkel 92 Iga isik, kellele makstakse hüvitist määruse artikli 77 või 78 alu- sel pensionäri laste või orbude jaoks, teatab sellise hüvitise maks- mise eest vastutavale asutusele: — laste või orbude olukorra igast muutusest, mis tõenäoliselt Määruse artiklite 77, 78 ja 79 rakendamine võib muuta õigust saada hüvitist; Artikkel 90 — igast nende laste või orbude arvu muutusest, kelle jaoks tuleb maksta hüvitist; — laste või orbude igast elukoha muutusest; 1. Selleks et saada hüvitist määruse artikli 77 või 78 alusel, esi- tab taotleja oma elukohajärgsele asutusele taotluse vastavalt kor- rale, mis on ette nähtud selle asutuse kohaldatavates õigusaktides. — mis tahes tööst või tegevusest, mis annab sellistele lastele või orbudele õiguse saada perehüvitist või peretoetust. 138 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd V JAOTIS FINANTSSÄTTED Artikkel 93 Artikkel 94 haigus- Nende sünnitushüvitiste rasedus- tagasimaksmine, mis ei ole ette nähtud rakendusmääruse artiklites 94 ja 95 ning ja Nende mitterahaliste hüvitiste tagasimaksmine, mida on ravi- ning rasedus- ja sünnituskindlustuse alusel antud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja pereliikmetele, kes ei ela samas liikmesriigis kui kõnealune isik 1. Töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele ning nende sama liikmesriigi territooriumil elavatele pereliikmetele määruse artikli 19 lõigete 1 ja 2 alusel ettenähtud mitterahalise hüvitise ning määruse artikli 21 lõike 2, artikli 22, artikli 25 lõigete 1, 3 ja 4, artikli 26, artikli 29 lõike 1 või artikli 31 alusel ettenähtud mitte- rahalise hüvitise tegeliku summa maksab pädev asutus seda hüvi- tist andnud asutusele tagasi vastavalt viimasena nimetatud asutuse raamatupidamisaruannetele. 1. Pädevad asutused maksavad nende mitterahaliste hüvitiste summa, mis on määruse artikli 19 lõike 2 alusel antud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja pereliikmetele, kes ei ela sama liikmes- riigi territooriumil kui kõnealune isik, tagasi mitterahalist hüvitist andnud asutustele iga kalendriaasta suhtes ühekordse summa põhjal, mis on võimalikult lähedane tekkinud tegelikele kuludele. 2. Määruse artikli 21 lõike 2 teises lõigus, artikli 22 lõike 3 teises lõigus ning artikli 29 lõikes 1 ja artiklis 31 osutatud juhtudel ning lõike 1 kohaldamisel käsitletakse pädeva asutusena vastavalt olu- korrale pereliikmete või pensionäri elukoha järgset asutust. 3. Kui lõikes 1 osutatud hüvitise tegelik summa ei ole hüvitist andnud asutuse raamatupidamisaruannetes märgitud ning ei ole sõlmitud kokkulepet lõike 6 alusel, määratakse tagasimakstav summa kindlaks ühekordselt, arvutatuna vastavalt kõikidele asja- kohastele teadetele, mis on saadud kasutatavate andmete põhjal. Halduskomisjon hindab ühekordsete maksete väljaarvutamisel kasutatavaid aluseid ja otsustab nende maksete summa. 4. Tagasimaksmisel ei tohi arvestada määrasid, mis on kõrgemad kui nende mitterahaliste hüvitiste suhtes kohaldatavad määrad, mis on määratud töötajatele või füüsilisest isikust ettevõtjatele, kelle suhtes kehtivad õigusaktid, mida kohaldab lõikes 1 osutatud hüvitist andnud asutus. 2. Ühekordne summa määratakse kindlaks, korrutades keskmise aastakulu pere kohta arvestatavate perede keskmise aastase arvuga ning vähendades saadud summat 20 % võrra. 3. Kõnealuse ühekordse summa arvutamiseks vajalikud tegurid määratakse kindlaks järgmiselt: a) keskmine aastakulu pere kohta igas liikmesriigis: aastakulu, mis tuleneb selle liikmesriigi asutuste poolt arves- tatavate sotsiaalkindlustusskeemide alusel antud kõikidest mit- terahalistest hüvitistest kõnealuse liikmesriigi õigusaktidele alluvate töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjate pereliikme- tele, jagatakse nende töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjate keskmise aastase arvuga, kellel on selliseid pereliikmeid; sel puhul arvestatavad sotsiaalkindlustusskeemid on nimetatud rakendusmääruse lisas 9; 5. Vastavalt rakendusmääruse artikli 18 lõike 8 teisele lausele makstud rahalise hüvitise tagasimaksmise suhtes kohaldatakse analoogia põhjal lõikeid 1 ja 2. b) kahe liikmesriigi asutuste vahelistes küsimustes võrdub arves- tatavate perede keskmine aastane arv nende töötajate või füü- silisest isikust ettevõtjate keskmise aastase arvuga, kelle suhtes kehtivad ühe sellise liikmesriigi õigusaktid ja kelle pereliikme- tel on õigus saada mitterahalist hüvitist teiste liikmesriikide asutuselt. 6. Kaks või enam liikmesriiki või nende liikmesriikide pädevad võimuorganid võivad pärast halduskomisjoni arvamuse saamist kokku leppida muu viisi tagasimakstavate summade hindamiseks eelkõige ühekordsete maksete alusel. 4. Vastavalt lõike 3 punktile b arvestatavate perekondade arv määratakse kindlaks nimekirja abil, mida elukohajärgne asutus selleks hoiab ja mis põhineb kõnealuste isikute õiguste 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 139 dokumentaalsel tõendusel pädeva asutuse poolt. Vaidluse korral esitatakse asjaomaste asutuste tähelepanekud kontrollnõukogule, mis on ette nähtud rakendusmääruse artikli 101 lõikes 3. 5. Halduskomisjon näeb ette lõigetes 3 ja 4 osutatud arvutuste- gurite kindlaksmääramise viisid ja korra. 6. Kaks või enam kui kaks liikmesriiki või nende liikmesriikide pädevad võimuorganid võivad pärast halduskomisjoni arvamuse saamist kokku leppida muu viisi tagasimakstavate summade mää- ramiseks. 4. Vastavalt lõike 3 punktile b arvestatavate pensionäride arv määratakse kindlaks nimekirja abil, mida elukohajärgne asutus selleks hoiab ja mis põhineb kõnealuste isikute õiguste dokumen- taalsel tõendusel pädeva asutuse poolt. Vaidluse korral esitatakse asjaomaste asutuste tähelepanekud kontrollnõukogule, mis on ette nähtud rakendusmääruse artikli 101 lõikes 3. 5. Halduskomisjon näeb ette lõigetes 3 ja 4 osutatud arvutuste- gurite kindlaksmääramise viisid ja korra. 6. Kaks või enam liikmesriiki või nende liikmesriikide pädevad võimuorganid võivad pärast halduskomisjoni arvamuse saamist kokku leppida muu viisi tagasimakstavate summade määrami- seks. Artikkel 95 (1) Määruse artikli 63 lõike 2 rakendamine Nende mitterahaliste hüvitiste tagasimaksmine, mida on ja sünnituskindlustuse alusel antud ravi- ning rasedus- pensionäridele ela liikmesriigis, kelle õigusaktide alusel nad saavad pensioni ja neil on õigus saada hüvitist ja nende pereliikmetele, kes ei 1. Pädevad asutused maksavad määruse artikli 28 lõike 1 ja artik- li 28a alusel antud hüvitise seda andnud asutustele tagasi ühe- kordse summa põhjal, mis on võimalikult lähedane tekkinud tege- likele kuludele. Artikkel 96 Nende mitterahaliste hüvitiste tagasimaksmine, mida on tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse skeemide alusel andnud ühe liikmesriigi asutus teise liikmesriigi asutuse nimel Määruse artikli 63 lõike 2 sätete rakendamisel kohaldatakse analoogia põhjal rakendusmääruse artiklit 93. 2. Ühekordne summa määratakse kindlaks, korrutades keskmise aastakulu pensionäri kohta arvestatavate pensionäride keskmise aastase arvuga ning vähendades saadud summat 20 % võrra. Rakendusmääruse artikli 70 lõike 2 rakendamine 3. Kõnealuse ühekordse summa arvutamiseks vajalikud tegurid määratakse kindlaks vastavalt järgmistele reeglitele: Artikkel 97 a) keskmine aastakulu pensionäri kohta igas liikmesriigis: aastakulu, mis tuleneb selle liikmesriigi asutuste poolt arves- tatavate sotsiaalkindlustusskeemide alusel antud kõikidest mit- terahalistest hüvitistest kõikidele pensionäridele, kelle pen- sione tuleb maksta selle liikmesriigi õigusaktide alusel, ja nende pereliikmetele, jagatakse pensionäride keskmise aastase arvuga; sel puhul arvestatavad sotsiaalkindlustusskeemid on nimetatud rakendusmääruse lisas 9; b) kahe liikmesriigi asutuste vahelistes küsimustes võrdub arves- tatavate pensionäride keskmine aastane arv määruse artikli 28 lõikes 2 osutatud pensionäride keskmise aastase arvuga, kellel ühe liikmesriigi territooriumil elades on õigus nõuda mittera- halist hüvitist teise liikmesriigi asutuselt. Teise riiki tööd otsima siirdunud töötutele makstud töötushüvitise tagasimaksmine 1. Pädev asutus maksab määruse artikli 69 alusel väljamakstud hüvitise summa seda hüvitist välja maksnud asutusele tagasi vas- tavalt viimasena nimetatud asutuse raamatupidamisaruannetele. 2. Kaks või enam liikmesriiki või nende riikide pädevad võimuor- ganid võivad: — pärast halduskomisjoni arvamuse saamist kokku leppida muu viisi tagasimakstavate summade kindlaksmääramiseks eel- kõige ühekordsel alusel ning muud makseviisid või — loobuda kõikidest asutustevahelistest tagasimaksetest. 140 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd Artikkel 98 (8) … 3. Halduskomisjon teeb käesolevas artiklis ettenähtud otsused kontrollnõukogu aruande põhjal; kontrollnõukogu esitab haldus- komisjonile motiveeritud arvamuse. Halduskomisjon määrab kindlaks kontrollnõukogu tegutsemise viisi ja koosseisu. Ühissätted tagasimaksmise kohta Artikkel 99 Halduskulud Kaks või enam liikmesriiki või nende liikmesriikide pädevad võimuorganid võivad vastavalt määruse artikli 84 lõike 2 kolmandale lausele kokku leppida, et halduskulude arvestamiseks suurendatakse rakendusmääruse artiklites 93—98 osutatud hüvitiste teatava protsentuaalse osa võrra. See protsentuaalne osa võib sõltuvalt hüvitisest erineda. summat Artikkel 100 Hilinenud nõuded Artikkel 102 (8) Kontrollnõukogu ülesanded. Tagasimaksmise kord 1. Kontrollnõukogu: a) kogub vajalikud andmed ja korraldab käesoleva jaotise raken- damiseks nõutavad arvutused; b) esitab halduskomisjonile korrapäraselt aruandeid kõnealuste lähtudes eelkõige määruste rakendamise tulemuste kohta, finantsaspektist; c) annab halduskomisjonile võimalikke kasulikke soovitusi seo- ses punktidega a ja b; d) esitab halduskomisjonile ettepanekuid tähelepanekute suhtes, mis on edastatud kontrollnõukogule vastavalt rakendusmää- ruse artikli 94 lõikele 4 ja artikli 95 lõikele 4; 1. Liikmesriikide asutuste vahelises tasaarvelduses võib maksmise eest vastutav asutus tagasi lükata tagasimaksenõuded nende hüvi- tiste eest, mida on antud selliste taotluste esitamise kuupäevale kolm aastat või rohkem eelnenud kalendriaasta jooksul, olene- mata sellest, kas need nõuded esitatakse kontaktasutusele või maksmise eest vastutavale pädeva riigi asutusele. e) esitab halduskomisjonile ettepanekuid seoses rakendusmää- ruse artikli 101 rakendamisega; f) teeb kogu töö või kõik uuringud või täidab ülesandeid, mida halduskomisjon on talle suunanud. 2. Ühekordsete tagasimaksetega seotud nõuete puhul algab kõne- alune kolmeaastane periood kuupäevast, mil Euroopa Ühenduste Teatajas on avaldatud mitterahaliste hüvitiste keskmine aastane kulu kindlaksmääratuna vastavalt rakendusmääruse artiklitele 94 ja 95. Artikkel 101 (8) Aruanne nõuete kohta 1. Vastavalt määruse artiklitele 36, 63 ja 70 koostab haldusko- misjon iga kalendriaasta suhtes aruande nõuete kohta. 2. Kõik liikmesriigi pädevad asutused teevad määruse artiklites 36, 63 ja 70 ettenähtud tagasimaksed teise liikmesriigi kreeditor- asutusele organite kaudu, mille on määranud liikmesriikide päde- vad võimuorganid. Organid, mille kaudu on tehtud tagasimaksed, annavad halduskomisjonile teateid tagasimakstud summade kohta halduskomisjoni seatud tähtaja jooksul ja vastavalt haldus- komisjoni kehtestatud korrale. 3. Kui tagasimaksed määratakse kindlaks antud hüvitiste tegeliku summa põhjal vastavalt asjaomaste asutuste raamatupidamis- aruannetele, makstakse need iga kalendriaasta eest järgmise kalendripoolaasta jooksul. 4. Kui tagasimaksed määratakse kindlaks ühekordsel alusel, makstakse need iga kalendriaasta eest; sel juhul teevad pädevad asutused kreeditorasutustele iga kalendripoolaasta esimesel päe- val ettemakse vastavalt halduskomisjoni kehtestatud korrale. 2. Halduskomisjon võib korraldada kontrolli asjakohaseks statis- tiliste ja arvestusandmete uurimiseks, mida on vaja, et koostada lõikes 1 osutatud aruanne nõuete kohta, eelkõige et tagada nende andmete vastavus käesoleva jaotise reeglitele. 5. Kaks või enam liikmesriiki või nende liikmesriikide pädevad võimuorganid võivad pärast halduskomisjoni arvamuse saamist kokku leppida muud maksetähtajad või muu ettemaksete tege- mise korra. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 141 Artikkel 103 Ühissätted rahaliste hüvitiste maksmise kohta Statistiliste ja arvestusandmete kogumine Liikmesriikide pädevad võimuorganid võtavad kõik käesoleva jaotise rakendamiseks vajalikud meetmed, eelkõige aga meetmed, millega nõutakse statistiliste või arvestusandmete kogumist. Artikkel 104 (8) Liikmesriikidevaheliste võimuorganite vaheliste või liikmesriikide pädevate tagasimaksmiskokkulepete märkimine lisas 5 1. Õigus- ja haldusnormid, mis on sarnased määruse artikli 36 lõikega 3, artikli 63 lõikega 3 ja artikli 70 lõikega 3 ning raken- dusmääruse artikli 93 lõikega 6, artikli 94 lõikega 6 ja artikli 95 lõikega 6 ning mis kehtivad käesoleva määruse jõustumisele eel- nenud päeval, jäävad kehtima, kui need on märgitud rakendus- määruse lisas 5. 2. Lõikes 1 osutatud õigus- ja haldusnormidega sarnased sätted, mida kahe või enama liikmesriigi vahelistes küsimustes kohalda- takse pärast käesoleva määruse jõustumist, märgitakse rakendus- määruse lisasse 5. Sama kehtib rakendusmääruse artikli 97 lõike 2 alusel kokkulepitud sätete kohta. Ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulud Artikkel 106 pädevad liikmesriigi Iga teatavad halduskomisjonile selle komisjoni võimaldatud tähtaja jooksul ja kehtestatud korras rahaliste hüvitiste summa, mida nende jurisdiktsiooni all olevad asutused on maksnud hüvitisesaajatele, kes elavad või viibivad muu liikmesriigi territooriumil. võimuorganid Artikkel 107 (9) (11) (12) (14) Valuuta ümberarvestamine 1. Järgmiste sätete kohaldamisel: a) määrus: artikli 12 lõiked 2, 3 ja 4, artikli 14d lõige 1, artikli 19 lõike 1 punkti b viimane lause, artikli 22 lõike 1 alapunkti ii viimane lause, artikli 25 lõike 1 punkti b eelviimane lause, artikli 41 lõike 1 punktid c ja d, artikli 46 lõige 4, artikli 46a lõige 3, artikkel 50, artikli 52 punkti b viimane lause, artikli 55 lõike 1 alapunkti ii viimane lause, artikli 70 lõike 1 esimene lõik, artikli 71 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja punkti b alapunkti ii eelviimane lause; b) rakendusmäärus: artikli 34 lõiked 1, 4 ja 5; muu riigi valuutas nomineeritud summade ümberarvutamisel oma riigi valuutasse kasutatakse kurssi, mille on arvutanud komis- jon ja mis põhineb nende valuutade lõikes 2 osutatud kontrollaja kuu keskmisel kursil, mis on komisjonile edastatud Euroopa Rahasüsteemi nõudel. Artikkel 105 2. Kontrollaeg on: 1. Kulud, mis tulenevad ametlikust kontrollist ning arstlikust läbi- vaatusest, vaatlustest, arstivisiitidest ja kõikvõimalikust kontrolli- misest, mida on vaja hüvitise määramiseks, andmiseks või uuesti läbivaatamiseks, maksab asutus, kelle huvides need on tehtud, tagasi asutusele, kes on nende eest vastutanud, võttes aluseks vii- masena nimetatud asutuse rakendatava tasu. — jaanuar — alates sellele järgnevast 1. aprillist kohaldatavate ümberarvutuskursside puhul; — aprill — alates sellele järgnevast 1. juulist kohaldatavate ümber- arvutuskursside puhul; 2. Kaks või enam liikmesriiki või selliste liikmesriikide pädevad võimuorganid võivad kokku leppida muud tagasimakseviisid eel- kõige ühekordsel alusel või loobuda kõikidest asutustevahelistest tagasimaksetest. — juuli — alates sellele järgnevast 1. oktoobrist kohaldatavate ümberarvutuskursside puhul; — oktoober — alates sellele järgnevast 1. jaanuarist kohaldata- vate ümberarvutuskursside puhul. Sellised kokkulepped märgitakse rakendusmääruse lisasse 5. Mää- ruse jõustumisele eelnenud päeval kehtinud kokkulepped jäävad kehtima, kui need on märgitud kõnealuses lisas. 3. Lõike 1 kohaldamisel kasutatavad valuutakursid on need, mida teatab komisjonile eküü arvutamiseks keskpank samal ajal Euroopa Rahasüsteemi raamistikus. 142 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 4. Lõikes 1 osutatud juhtudel kohaldatavate ümberarvutuskurs- side kehtestamisel arvestatava kuupäeva määrab halduskomisjon kontrollnõukogu ettepaneku põhjal. 6. Lõikega 1 hõlmamata juhtudel tehakse nii hüvitiste maksmise kui ka tagasimaksmise suhtes ümberarvutused vastavalt makse- päeva ametlikule valuutakursile. 5. Lõikes 1 osutatud juhtudel kohaldatavad ümberarvutusmää- rad avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas eelviimasel kuul enne nende kehtima hakkamist. VI JAOTIS MUUD SÄTTED Artikkel 108 Artikkel 111 Hooajatöötaja staatuse tõestus Hooajatöötaja staatuse tõestamiseks nõutakse määruse artikli 1 punktiga c hõlmatud töötajalt, et ta esitaks oma töölepingu, milles on selle liikmesriigi tööhõivetalituse tempel, mille territooriumile ta on tööle siirdunud või mille territooriumil ta on töötanud. Kui selles annab töökohariigi asutus vajaduse korral hüvitise taotlemiseks tõendi selle kohta, et vastavalt kõnealuse isiku antud teabele on tema tehtav või tehtud töö hooajalist laadi. sõlmita hooajatöölepinguid, liikmesriigis ei Artikkel 109 Sissemaksete tegemise kokkulepped Tööandja, kelle peamine tegevuskoht ei ole liikmesriigis, mille territooriumil töötaja töötab, võib töötajaga kokku leppida, et töötaja võtab endale tööandja kohustused sissemaksete tegemise suhtes. Tööandja teatab igast sellisest kokkuleppest pädevale asutusele või vajaduse korral asutusele, mille on määranud asjaomase liikmesriigi pädev võimuorgan. Artikkel 110 Vastastikune haldusabi alusetult makstud hüvitiste tagasisaamisel Alusetult tehtud väljamaksete tagasisaamine sotsiaalkindlustusasutuste poolt 1. Kui liikmesriigi asutus on invaliidsus-, vanadus- või toitjakao- tushüvitise (pensionide) määramisel või uuesti läbivaatamisel vas- tavalt määruse III jaotise 3. peatükile maksnud hüvitisesaajale summa, mis ületab summa, mida hüvitisesaajal on õigus saada, võib selline asutus taotleda iga muu liikmesriigi asutuselt, kes vas- tutab hüvitisesaajale vastava hüvitise maksmise eest, et see muu asutus arvestaks ülemakstud summa maha kõnealusele saajale maksta jäänud summast. Viimasena nimetatud asutus kannab mahaarvestatud summa üle kreeditorasutusele. Kui ülemakstud summat ei ole võimalik maksmata jäänud summast maha arves- tada, kohaldatakse lõiget 2. 2. Kui liikmesriigi asutus on maksnud hüvitisesaajale summa, mis ületab summa, mida hüvitisesaajal on õigus saada, võib selline asutus tema kohaldatavates õigusaktides ettenähtud tingimustel ja piires taotleda iga muu liikmesriigi asutuselt, kes vastutab sellele isikule hüvitise maksmise eest, et see arvestaks ülemakstud summa maha kõnealusele isikule makstavast summast. Viimasena nime- tatud asutus teeb sellise mahaarvestuse tingimustel ja piires, mis on tema kohaldatavates õigusaktides sellise tasaarvestuse suhtes ette nähtud, nii nagu ta oleks ise need summad üle maksnud ning kannab mahaarvestatud summa üle kreeditorasutusele. Kui hüvitist andnud liikmesriigi asutus kavatseb algatada kohtuasja isiku vastu, kes on saanud hüvitist, millele tal ei olnud õigust, osutab sellise isiku elukoha järgne asutus või selle isiku võimuorgani määratud asutus elukohaliikmesriigi pädeva esimesele asutusele häid teeneid. 3. Kui isik, kelle suhtes määrus kehtib, on saanud liikmesriigi ter- ritooriumil abi perioodi jooksul, mil tal on olnud õigus saada hüvitist teise liikmesriigi õigusaktide alusel, võib seda abi andnud organ, juhul kui tal on seaduslik õigus tagasi nõuda kõnealusele isikule maksta olnud hüvitist, taotleda iga muu liikmesriigi asutu- selt, kes vastutab sellele isikule hüvitise maksmise eest, et see 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 143 arvestaks väljamakstud summa maha summast, mida viimasena nimetatud asutus kõnealusele isikule maksab. teatab sellest debiteerimisest rakendusmääruse artikli 101 lõikes 3 osutatud kontrollnõukogule, kes koostab selle kohta aruande. Kui sellise isiku pereliige, kelle suhtes kehtib käesolev määrus, on saanud liikmesriigi territooriumil abi perioodi jooksul, mil sellel isikul on olnud õigus saada kõnealuse pereliikme suhtes hüvitist teise liikmesriigi õigusaktide alusel, võib seda abi andnud organ, juhul kui tal on seaduslik õigus tagasi nõuda kõnealusele isikule pereliikme suhtes maksta olnud hüvitist, taotleda iga muu liik- mesriigi asutuselt, kes vastutab sellele isikule hüvitise maksmise eest, et see muu asutus arvestaks väljamakstud summa maha sum- mast, mida viimasena nimetatud asutus kõnealusele isikule selle pereliikme suhtes maksab. Maksmise eest vastutav asutus teeb sellise mahaarvestuse tingi- mustel ja piires, mis on tema kohaldatavates õigusaktides sellise tasaarvestuse suhtes ette nähtud, ning kannab mahaarvestatud summa üle kreeditororganile. Artikkel 114 Ajutise hüvitise maksmine vaidluse korral, millise riigi õigusakte tuleb kohaldada või milline asutus peaks andma hüvitist Kahe või enama liikmesriigi asutuste või pädevate võimuorganite vahelise vaidluse korral kas selle üle, millise riigi õigusakte tuleb määruse II jaotise alusel kohaldada, või selle üle, milline asutus peaks andma hüvitist, saab kõnealune isik, kes vaidluse puudumise korral võiks hüvitist taotleda, elukohajärgse asutuse kohaldatavates õigusaktides ettenähtud hüvitist, või kui see isik ei ela ühegi asjaomase liikmesriigi territooriumil, hüvitist vastavalt õigusaktidele, mida kohaldab asutus, kellele selle isiku taotlus on kõigepealt esitatud. Artikkel 112 Artikkel 115 Kui asutus on teinud alusetuid väljamakseid kas otse või muu asutuse kaudu ning kui selliste väljamaksete tagasisaamine on muutunud võimatuks, jäävad kõnealused summad lõplikult esimesena nimetatud asutuse kanda, välja arvatud juhul, kui alusetult tehtud väljamakse on tingitud pettusest. Arstlike läbivaatuste kord muus liikmesriigis kui pädev riik Viibimis- või elukohajärgne asutus, kes määruse artikli 87 kohaselt peab arstliku läbivaatuse korraldama, tegutseb vastavalt tema kohaldatavates õigusaktides ettenähtud korrale. Artikkel 113 Sellise korra puudumisel pöördub see asutus pädeva asutuse poole, et saada teavet kohaldatava korra kohta. Rahvusvahelises transpordis töötajatele alusetult antud mitterahaliste hüvitiste tagasisaamine 1. Kui pädev asutus ei tunnusta õigust saada mitterahalist hüvi- tist, maksab tagasi need mitterahalised hüvitised, mida viibimis- kohajärgne asutus on rahvusvahelises transpordis töötajale and- nud rakendusmääruse artikli 20 lõikes 1 või artikli 62 lõikes 1 osutatud eeldusel, pädev asutus. 2. Viibimiskohajärgse asutuse kulud iga rahvusvahelises trans- pordis töötaja suhtes, kes ei ole enne pöördunud viibimiskoha- järgse asutuse poole ning kellel ei ole õigust saada mitterahalist hüvitist, kuid kes siiski on saanud mitterahalist hüvitist, esitades rakendusmääruse artikli 20 lõikes 1 või artikli 62 lõikes 1 osuta- tud õiendi, maksab tagasi selles õiendis pädevana märgitud asu- tus või muu asutus, mille on selleks määranud asjaomase liikmes- riigi pädevad võimuorganid. Artikkel 116 Kokkulepped sissemaksete tagasisaamise kohta 1. Vastavalt määruse artikli 92 lõikele 2 sõlmitud kokkulepped märgitakse rakendusmääruse lisasse 5. 2. Määruse artikli 51 rakendamiseks sõlmitud kokkulepped jää- vad kehtima, kui need on märgitud rakendusmääruse lisasse 5. Artikkel 117 Andmetöötlus 3. Pädev asutus või lõikes 2 osutatud juhul pädevana märgitud asutus või selleks määratud asutus debiteerib hüvitisesaajalt talle alusetult antud mitterahalise hüvitise väärtuse. Kõnealune asutus 1. Üks või enam liikmesriiki või nende pädevad võimuorganid võivad pärast halduskomisjoni arvamuse saamist kokku leppida 144 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd määruse ja rakendusmääruse rakendamiseks ettenähtud tõendite, õiendite, teadaannete, taotluste ja muude dokumentide näidised ning andmete edastamise toimingud ja viisi. 2. Kui andmetöötluse areng liikmesriikides seda võimaldab, alus- tab halduskomisjon uuringuid, mida on vaja lõikest 1 tulenevate ühtlustusmeetodite standardimiseks ja üldiseks kasutuselevõtuks. VII JAOTIS ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 118 (6) (12) Artikkel 119 (6) (12) Üleminekusätted seoses töötajate pensioniga Üleminekusätted seoses füüsilisest isikust ettevõtjate pensioniga 1. Kui risk realiseerub enne 1. oktoobrit 1972 või enne asja- omase liikmesriigi territooriumil rakendusmääruse rakendamise kuupäeva ning pensionitaotlust ei ole enne seda kuupäeva rahul- datud, põhjustab selline taotlus kahekordse määramise, kuivõrd selle riski suhtes tuleb määrata hüvitis sellele kuupäevale eelne- nud teatava perioodi eest: 1. Kui risk realiseerub enne 1. juulit 1982 või enne asjaomase liikmesriigi territooriumil rakendusmääruse rakendamise kuu- päeva ning pensionitaotlust ei ole enne seda kuupäeva rahulda- tud, põhjustab selline taotlus kahekordse määramise, kuivõrd selle riski suhtes tuleb määrata hüvitis sellele kuupäevale eelnenud tea- tava perioodi suhtes: a) perioodi eest, mis on möödunud enne 1. oktoobrit 1972 või enne asjaomase liikmesriigi territooriumil rakendusmääruse rakendamise kuupäeva, vastavalt määrusele või asjaomaste liikmesriikide vahel jõus olnud kokkulepetele; a) perioodi eest, mis on möödunud enne 1. juulit 1982 või enne asjaomase liikmesriigi territooriumil rakendusmääruse raken- damise kuupäeva, vastavalt määrusele või asjaomaste liikmes- riikide vahel jõus olnud kokkulepetele; b) perioodi eest, mis algab 1. oktoobril 1972 või asjaomase liik- mesriigi territooriumil rakendusmääruse rakendamise kuupäe- val, vastavalt määrusele. b) perioodi eest, mis algab 1. juulil 1982 või asjaomase liikmes- riigi territooriumil rakendusmääruse rakendamise kuupäeval, vastavalt määrusele. Kui punktis a osutatud sätete alusel arvutatud summa on suurem kui punktis b osutatud sätete alusel arvutatud summa, on kõne- alusel isikul siiski jätkuvalt õigus summale, mis on arvutatud punktis a osutatud sätete alusel. Kui punktis a osutatud sätete alusel arvutatud summa on suurem kui punktis b osutatud sätete alusel arvutatud summa, on kõne- alusel isikul siiski jätkuvalt õigus summale, mis on arvutatud punktis a osutatud sätete alusel. 2. Invaliidsus-, vanadus- või toitjakaotushüvitise saamise taotlus, mis on esitatud liikmesriigi asutusele alates 1. oktoobrist 1972 või asjaomase liikmesriigi territooriumil või selle osas rakendusmää- ruse rakendamise kuupäevast, tingib automaatselt, et vastavalt määrusele tuleb ümber hinnata hüvitis, mille ühe või mitme muu liikmesriigi asutus või asutused on enne seda kuupäeva sama riski eest määranud; selline ümberhindamine ei tohi põhjustada mää- ratud hüvitise summa vähendamist. 2. Invaliidsus-, vanadus- või toitjakaotushüvitise saamise taotlus, mis on esitatud liikmesriigi asutusele alates 1. juulist 1982 või asjaomase liikmesriigi territooriumil või selle osas rakendusmää- ruse rakendamise kuupäevast, tingib automaatselt, et vastavalt määrusele tuleb ümber hinnata hüvitis, mille ühe või mitme muu liikmesriigi asutus või asutused on enne seda kuupäeva sama riski eest määranud; selline ümberhindamine ei tohi põhjustada mää- ratud hüvitise summa vähendamist. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 145 Artikkel 119a (5) Üleminekusätted seoses pensionidega rakendusmääruse artikli 15 lõike 1 punkti a viimase osa kohaldamisel 1. Kui risk realiseerub enne 1. jaanuari 1987 ning pensionitaot- lust ei ole enne seda kuupäeva veel rahuldatud, põhjustab selline taotlus kahekordse määramise enne viimasena nimetatud kuu- päeva lõppenud teatava perioodi suhtes: a) perioodi eest, mis on möödunud enne 1. jaanuari 1987, vas- tavalt määrusele või asjaomaste liikmesriikide vahel jõus olnud kokkulepetele; b) perioodi eest, mis algab 1. jaanuaril 1987, vastavalt määruse- le. Kui punktis a osutatud sätete alusel arvutatud summa on suurem kui punktis b osutatud sätete alusel arvutatud summa, on kõne- alusel isikul siiski jätkuvalt õigus summale, mis on arvutatud punktis a osutatud sätete alusel. 2. Invaliidsus-, vanadus- või toitjakaotushüvitise saamise taotlus, mis on esitatud liikmesriigi asutusele alates 1. jaanuarist 1987, tingib automaatselt, et vastavalt määrusele tuleb ümber hinnata hüvitis, mille ühe või mitme muu liikmesriigi asutus või asutused on enne seda kuupäeva sama riski eest määranud; ilma et see pii- raks artikli 3 kohaldamist. 3. Kõnealuse isiku õigusi, kes on omandanud õiguse saada pen- sioni kõnealuse liikmesriigi territooriumil enne 1. jaanuari 1987, läbi vaadata nõukogu määruse (EMÜ) nr võidakse uuesti 3811/86 (1) sätete taustal. 4. Kui lõikes 3 osutatud taotlus esitatakse alates 1. jaanuarist 1987 ühe aasta jooksul, omandatakse õigused määruse (EMÜ) nr 3811/86 alusel alates 1. jaanuarist 1987 või alates pensioniõiguse omandamise kuupäevast, kui viimasena nimetatud kuupäev on olnud hiljem kui 1. jaanuar 1987; sel juhul ei tohi kõnealuse isiku õiguste tühistamiseks või piiramiseks tugineda ühegi liikmesriigi õigusaktidele. 5. Kui lõikes 3 osutatud taotlus esitatakse pärast ühe aasta möö- dumist 1. jaanuarist 1987, omandatakse määruse (EMÜ) nr 3811/86 kohased õigused, mida ei ole tühistatud ja mis ei ole ületanud kõnealust tähtaega, alates taotluse esitamise kuupäevast, kui ei kohaldata mis tahes liikmesriigi õigusaktide soodsamaid sätteid. Artikkel 120 (8) … Artikkel 121 Täiendavad rakenduskokkulepped 1. Kaks või enam liikmesriiki või nende liikmesriikide pädevad võimuorganid võivad vajaduse korral sõlmida kokkuleppeid mää- ruse rakendamise halduskorra täiendamise kohta. Sellised kokku- lepped märgitakse rakendusmääruse lisasse 5. 2. Lõikes 1 osutatud kokkulepetega sarnased kokkulepped, mis kehtivad 1972. aasta 1. oktoobrile eelnenud päeval, jäävad kehti- ma, kui need on märgitud rakendusmääruse lisasse 5. Artikkel 122 Erisätted seoses teatavate lisade muutmisega Rakendusmääruse lisasid 1, 4, 5, 6, 7 ja 8 võidakse muuta komisjoni määrusega asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide taotluse korral pärast halduskomisjoni arvamuse saamist. (1) EÜT L 355, 16. 12. 1986, lk 5. 146 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd LISA 1 (A) (B) (3) (4) (9) (13) (15) PÄDEVAD VÕIMUORGANID (Määruse artikli 1 lõige 1 ning rakendusmääruse artikli 4 lõige 1 ja artikkel 122) A. BELGIA: 1. Ministre de la prévoyance sociale, Bruxelles — Minister van Sociale Voorzorg, Brussel (sotsiaalhoolekan- deminister, Brüssel). 2. Ministre des classes moyennes, Bruxelles — Minister van Middenstand, Brussel (väikeettevõtjate minister, Brüssel). B. TAANI: 1. Socialministeren, København (sotsiaalminister, Kopenhaagen). 2. Arbejdsministeren, København (tööminister, Kopenhaagen). 3. Sundhedsministeren, København (tervishoiuminister, Kopenhaagen). … C. SAKSAMAA: Bundesminister für Arbeit und Sozialordnung (töö- ja sotsiaalasjade liiduminister), Bonn. D. HISPAANIA: Ministro de Trabajo y Asuntos Sociales (töö- ja sotsiaalminister), Madrid. E. PRANTSUSMAA: 1. Ministre des affaires sociales et de la solidarité nationale (sotsiaalminister), Pariis. 2. Ministre de l’agriculture (põllumajandusminister), Pariis. F. KREEKA: 1. Υπουργός Κοινωνιχών Υπηρεσιών, Αθήνα (sotsiaalminister, Ateena). 2. Υπουργός Εργασίας, Αθήνα (tööminister, Ateena). 3. Υπουργός Εμπορικής Ναυτιλίας, Πειραιάς (kaubalaevandusminister, Pireus). G. IIRIMAA: 1. Minister for Social Welfare (sotsiaalhoolekandeminister), Dublin. 2. Minister for Health (tervishoiuminister), Dublin. H. ITAALIA: 1. Ministro del Lavoro e della Previdenza Sociale (töö- ja sotsiaalhoolekandeminister), Rooma. 2. Ministro della Sanità (tervishoiuminister), Rooma. 3. Ministro di Grazia e Giustizia (justiitsminister), Rooma. 4. Ministro della Finanze (rahandusminister), Rooma. I. LUKSEMBURG: 1. Ministre du travail et de la sécurité sociale (töö- ja sotsiaalhoolekandeminister), Luxembourg. 2. Ministre de la famille (pereasjade minister), Luxembourg. J. MADALMAAD: 1. Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid (sotsiaal- ja tööhõiveminister), Haag. 2. Minister van Welzijn, Volksgezondheid en Cultuur (hoolekande-, tervishoiu- ja kultuuriminister), Rijswijk. K. AUSTRIA: 1. Bundesminister für Arbeit und Soziales (töö- ja sotsiaalasjade liiduminister), Viin. 2. Bundesminister für Jugend und Familie (noorte- ja pereasjade minister), Viin. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 147 L. PORTUGAL: 1. Ministro do Trabalho e Segurança Social (töö- ja sotsiaalkindlustusminister), Lissabon. 2. Ministro da Saúde (tervishoiuminister), Lissabon. 3. Secrétario Regional dos Assuntos Sociais da Região Autónoma da Madeira (Madeira autonoomse piirkonna sotsiaalasjade sekretär), Funchal. 4. Secrétario Regional dos Assuntos Sociais da Região Autónoma dos Açores (Assooride autonoomse piir- konna sotsiaalasjade sekretär), Angra do Heroismo. Sosiaali- ja terveysministeriö — Social- och hälsovårdsministeriet (sotsiaal- ja tervishoiuministeerium), Helsinki. Regeringen (Socialdepartementet) [Valitsus (tervishoiu- ja sotsiaalministeerium)], Stockholm. M. SOOME: N. ROOTSI: O. ÜHENDKUNINGRIIK: 1. Secretary of State for Social Security (sotsiaalkindlustusasjade riigisekretär), London. 1a. Secretary of State for Health (tervishoiuasjade riigisekretär), London. 2. Secretary of State for Scotland (Šotimaa asjade riigisekretär), Edinburgh. 3. Secretary of State for Wales (Walesi asjade riigisekretär), Cardiff. 4. Department of Health and Social Services for Northern Ireland (Põhja-Iiri tervishoiu- ja sotsiaalteenistuse amet), Belfast. 5. Director of the Department of Labour and Social Security (töö- ja sotsiaalkindlustusameti juhataja), Gibral- tar. 6. Director of the Gibraltar Health Authority (Gibraltari terviseameti juhataja). 148 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd LISA 2 (A) (B) (2) (3) (7) (8) (9) (13) (14) (15) PÄDEVAD ASUTUSED (Määruse artikli 1 punkt o ja rakendusmääruse artikli 4 lõige 2) A. BELGIA 1. Haigus ning rasedus ja sünnitus: a) rakendusmääruse artiklite 16—29 kohaldamisel: i) üldiselt: ii) meremeeste puhul: kindlustusasutus, kus töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja on kindlusta- tud; Caisse de secours et de prévoyance en faveur des marins — Hulp- en voor- zorgskas voor zeervarenden — (meremeeste abi- ja hoolekandefond), Ant- werpen; iii) välissotsiaalkindlustusskeemiga hõlmatud isikute puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); iv) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); b) rakendusmääruse V põhijaotise kohaldamisel: Institut national d’assurance maladie-invalidité, Bruxelles — Rijksinstituut voor ziekte- en invaliditeitsverzekering, Brussel — (riigi haigus- ja inva- liidsuskindlustusamet, Brüssel), meremeeste abi- ja hoolekandefondi nimel. 2. Invaliidsus: a) üldinvaliidsus (töölised, bürootöötajad ja kaevurid) ning füüsilisest isikust ettevõtjate invaliidsus: b) spetsiaalne invaliidsuskindlustusskeem kaevurite puhul: c) meremeeste invaliidsuskindlustusskeem: Institut national d’assurance maladie-invalidité, Bruxelles — Rijksinstituut voor ziekte- en invaliditeitsverzekering, Brussel — (riigi haigus- ja inva- liidsuskindlustusamet, Brüssel) koos kindlustusasutusega, kus töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja on või on olnud kindlustatud; Fonds national de retraite des ouvriers-mineurs, Bruxelles — Nationaal pensioenfonds voor mijnwerkers, Brussel — (riigi kaevurite pensionifond, Brüssel); Caisse de secours et de prévoyance en faveur des marins — Hulp- en voor- zorgskas voor zeervarenden — (meremeeste abi- ja hoolekandefond), Ant- werpen; d) välissotsiaalkindlustusskeemiga hõlmatud isikute invaliidsus: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); e) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate invaliidsus: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 3. Vanadus, toitjakaotus (pensionid): a) üldine skeem (töölised, bürootöötajad, kaevurid ja meremehed): Office national des pensions, Bruxelles — Rijksdienst voor pensioenen, Brussel — (riigi pensioniamet, Brüssel); b) füüsilisest isikust ettevõtjate skeem: c) välissotsiaalkindlustusskeem: Institut national d’assurances sociales pour travailleurs indépendants, Bruxelles — Rijksinstituut voor de sociale verzekeringen der zelfstandi- gen, Brussel — (riigi füüsilisest isikutest ettevõtjate sotsiaalkindlustus- amet); Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); d) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate skeem: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 149 4. Tööõnnetused: a) kuni 10. aprilli 1971. aasta seaduses (artikkel 72) ettenähtud läbivaatusaja möödumiseni: i) mitterahalised hüvitised: — proteeside uuendamine ja hooldus: Fonds des accidents du travail, Bruxelles — Fonds voor arbeidsongeval- len, Brussel — (tööõnnetuste fond, Brüssel); — muud hüvitised, millele ei ole eespool osutatud: kindlustusandja, kus tööandja on kindlustatud; ii) rahalised hüvitised: — hüvitis: kindlustusandja, kus tööandja on kindlustatud; — 21. detsembri 1971. aasta kuningliku dekreediga ettenähtud lisaraha: Fonds des accidents du travail, Bruxelles — Fonds voor arbeidsongeval- len, Brussel — (tööõnnetuste fond, Brüssel); b) pärast 10. aprilli 1971. aasta seaduses (artikkel 72) ettenähtud läbivaatusaja möödumist: i) mitterahalised hüvitised: ii) rahalised hüvitised: — pensionid: — lisaraha: c) mere- ja kalameeste skeem: d) kindlustuse puudumise korral: Fonds des accidents du travail, Bruxelles — Fonds voor arbeidsongeval- len, Brussel — (tööõnnetuste fond, Brüssel); asjakohaselt määratud pensioniasutus; Fonds des accidents du travail, Bruxelles — Fonds voor arbeidsongeval- len, Brussel — (tööõnnetuste fond, Brüssel); Fonds des accidents du travail, Bruxelles — Fonds voor arbeidsongeval- len, Brussel — (tööõnnetuste fond, Brüssel); Fonds des accidents du travail, Bruxelles — Fonds voor arbeidsongeval- len, Brussel — (tööõnnetuste fond, Brüssel); e) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate skeem: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 5. Kutsehaigused: a) üldiselt: Fonds des maladies professionelles, Bruxelles — Fonds voor beroepsziek- ten, Brussel — (kutsehaiguste fond, Brüssel); b) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate skeem: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 6. Matusetoetused: a) ravi- ja invaliidsuskindlustus: i) üldiselt: ii) meremeeste puhul: Institut national d’assurance maladie-invalidité, Bruxelles — Rijksinstituut voor ziekte- en invaliditeitsverzekering, Brussel — (riigi haigus- ja inva- liidsuskindlustusamet, Brüssel) koos kindlustusasutusega, kus töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja on või on olnud kindlustatud; Caisse de secours et de prévoyance en faveur des marins — Hulp- en voor- zorgskas voor zeervarenden — (meremeeste abi- ja hoolekandefond), Ant- werpen; 150 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd iii) välissotsiaalkindlustusskeemiga hõlmatud isikute puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); iv) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); b) tööõnnetused: i) üldiselt: ii) meremeeste puhul: kindlustusandja; Fonds des accidents du travail, Bruxelles — Fonds voor arbeidsongeval- len, Brussel — (tööõnnetuste fond, Brüssel); iii) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); c) kutsehaigused: i) üldiselt: Fonds des maladies professionelles, Bruxelles — Fonds voor beroepsziek- ten, Brussel — (kutsehaiguste fond, Brüssel); ii) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 7. Töötus: i) üldiselt: ii) meremeeste puhul: 8. Perehüvitised: a) töötajate skeem: b) füüsilisest isikust ettevõtjate skeem: c) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate skeem: Office national de l’emploi, Bruxelles — Rijksdienst voor arbeidsvoorzie- ning, Brussel — (riigi tööhõiveamet, Brüssel); Pool des marins de la marine marchande — Pool van de zeelieden ter koopvaardij — (merekaubandusühisus), Antwerpen. Office national des allocations familiales pour travailleurs salariés, Bruxel- les — Rijksdienst voor kinderbijslag voor werknemers, Brussel — (riigi töötajate perehüvitiste amet, Brüssel); Institut national d’assurances sociales pour travailleurs indépendants, Bruxelles — Rijksinstituut voor de sociale verzekeringen der zelfstandi- gen, Brussel — (riigi füüsilisest isikutest ettevõtjate sotsiaalkindlustus- amet); Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). a) Haigus ning rasedus ja sünnitus: i) haigus: — mitterahalised hüvitised: — rahalised hüvitised: B. TAANI pädev amtskommune (ringkonnavalitsus). Københavni kommuunis: Magistraten (kommuunivalitsus). Frederiksbørgi kommuunis: kommuu- nivalitsus, kindlustussumma saaja elukoha järgse kommuuni sotsiaalkomisjon. Københavni, Odense, Aalborgi ja Århusi kommuunis: Magistraten (kom- muunivalitsus); 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 151 ii) rasedus ja sünnitus: — mitterahalised hüvitised: — rahalised hüvitised: b) Invaliidsus: pädev amtskommune (ringkonnavalitsus). Københavni kommuunis: Magistraten (kommuunivalitsus). Fredriksbørgi kommuunis: kommuuni- valitsus, kindlustussumma saaja elukoha järgse kommuuni sotsiaalkomisjon. Københavni, Odense, Aalborgi ja Århusi kommuunis: Magistraten (kom- muunivalitsus). i) sotsiaalpensione käsitlevate õigusaktidega tagatud pensionid: Direktoratet for Social Sikring og Bistand (riigi sotsiaalkindlustus- ja sot- siaalhoolekandeamet), Kopenhaagen; ii) rehabilitatsioonitoetused: toetusesaaja elukoha järgse kommuuni sotsiaalkomisjon. Københavni, Odense, Aalborgi ja Århusi kommuunis: Magistraten (kommuunivalitsus). c) Vanadus ja toitjakaotus (pensionid): i) sotsiaalpensione käsitlevate õigusaktidega tagatud hüvitised: Direktoratet for Social Sikring og Bistand (riigi sotsiaalkindlustus- ja -hoolekandeamet), Kopenhaagen; ii) töötajate pensionilisa käsitleva seaduse (loven om Arbejdsmarkedets Tillægspension) alusel tagatud pensionid: Arbejdsmarkedets Tillægspension (töötajate pensionilisa amet), Hillerød. d) Tööõnnetused ja kutsehaigused: i) mitterahalised hüvitised ja pensionid: ii) päevaraha: e) Matusetoetus: f) Töötus: g) Perehüvitised: Arbejdsskadestyrelsen (riigi tööõnnetuste ja kutsehaiguste amet), Kopen- haagen; kindlustussumma saaja elukoha järgse kommuuni sotsiaalkomisjon. Københavni, Odense, Aalborgi ja Århusi kommuunis: Magistraten (kom- muunivalitsus). kindlustussumma saaja elukoha järgse kommuuni sotsiaalkomisjon. Københavni, Odense, Aalborgi ja Århusi kommuunis: Magistraten (kom- muunivalitsus). Direktoratet for Arbejdsløshedsforsikringen (riigi töötuskindlustuse amet), Kopenhaagen. hüvitisesaaja elukoha järgse kommuuni sotsiaalkomisjon. Københavni, Odense, Aalborgi ja Århusi kommuunis: Magistraten (kommuunivalitsus). C. SAKSAMAA Kui edaspidi ei ole ette nähtud teisiti, reguleerivad Saksamaa asutuste jurisdiktsiooni Saksa õigusaktid. 1. Ravikindlustus: Määruse artikli 13 lõike 2 punkti e kohaldamisel: a) kui kõnealuse isiku elukoht on Saksamaa Liitvabariigi territooriu- mil: kõnealuse isiku elukohajärgne pädev Allgemeine Ortskrankenkasse (ko- halik üldhaigekassa); b) kui kõnealuse isiku elukoht on teise Liikmesriigi territooriumil: Allgemeine Ortskrankenkasse Bonn (Bonni kohalik üldhaigekessa), Bonn; c) kui kõnealuse isiku pereliikmed on enne isiku kutsumist või taas- kutsumist sõjaväeteenistusse või tsiviilteenistusse kindlustatud Sak- samaa asutuses kooskõlas rakendusmääruse artikli 17 lõikega 1: ravikindlustusasutus, kus need pereliikmed on kindlustatud. 152 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd Määruse artikli 25 lõike 1 kohaldamisel: ravikindlustusasutus, kus töötu on olnud kindlustatud Saksamaa Liitvaba- riigi territooriumilt lahkumise kuupäeval. Pensionitaotlejate ja pensionäride ning nende pereliikmete ravikind- lustuseks määruse III põhijaotise I peatüki 4. ja 5. jao alusel: i) kui kõnealuse isiku on kindlustanud Allgemeine Ortskrankenkasse (kohalik üldhaigekassa) või kui kõnealust isikut ei ole kindlustanud ükski ravikindlustusasutus: Allgemeine Ortskrankenkasse Bonn (Bonni kohalik üldhaigekassa), Bonn; ii) kõikidel muudel juhtudel: ravikindlustusasutus, kus taotleja või pensionär on kindlustatud. 2. Tööliste, bürootöötajate ja kaevurite pensionikindlustus: Vabatahtliku kindlustuse puhul ning väljamaksenõuete ja hüvitiste kindlaksmääramiseks vastavalt määruse sätetele: a) isikute puhul, kes on kindlustatud või keda käsitletakse kindlusta- tuna kas üksnes Saksamaa õigusaktide või Saksamaa ja ühe või mitme liikmesriigi õigusaktide alusel, ning nende ülalpidamisel olnud isikute puhul, kui: — kõnealuse isiku elukoht on teise liikmesriigi territooriumil, või — kõnealune isik on teise liikmesriigi kodanik, kelle elukoht on mujal kui liikmesriigi territooriumil: i) kui viimane sissemakse on tehtud tööliste pensionikindlus- tusskeemi — kui kõnealuse isiku elukoht on Madalmaades või kui kõnealune isik on Madalmaade kodanik, kelle elukoht on mujal kui liikmesriigi territooriumil: Landesversicherungsanstalt Westfalen (Vestfaali piirkondlik kindlustus- amet), Münster, — kui kõnealuse isiku elukoht on Belgias või Hispaanias või kui kõnealune isik on Belgia või Hispaania kodanik, kelle elukoht on mujal kui liikmesriigi territooriumil: Landesversicherungsanstalt Rheinprovinz (Reini provintsi piirkondlik kindlustusamet), Düsseldorf, — kui kõnealuse isiku elukoht on Itaalias või kui kõnealune isik on Itaalia kodanik, kelle elukoht on mujal kui liikmes- riigi territooriumil: Landesversicherungsanstalt Schwaben (Švaabimaa piirkondlik kindlustus- amet), Augsburg, — kui kõnealuse isiku elukoht on Prantsusmaal või Luksem- burgis või kui kõnealune isik on Prantsuse või Luksem- burgi kodanik, kelle elukoht on mujal kui liikmesriigi ter- ritooriumil: Landesversicherungsanstalt Rheinland-Pfalz (Rheinland-Pfalzi piirkondlik kindlustusamet), Speyer, — kui kõnealuse isiku elukoht on Taanis või kui kõnealune isik on Taani kodanik, kelle elukoht on mujal kui liikmes- riigi territooriumil: Landesversicherungsanstalt Schleswig-Holstein (Schleswig-Holsteini piir- kondlik kindlustusamet), Lübeck, — kui kõnealuse isiku elukoht on Iirimaal või Ühendkuning- riigis või kui kõnealune isik on Iirimaa või Ühendkuning- riigi kodanik, kelle elukoht on mujal kui liikmesriigi ter- ritooriumil: Landesversicherungsanstalt Freie und Hansestadt Hamburg (Hamburgi vaba- ja hansalinna piirkondlik kindlustusamet), Hamburg, 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 153 — kui kõnealuse isiku elukoht on Kreekas või kui kõne- alune isik on Kreeka kodanik, kelle elukoht on mujal kui liikmesriigi territooriumil: Landesversicherungsanstalt Württemberg (Württembergi piirkondlik kindlustusamet), Stuttgart, — kui kõnealuse isiku elukoht on Portugalis või kui kõne- alune isik on Portugali kodanik, kelle elukoht on mujal kui liikmesriigi territooriumil: Landesversicherungsanstalt Unterfranken (Alam-Frangi piirkondlik kind- lustusamet), Würzburg, asutus, kellele on tehtud viimane sissemakse, Seekasse (meremeeste kindlustusfond), Hamburg; Bundesversicherungsanstalt für Angestellte (föderaalne bürootöötajate kindlustusamet), Berliin, Seekasse (meremeeste kindlustusfond), Hamburg; Bahnversicherungsanstalt (raudtee kindlustusamet), Frankfurt Maini ääres; Bundesknappschaft (föderaalne kaevurite kindlustusfond), Bochum. kui viimane sissemakse on tehtud järgmistele asutustele: — Landesversicherungsanstalt für das Saarland (Saarimaa piirkondlik kindlustusamet) Saarbrückenis või Bahnver- sicherungsanstalt (raudtee kindlustusamet) Frankfurdis Maini ääres: — Seekasse (meremeeste kindlustusfond) Hamburgis või kui sissemakseid on vähemalt 60 kuu jooksul tehtud Seekasse’le ( Rentenversicherung der Arbeiter oder der Angestellten) [meremeeste kindlustusfondi (tööliste ja bürootöötajate pensionikindlustusskeemi)] Hamburgis: ii) kui viimane sissemakse on tehtud bürootöötajate pensio- nikindlustusskeemi: — kui ei ole tehtud sissemakset Seekasse’le (meremeeste kindlustusfond) Hamburgis või kui viimane sissemakse ei ole tehtud Bahnversicherungsanstalt’ile (föderaalne raudtee kindlustusamet) Frankfurdis Maini ääres: — kui sissemakse on tehtud Seekasse’le ( Rentenversiche- rung der Arbeiter oder Angestellten) [(meremeeste kind- lustusfondi (tööliste või bürootöötajate pensionikindlus- tusskeemi)] Hamburgis: — kui viimane sissemakse on tehtud Bahnversicher- raudtee kindlustusamet) (föderaalne ungsanstalt’ile Frankfurdis Maini ääres: iii) kui viimane sissemakse on tehtud kaevurite pensionikindlus- tusskeemi või kui kvalifikatsiooniaeg kahanenud kaevuritöö- võime tõttu makstava kaevuripensioni ( Bergmannsrente) saamiseks on lõppenud või seda peetakse lõppenuks: b) isikute puhul, kes on kindlustatud või keda käsitletakse kindlusta- tuna Saksamaa õigusaktide või Saksamaa ja ühe või mitme liik- mesriigi õigusaktide alusel, ning nende ülalpidamisel olnud isikute puhul, kui: — kõnealuse isiku elukoht on Saksamaa, välja arvatud Saarimaa territoorium, või — kõnealune isik on Saksamaa kodanik, kelle elukoht on mujal kui liikmesriigi territooriumil: 154 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd i) kui viimane sissemakse Saksamaa õigusaktide alusel on tehtud tööliste pensionikindlustusskeemi: — kui viimane sissemakse teise liikmesriigi õigusaktide alu- sel on tehtud Madalmaade pensionikindlustusasutusele: Landesversicherungsanstalt Westfalen (Vestfaali piirkondlik kindlustus- amet), Münster, — kui viimane sissemakse teise liikmesriigi õigusaktide alu- sel on tehtud Belgia või Hispaania pensionikindlustusasu- tusele: Landesversicherungsanstalt Rheinprovinz (Reini provintsi piirkondlik kindlustusamet), Düsseldorf, — kui viimane sissemakse teise liikmesriigi õigusaktide alu- sel on tehtud Itaalia pensionikindlustusasutusele: Landesversicherungsanstalt Schwaben (Švaabimaa piirkondlik kindlustus- amet), Augsburg, — kui viimane sissemakse teise liikmesriigi õigusaktide alu- sel on tehtud Prantsusmaa või Luksemburgi pensionikind- lustusasutusele: Landesversicherungsanstalt Rheinland-Pfalz (Rheinland-Pfalzi piirkondlik kindlustusamet), Speyer, — kui viimane sissemakse teise liikmesriigi õigusaktide alu- sel on tehtud Taani pensionikindlustusasutusele: Landesversicherungsanstalt Schleswig-Holstein (Schleswig-Holsteini piir- kondlik kindlustusamet), Lübeck, — kui viimane sissemakse teise liikmesriigi õigusaktide alu- sel on tehtud Iirimaa või Ühendkuningriigi pensionikind- lustusasutusele: Landesversicherungsanstalt Freie und Hansestadt Hamburg (Hamburgi vaba- ja hansalinna piirkondlik kindlustusamet), Hamburg, — kui viimane sissemakse teise liikmesriigi õigusaktide alu- sel on tehtud Kreeka pensionikindlustusasutusele: Landesversicherungsanstalt Württemberg (Württembergi piirkondlik kindlustusamet), Stuttgart, — kui viimane sissemakse teise liikmesriigi õigusaktide alu- sel on tehtud Portugali pensionikindlustusasutusele: Landesversicherungsanstalt Unterfranken (Alam-Frangi piirkondlik kind- lustusamet), Würzburg, Landesversicherungsanstalt für das Saarland (Saarimaa piirkondlik kind- lustusamet), Saarbrücken; kui kõnealuse isiku elukoht on Saksamaa territooriumil Saa- rimaal või kui ta on Saksamaa kodanik, kelle elukoht on mujal kui liikmesriigi territooriumil ning viimane sissemakse Saksamaa õigusaktide alusel on tehtud Saarimaal asuvale pensionikindlustusasutusele: kui viimane sissemakse Saksamaa õigusaktide alusel on teh- tud järgmistele asutustele: — Seekasse (meremeeste kindlustusfond) Hamburgis või kui vähemalt 60 kuu jooksul on tehtud sissemakseid Saksa- maa või muu riigi mereväes töötamise alusel: Seekasse (meremeeste kindlustusfond), Hamburg, — Bahnversicherungsanstalt (raudtee kindlustusamet) Frank- Bahnversicherungsanstalt (raudtee kindlustusamet), Frankfurt Maini ääres; furdis Maini ääres: 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 155 ii) kui viimane sissemakse on tehtud bürootöötajate pensio- nikindlustusskeemi: — kui ei ole tehtud sissemakset Seekasse’le (meremeeste kindlustusfond) Hamburgis või kui viimane sissemakse ei ole tehtud Bahnversicherungsanstalt’ile (föderaalne raudtee kindlustusamet) Frankfurdis Maini ääres: — kui sissemakse on tehtud Seekasse’le ( Rentenversiche- rung der Arbeiter oder der Angestellten) [(meremeeste kindlustusfondi (tööliste või bürootöötajate pensioni- kindlustusskeemi)] Hamburgis: — kui viimane tehtud sissemakse Bahnversicherungsanstalt’ile (föderaalne raudtee kindlus- tusamet) Frankfurdis Maini ääres: on iii) kui viimane sissemakse Saksamaa õigusaktide alusel on teh- tud kaevurite pensionikindlustusskeemi või kui kvalifikat- siooniaeg kahanenud kaevuritöövõime tõttu makstava kae- vuripensioni ( Bergmannsrente) saamiseks on lõppenud või seda peetakse lõppenuks: c) Elukohariigi muutumise korral pärast seda, kui on välja makstud hüvitised punkti a alapunktis i ja punkti b alapunktis i osutatud juh- tudel, muutub sellele vastavalt ka pädev asutus. Bundesversicherungsanstalt für Angestellte (föderaalne bürootöötajate kindlustusamet), Berliin, Seekasse (meremeeste kindlustusfond), Hamburg, Bahnversicherungsanstalt (raudtee kindlustusamet), Frankfurt Maini ääres; Bundesknappschaft (föderaalne kaevurite kindlustusfond), Bochum. 3. Põllumeeste vanaduskindlustus: Landwirtschaftliche Alterskasse Rheinland-Pfalz (põllumeeste vanadus- kindlustuse fond Rheinland-Pfalzis), Speyer. 4. Raua- ja terasetööstuse tööliste täiendav kindlustus: Landesversicherungsanstalt für Saarland (Saarimaa piirkondlik kindlustus- amet), Saarbrücken. 5. Õnnetuskindlustus (tööõnnetused ja kutsehaigused): kõnealusel juhul õnnetuskindlustuse eest vastutav asutus. 6. Töötus ja perehüvitised: Bundesanstalt für Arbeit (föderaalne tööamet), Nürnberg. 1. Kõik skeemid, välja arvatud meremeeste skeem: D. HISPAANIA a) kõikidel juhtudel, välja arvatud töötus: Direcciones Provinciales del Instituto Nacional de la Seguridad Social (riigi sotsiaalkindlustusameti provintsidirektoraadid); b) töötuse puhul: Direcciones Provinciales del Instituto Nacional de Empleo (riigi tööhõi- veameti provintsidirektoraadid). 2. Meremeeste skeem: Instituto Social de la Marina (meremeeste sotsiaalamet), Madrid. 3. Mitteosamakselised vanadus- ja invaliidsuspensionid: Instituto Nacional de Servicios Sociales (riigi sotsiaalteenuste amet), Madrid. 156 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 1. Rakendusmääruse artikli 93 lõike 1, artiklite 94 ja 95 kohalda- E. PRANTSUSMAA misel: A. Töötajate skeem: a) üldine skeem: b) põllumeeste skeem: c) kaevurite skeem: d) meremeeste skeem: B. Füüsilisest isikust ettevõtjate skeem: a) põllumajandusega mittetegelevate füüsilisest isikust ettevõtjate skeem: b) põllumeeste skeem: 2. Rakendusmääruse artikli 96 kohaldamisel: a) üldine skeem: b) põllumeeste skeem: c) kaevurite skeem: d) meremeeste skeem: 3. Ülejäänud pädevad asutused on kindlaks määratud Prantsus- maa õigusaktides ja need on järgmised: I. PRANTSUSE EMAMAA: A. Töötajate skeem: a) üldine skeem: Caisse nationale de l’assurance maladie (riigi ravikindlustusfond), Pariis; Caisse centrale de secours mutuels agricoles (põllumeeste vastastikuse abi keskfond), Pariis; Caisse autonome nationale de sécurité sociale dans les mines (riigi kaevu- rite sõltumatu sotsiaalkindlustusfond), Pariis; Établissement national des invalides de la marine (riiklik invaliidistunud meremeeste amet), Pariis. Caisse nationale d’assurance maladie et maternité des travailleurs non sala- riés des professions non agricoles, Saint-Denis (riiklik põllumajandusega mittetegelevate füüsilisest isikust ettevõtjate ravikindlustus- ning rasedus- ja sünnituskindlustusfond), Saint-Denis; Caisse centrale de secours mutuels agricoles (põllumeeste vastastikuse abi keskfond), Pariis; Caisse centrale des mutuelles agricoles (põllumeeste vastastikuse abi kesk- fond); Fédération française des sociétés d’assurance (Ramex et Gamex) (Prantsuse kindlustusühingute liit); Fédération nationale de la mutualité française (Prantsuse vastastikuse abi ühingute riiklik liit). Caisse nationale de l’assurance maladie (riigi ravikindlustusfond), Pariis; Caisse de mutualité sociale agricole (põllumeeste sotsiaalkindlustuse vas- tastikuse abi fond), Pariis; Caisse autonome nationale de sécurité sociale dans les mines (riigi kaevu- rite sõltumatu sotsiaalkindlustusfond), Pariis; Établissement national des invalides de la marine (riiklik invaliidistunud meremeeste amet), Pariis. i) haigus, rasedus ja sünnitus, toitjakaotus (ühekordne hüvi- Caisse primaire d’assurance maladie (kohalik ravikindlustusfond); tis): ii) invaliidsus: aa) üldiselt, välja arvatud Pariis ja Pariisi piirkond: Caisse primaire d’assurance maladie (kohalik ravikindlustusfond); Pariisis ja Pariisi piirkonnas: Caisse régionale d’assurance maladie (piirkondlik ravikindlustusfond), Pariis; 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 157 bb) sotsiaalkindlustusseadustiku artiklites L 365—L 382 ettenähtud spetsiaalne skeem: Caisse régionale d’assurance maladie (piirkondlik ravikindlustusfond), Strasbourg; iii) vanadus: aa) üldiselt, välja arvatud Pariis ja Pariisi piirkond: Caisse régionale d’assurance maladie (branche vieillesse) (piirkondliku ravikindlustusfondi vanaduskindlustuse osakond); Pariisis ja Pariisi piirkonnas: Caisse nationale d’assurance vieillesse des travailleurs salariés (riigi tööta- jate vanaduskindlustuse fond), Pariis; bb) sotsiaalkindlustusseadustiku artiklites L 365—L 382 ettenähtud spetsiaalne skeem: Caisse régionale d’assurance vieillesse (piirkondlik vanaduskindlustus- fond), Strasbourg; või Caisse régionale d’assurance maladie (piirkondlik ravikindlustusfond), Strasbourg; iv) tööõnnetused: aa) ajutine töövõimetus: Caisse primaire d’assurance maladie (kohalik ravikindlustusfond); bb) eluaegne töövõimetus: — pensionid: — pärast 31. detsembrit 1946 aset leidnud Caisse primaire d’assurance maladie (kohalik ravikindlustusfond); õnnetusjuhtumid: — enne 1. jaanuari 1947 aset leidnud õnnetus- tööandja või kindlustusandja tegutseb tema nimel, juhtumid: — pensioni suurendamine: — pärast 31. detsembrit 1946 aset leidnud Caisse primaire d’assurance maladie (kohalik ravikindlustusfond), õnnetusjuhtumid: — enne 1. jaanuari 1947 aset leidnud õnnetus- Caisse des dépôts et consignations (deposiitide ja eraldiste kassa); juhtumid: v) perehüvitised: vi) töötus: Caisse d’allocations familiales (perehüvitisfond); — tööotsijaks registreerimiseks: kõnealuse isiku elukoha järgne kohalik tööhõiveamet, — vormide E 301, E 302, E 303 väljastamiseks: Groupement des Assedic de la région parisienne (GARP), 90 rue Baudin, F 92537 Levallois-Perret; b) põllumeeste skeem: i) haigus, rasedus ja sünnitus, toitjakaotus (ühekordne hüvi- tis), perehüvitised: Caisse de mutualité sociale agricole (põllumeeste sotsiaalkindlustuse vas- tastikuse abi fond), Pariis; ii) invaliidsus ning lese vanaduskindlustus ja hüvitised: Caisse centrale de secours mutuels agricoles (põllumeeste vastastikuse abi keskfond), Pariis; iii) tööõnnetused: aa) üldiselt: — enne 1. juulit 1973 aset leidnud õnnetusjuhtumite puhul tegutseb tema nimel tööandja või kindlustusandja, — pärast 30. juunit 1973 aset leidnud õnnetusjuhtumite korral Caisse de mutualité sociale agricole (põllumeeste sotsiaalkindlustuse vastastikuse abi fond), Pariis; 158 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd bb) pensioni suurendamiseks: — enne 1. juulit 1973 aset leidnud õnnetusjuhtumite korral Caisse des dépôts et consignations (deposiitide ja eraldiste kassa), — pärast 30. juunit 1973 aset leidnud õnnetusjuhtumite korral Caisse de mutualité sociale agricole (põllumeeste sotsiaalkindlustuse vastastikuse abi fond); iv) töötus: — tööotsijaks registreerimiseks: kõnealuse isiku elukoha järgne kohalik tööhõiveamet, — vormide E 301, E 302, E 303 väljastamiseks: Groupement des Assedic de la région parisienne (GARP), 90 rue Baudin, F 92537 Levallois-Perret; c) kaevurite skeem: i) haigus, rasedus ja sünnitus, toitjakaotus (ühekordne hüvi- Société de secours minière (kaevurite toetusühing); tis): ii) invaliidsus, vanadus, toitjakaotus (pensionid): Caisse autonome nationale de sécurité sociale dans les mines (riigi kaevu- rite sõltumatu sotsiaalkindlustusfond), Pariis; iii) tööõnnetused: aa) ajutine töövõimetus: Société de secours minière (kaevurite toetusühing); bb) eluaegne töövõimetus: — pensionid: — pärast 31. detsembrit 1946 aset leidnud õnnetusjuhtumid: Union régionale des sociétés de secours minières (kaevurite toetusühin- gute piirkondlik liit), — enne 1. jaanuari 1947 aset leidnud õnnetus- tööandja või kindlustusandja tegutsevad tema nimel, juhtumid: — pensioni suurendamine: — pärast 31. detsembrit 1946 aset leidnud õnnetusjuhtumid: Union régionale des sociétés de secours minières (kaevurite toetusühin- gute piirkondlik liit), — enne 1. jaanuari 1947 aset leidnud õnnetus- Caisse des dépôts et consignations (deposiitide ja eraldiste kassa); juhtumid: iv) perehüvitised: v) töötus: Union régionale des sociétés de secours minières (kaevurite toetusühin- gute piirkondlik liit); — tööotsijaks registreerimiseks: kõnealuse isiku elukoha järgne kohalik tööhõiveamet, — vormide E 301, E 302, E 303 väljastamiseks: Agence nationale pour l’emploi (service spécialisé pour la sécurité sociale des travailleurs migrants) (riigi tööhõiveameti eriosakond võõrtöötajate sotsiaalkindlustuseks), 9, rue Sextius Michel, F-75015 Paris; d) meremeeste skeem: i) haigus, rasedus ja sünnitus, invaliidsus, tööõnnetused, toitjakaotus (ühekordne hüvitis) ning pensionid invaliidis- tunud või tööõnnetuse läbi elanud isikute ülalpidamisel olnud isikutele: Section Caisse générale de prévoyance des marins du quartier des affaires maritimes (meremeeste üldhoolekandefondi merendusasjade sektsioon); 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 159 ii) vanadus, toitjakaotus (pensionid): Section “Caisse de retraite des marins” du quartier des affaires maritimes (merendusasjade sektsiooni meremeeste pensionifondi osakond); iii) perehüvitised: iv) töötus: — tööotsijaks registreerimiseks: vastavalt vajadusele kas Caisse nationale d’allocations familiales des marins du commerce (riiklik merekaubanduse meremeeste peretoetusfond) või Caisse nationale d’allocations familiales de la pêche maritime (riiklik mere- kalanduse peretoetusfond); kohalik tööhõiveamet isiku elukohas või tavalises laevalemineku sadamas Bureau central de la main d’œuvre maritime (meresõitjate keskamet), — vormide E 301, E 302, E 303 väljastamiseks: Groupement des Assedic de la région parisienne (GARP), 90, rue Baudin, F-92537 Levallois-Perret. B. Füüsilisest isikust ettevõtjate skeem: a) põllumajandusega mittetegelevate füüsilisest isikust ette- võtjate skeem: i) haigus ning rasedus ja sünnitus: Caisse mutuelle régionale (piirkondlik vastastikuse abi fond); ii) vanadus: aa) käsitööliste skeem: bb) tootjate ja kaubastajate skeem: cc) erialatöötajate skeem: dd) juristide skeem: b) põllumeeste skeem: — Caisse nationale de l’organisation autonome d’assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions artisanales (Cancava) Pariisis (riiklik käsitöö alal tegutsevate füüsilisest isikust ettevõtjate sõltumatu vanaduskindlustuse fond), — Caisses de base professionnelles ou interprofessionnelles (kohalik kutseala- või mitme kutseala fond), — Caisse nationale de l’organisation autonome d’assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic) (riiklik tootmise ja kaubanduse alal tegutsevate füüsilisest isi- kust ettevõtjate sõltumatu vanaduskindlustuse fond), — Caisses de base professionnelles ou interprofessionnelles (kohalik kutseala- või mitme kutseala fond), Caisse nationale d’asssurance vieillesse des professions libérales (CNAVPL), sections professionnelles (riigi kutseliitude liikmete vanaduskindlustuse fondi erialaharud); Caisse nationale des barreaux français (CNBF) (Prantsuse advokatuuri liik- mete riiklik fond); i) haigus, rasedus ja sünnitus, invaliidsus: Organisme assureur habilité auprès duquel le travailleur non salarié agri- cole est affilié (volitatud kindlustusasutus, kus põllumajandusega tegelev füüsilisest isikust ettevõtja on kindlustatud); ii) vanaduskindlustus ning surma korral hüvitised lesele: Caisse de mutualité sociale agricole (põllumeeste sotsiaalkindlustuse vas- tastikuse abi fond); iii) töövälised õnnetused, tööõnnetused ja kutsehaigused: — Organisme agréé auprès duquel le travailleur non salarié agricole est affilié (volitatud kindlustusasutus, kus põllumajandusega tegelev füü- silisest isikust ettevõtja on kindlustatud), — Caisse nationale des barreaux français (CNBF) (Prantsuse advokatuuri liikmete riiklik fond); Moselle’i, Alam-Reini ja Ülem-Reini departe- mangu puhul: Caisse d’assurance accidents agricoles (põllumajandus- õnnetuste vastu kindlustamise fond). 160 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd II. ÜLEMEREDEPARTEMANGUD A. Töötajate skeem (kõik skeemid, välja arvatud kaevurite skeem, ja kõik riskid, välja arvatud perehüvitised): i) üldiselt: Caisse générale de sécurité sociale (üldine sotsiaalkindlustusfond); ii) pensioni suurendamise puhul seoses tööõnnetusjuhtumi- tega, mis on aset leidnud ülemeredepartemangudes enne 1. jaanuari 1952: Direction départementale de l’enregistrement (departemangude registree- rimisdirektsioon). B. Füüsilisest isikust ettevõtjate skeem: i) haigus ning rasedus ja sünnitus: Caisse mutuelle régionale (piirkondlik vastastikuse abi fond); ii) vanadus: — käsitööliste skeem: — tootjate ja kaubastajate skeem: — erialatöötajate skeem: — juristide skeem: Caisse nationale de l’organisation autonome d’assurance vieillesse des tra- vailleurs non salariés des professions artisanales (Cancava) (riiklik käsitöö alal tegutsevate füüsilisest isikust ettevõtjate sõltumatu vanaduskindlus- tuse fond); Caisse interprofesionelle d’assurance vieillesse des industriels et commer- çants d’Algérie et d’outre-mer (Cavicorg) (Alžeeria ja ülemeredeparteman- gude mitme kutseala tootjate ja kaubastajate vanaduskindlustuse fond); Caisse nationale d’asssurance vieillesse des professions libérales (CNAVPL), sections professionnelles (riigi kutseliitude liikmete vanaduskindlustuse fondi erialaharud); Caisse nationale des barreaux français (CNBF) (Prantsuse advokatuuri liik- mete riiklik fond). C. Perehüvitised: Caisse d’allocations familiales (peretoetusfond). D. Meremeeste skeem: i) kõik riskid, välja arvatud vanadus ja perehüvitised: ii) vanadus: iii) perehüvitis: Section “Caisse générale de prévoyance des marins” du quartier des affai- res maritimes (üldise meremeeste hoolekandefondi merendusasjade sekt- sioon); Section “Caisse de retraite des marins” du quartier des affaires maritimes (merendusasjade sektsiooni meremeeste pensionifondi osakond); Caisse d’allocations familiales (peretoetusfond). 1. Haigus ning rasedus ja sünnitus: i) üldiselt: ii) meremeeste puhul: iii) põllumeeste skeem: F. KREEKA Ίδρυμα Κοινωνικών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Atee- na) või kindlustusasutus, kus töötaja kindlustatakse või on kindlustatud; Οίκος Ναύτου, Πειραιάς (meremeeste kodu), Pireus; Οργανισμός Γεοργικών Ασφαλίσεων (ΟΓΑ), Αθήνα (riigi põllumajanduskind- lustuse amet, Ateena). 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 161 2. Invaliidsus, vanadus, toitjakaotus (pensionid): i) üldiselt: ii) meremeeste skeem: iii) põllumeeste skeem: 3. Tööõnnetused, kutsehaigused: i) üldiselt: ii) meremeeste skeem: iii) põllumeeste skeem: 4. Matusetoetus: i) üldiselt: ii) meremeeste skeem: iii) põllumeeste skeem: 5. Perehüvitis: Ίδρυμα Κοινωνικών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Atee- na) või kindlustusasutus, kus töötaja kindlustatakse või on kindlustatud; Ναυτικό Απομαχικό Ταμείο (NAT), Πειραιάς (meremeeste pensionifond, Pireus); Οργανισμός Γεοργικών Ασφαλίσεων (ΟΓΑ), Αθήνα (riigi põllumajanduskind- lustuse amet, Ateena). Ίδρυμα Κοινωνικών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Atee- na) või kindlustusasutus, kus töötaja kindlustatakse või on kindlustatud; Ναυτικό Απομαχικό Ταμείο (NAT), Πειραιάς (meremeeste pensionifond, Pireus); Οργανισμός Γεοργικών Ασφαλίσεων (ΟΓΑ), Αθήνα (riigi põllumajanduskind- lustuse amet, Ateena). Ίδρυμα Κοινωνικών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Atee- na) või kindlustusasutus, kus töötaja kindlustatakse või on kindlustatud; Οίκος Ναύτου, Πειραιάς (meremeeste kodu), Pireus; Οργανισμός Γεοργικών Ασφαλίσεων (ΟΓΑ), Αθήνα (riigi põllumajanduskind- lustuse amet, Ateena). i) töötajate skeem, sealhulgas ettevõtete skeemid: Οργανισμός Απασχολήσεως Εργατικού Δυναμικού (ΟΑΕΔ), Αθήνα (tööhõive- amet, Ateena); ii) põllumeeste skeem: Οργανισμός Γεοργικών Ασφαλίσεων (ΟΓΑ), Αθήνα (riigi põllumajanduskind- lustuse amet, Ateena); iii) meremeeste puhul: Εστία Ναυτικών (meremeeste kodu, Pireus). 6. Töötus: i) üldiselt: Οργανισμός Απασχολήσεως Εργατικού Δυναμικού (ΟΑΕΔ), Αθήνα (tööhõive- amet, Ateena); ii) meremeeste skeem: Οίκος Ναύτου, Πειραιάς (meremeeste kodu), Pireus; iii) ajakirjandustöötajate skeem, mida haldab: 1. Ταμείο Ασφαλίσεοως Εργατών Τύπου, Αθήνα (ajakirjandustöötajate kindlustusfond, Ateena); 2. Ταμείον Συντάξεως Προσωπικού Εφημερίδων Αθηνών — Θεσσαλονίκης, Αθήνα (Ateena ja Saloniki ajakirjandustöötajate pensionifond, Ateena). 1. Mitterahalised hüvitised: — Eastern Health Board (idapiirkonna terviseamet), Dublin 8; G. IIRIMAA — Midland Health Board (keskpiirkonna terviseamet), Tullamore, County Offaly; — Mid-Western Health Board (kesk-läänepiirkonna terviseamet), Lime- rick; 162 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 2. Rahalised hüvitised: a) töötushüvitis: b) vanadus ja surm (pensionid): c) perehüvitised: — North-Eastern Health Board (kirdepiirkonna terviseamet), Ceanannus Mor, County Meath; — North-Western Health Board (loodepiirkonna terviseamet), Manorha- milton, County Leitrim; — South-Eastern Health Board (kagupiirkonna terviseamet), Kilkenny; — Southern Health Board (lõunapiirkonna terviseamet), Cork; — Western Health Board (läänepiirkonna terviseamet), Galway. Department of Social Welfare (sotsiaalhoolekande amet), Dublin, sealhul- gas töötushüvitise eest vastutavad piirkondlikud ametid; Department of Social Welfare, Pensions Services Office (sotsiaalhoolekan- deameti pensionitalitus), Sligo; Department of Social Welfare, Child Benefit Section (sotsiaalhoolekande- ameti lastehüvitise talitus), St Oliver Plunkett Road, Letterkenny, Co. Dogenal; d) muud rahalised hüvitised: Department of Social Welfare (sotsiaalhoolekandeamet), Dublin. 1. Haigus (sealhulgas tuberkuloos) ning rasedus ja sünnitus: H. ITAALIA A. töötajad: a) mitterahalised hüvitised: i) üldiselt: ii) teatavat liiki avalike teenistujate, erasektoris töötavate isi- kute ning sellisena käsitletavate isikute, pensionäride ja nende pereliikmete puhul: Unità sanitaria locale (pädev kohalik tervishoiuasutus, kus asjaomane isik on registreeritud); Ministero della sanità (tervishoiuministeerium), Rooma; iii) meremeeste ja tsiviillennuekipaažide puhul: Ministero della sanità (tervishoiuministeerium), Rooma, asjaomase vald- konna tervishoiuamet kaubalaevastiku või tsiviillennunduse tarvis; b) rahalised hüvitised: i) üldiselt: Istituto nazionale della previdenza sociale (riigi sotsiaalhoolekandeamet), piirkondlikud osakonnad; ii) meremeeste ja tsiviillennuekipaažide puhul: Cassa marittima (merendusfond, kus asjaomane isik on registreeritud); c) kindlustusperioodide sertifikaadid: i) üldiselt: Istituto nazionale della previdenza sociale (riigi sotsiaalhoolekandeamet), piirkondlikud osakonnad; ii) meremeeste ja tsiviillennuekipaažide puhul: Cassa marittima (merendusfond, kus asjaomane isik on registreeritud); B. füüsilisest isikust ettevõtjad: mitterahalised hüvitised: üldiselt: Unità sanitaria locale (pädev kohalik tervishoiuasutus, kus asjaomane isik on registreeritud). 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 163 2. Tööõnnetused ja kutsehaigused: A. töötajad: a) mitterahalised hüvitised: i) üldiselt: Unità sanitaria locale (kohalik pädev tervishoiuasutus, kus asjaomane isik on registreeritud); ii) meremeeste ja tsiviillennuekipažide puhul: Ministero della sanità (tervishoiuministeerium), Rooma, asjaomase vald- konna tervishoiuamet kaubalaevastiku või tsiviillennunduse tarvis; b) proteesid ja suuremad abivahendid, kohtumeditsiinilise eks- pertiisi põhjal määratud hüvitised ning nendega seotud uuringud ja tõendid: i) üldiselt: Istituto nazionale per l’assicurazione contro gli infortuni sul lavoro (riigi tööõnnetuste vastu kindlustamise amet), piirkondlikud osakonnad; ii) meremeeste ja tsiviillennuekipaažide puhul: Cassa marittima (merendusfond, kus asjaomane isik on registreeritud); c) rahalised hüvitised: i) üldiselt: Istituto nazionale per l’assicurazione contro gli infortuni sul lavoro (riigi tööõnnetuste vastu kindlustamise amet), piirkondlikud osakonnad; ii) meremeeste ja tsiviillennuekipaažide puhul: Cassa marittima (merendusfond, kus asjaomane isik on registreeritud); iii) vajaduse korral ka põllumajandus- ja metsandustöötajate puhul: Ente nazionale di previdenza e assistenza per gli impiegati agricoli (riigi põllumajandustöötajate hoolekande- ja abistamisamet); B. füüsilisest isikust ettevõtjad (ainult meditsiiniradioloogide puhul): a) mitterahalised hüvitised: Unità sanitaria locale (kohalik pädev tervishoiuasutus, kus asjaomane isik on registreeritud); b) proteesid ja suuremad abivahendid, kohtumeditsiinilise eksper- tiisi põhjal määratud hüvitised ning nendega seotud läbivaatu- sed ja tõendid: Istituto nazionale per l’assicurazione contro gli infortuni sul lavoro (riigi tööõnnetuste vastu kindlustamise amet), piirkondlikud osakonnad; c) rahalised hüvitised: Istituto nazionale per l’assicurazione contro gli infortuni sul lavoro (riigi tööõnnetuste vastu kindlustamise amet), piirkondlikud osakonnad. 3. Invaliidsus, vanadus, toitjakaotus (pensionid): A. töötajad: a) üldiselt: Istituto nazionale della previdenza sociale (riigi sotsiaalhoolekandeamet), piirkondlikud osakonnad; b) meelelahutustöötajate puhul: Ente nazionale di previdenza e assistenza per i lavoratori dello spettacolo (riigi meelelahutustöötajate hoolekande- ja abistamisamet), Rooma; c) tööstusettevõtete järelevalvepersonali puhul: Istituto nazionale di previdenza per i dirigenti di aziende industriali (riigi tööstuse järelevalvepersonali hoolekandeamet), Rooma; d) ajakirjanike puhul: B. füüsilisest isikust ettevõtjad: Istituto nazionale di previdenza per i giornalisti italiani “G. Amendola” (G. Amendola nimeline Itaalia ajakirjanike riiklik hoolekandeamet), Rooma. a) arstipraksisega tegelevate isikute puhul: Ente nazionale di previdenza ed assistenza medica (riiklik arstipraksisega tegelevate isikute hoolekandeamet); 164 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd b) farmatseutide puhul: c) veterinaaride puhul: d) ämmaemandate puhul: Ente nazionale di previdenza ed assistenza farmacisti (riigi farmatseutide hoolekande- ja abistamisamet); Ente nazionale di previdenza ed assistenza veterinari (riigi veterinaaride hoolekande- ja abistamisamet); Ente nazionale di previdenza ed assistenza per le ostetriche (riigi ämma- emandate hoolekande- ja abistamisamet); e) inseneride ja arhitektide puhul: Cassa nazionale di previdenza per gli ingegneri ed architetti (riigi insene- ride ja arhitektide hoolekandefond); f) maamõõtjate puhul: g) advokaatide puhul: h) ökonomistide puhul: i) raamatupidajate puhul: Cassa nazionale di previdenza ed assistenza a favore dei geometri (riigi maamõõtjate hoolekande- ja abistamisamet); Cassa nazionale di previdenza ed assistenza a favore degli avvocati e dei procuratori (riigi advokaatide hoolekande- ja abistamisamet); Cassa nazionale di previdenza ed assistenza a favore dei dottori comer- cialisti (riigi ökonomistide hoolekande- ja abistamisfond); Cassa nazionale di previdenza ed assistenza a favore dei ragionieri e periti commerciali (riigi raamatupidajate hoolekande- ja abistamisamet); j) tööhõivespetsialistide puhul: Ente nazionale di previdenza ed assistenza per i consulenti del lavoro (riigi tööhõivespetsialistide hoolekande- ja abistamisamet); k) notarite puhul: Cassa nazionale notariato (riigi notarite fond); l) tolliametnike puhul: Fondo di previdenza a favore degli spedizionieri doganali (tolliametnike hoolekandefond). 4. Matusetoetus: 5. Töötus (töötajate puhul): a) üldiselt: b) ajakirjanike puhul: 6. Peretoetus (töötajate puhul): a) üldiselt: b) ajakirjanike puhul: Istituto nazionale della previdenza sociale (riigi sotsiaalhoolekandeamet), piirkondlikud osakonnad. Istituto nazionale per l’assicurazione contro gli infortuni sul lavoro (riigi tööõnnetuste vastu kindlustamise amet), piirkondlikud osakonnad. Cassa marittima (merendusfond, kus asjaomane isik on registreeritud). Istituto nazionale della previdenza sociale (riigi sotsiaalhoolekandeamet), piirkondlikud osakonnad; Istituto nazionale di previdenza per i giornalisti italiani “G. Amendola” (G. Amendola nimeline Itaalia ajakirjanike riiklik hoolekandeamet), Rooma. Istituto nazionale della previdenza sociale (riigi sotsiaalhoolekandeamet), piirkondlikud osakonnad; Istituto nazionale di previdenza per i giornalisti italiani “G. Amendola” (G. Amendola nimeline Itaalia ajakirjanike riiklik hoolekandeamet), Rooma. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 165 I. LUKSEMBURG 1. Haigus ning rasedus ja sünnitus: a) mitterahalised hüvitised: Caisse de maladie compétente et/ou union des caisses de maladie (pädev haigekassa ja/või haigekassade liit); b) rahalised hüvitised: Caisse de maladie compétente (pädev haigekassa). 2. Invaliidsus, vanadus, toitjakaotus (pensionid): a) töölistele: b) bürootöötajatele ja kutsealade füüsilisest isikust ettevõtjatele: Établissement d’assurance contre la vieillesse et l’invalidité, Luxembourg (vanadus- ja invaliidsuskindlustuse amet), Luxembourg; Caisse de pension des employés privés, Luxembourg (erasektori büroo- töötajate pensionifond), Luxembourg; c) käsitöö, kaubanduse või tootmisega tegelevatele füüsilisest isikust ettevõtjatele: Caisse de pension des artisans, des commerçants et des industriels, Luxem- bourg (käsitööliste, kaubastajate ja tootjate pensionifond), Luxembourg; d) põllumajandusega tegelevatele füüsilisest isikust ettevõtjatele: Caisse de pension agricole, Luxembourg (põllumajanduse pensionifond), Luxembourg. 3. Tööõnnetused ja kutsehaigused: a) põllumajanduse või metsandusega tegelevatele töötajatele ja füüsi- lisest isikutest ettevõtjatele: b) kõik muud kohustusliku või vabatahtliku kindlustuse juhtumid: 4. Töötus: 5. Perehüvitised: 6. Matusetoetused: Association d’assurance contre les accidents, section agricole et forestière, Luxembourg (õnnetuskindlustuse liidu põllumajandus- ja metsandusosa- kond), Luxembourg; Association d’assurance contre les accidents, section industrielle, Luxem- bourg (õnnetuskindlustuse liidu tööstusosakond), Luxembourg. Administration de l’emploi (tööhõiveamet), Luxembourg. Caisse nationale des prestations Luxembourg. familiales (riigi peretoetusfond), määruse artikli 66 kohaldamisel: Union des caisses de maladie (haigekassade liit), Luxembourg. 1. Haigus ning rasedus ja sünnitus: J. MADALMAAD a) mitterahalised hüvitised: Ziekenfonds (haigekassa), kus asjaomane isik on kindlustatud; b) rahalised hüvitised: 2. Invaliidsus: a) kui õigus saada hüvitist on olemas üksnes Madalmaade õigusak- tide alusel, ka siis, kui ei kohaldata määrust: i) töötajatele: ii) füüsilisest isikust ettevõtjatele: b) muudel juhtudel: Bedrijfsvereniging (kutse- ja ametiliit), kus kindlustatud isiku tööandja on kindlustatud. Bedrijfsvereniging (kutse- ja ametiliit), kus kindlustatud isiku tööandja on kindlustatud; Bedrijfsvereniging (kutse- ja ametiliit), kus kindlustatud isik oleks kindlus- tatud, kui ta annaks tööd personalile; töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele: Nieuwe Algemene Bedrijfsvereniging (uus üldine kutse- ja ametiliit), Ams- terdam. 166 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 3. Vanadus, toitjakaotus (pensionid): a) üldine skeem: Sociale Verzekeringsbank (sotsiaalkindlustuspank), Postbus 1100, 1180 BH Amstelveen; b) kaevurite puhul: Algemeen Mijnwerkersfonds (kaevurite üldfond), Heerlen. 4. Töötus: 5. Perehüvitised: Bedrijfsvereniging (kutse- ja ametiliit), kus kindlustatud isiku tööandja on kindlustatud. a) kui isik, kellel on õigus saada hüvitist, elab Madalmaades: isiku elukohapiirkonna Districtskantoor van de Sociale Verzekeringsbank (sotsiaalkindlustuspanga kohalik kontor); b) kui isik, kellel on õigus saada hüvitist, elab väljaspool Madalmaid, kuid tema tööandja elab või asub Madalmaades: isiku elu- või asukohapiirkonna Districtskantoor van de Sociale Verzeke- ringsbank (sotsiaalkindlustuspanga kohalik kontor); c) muudel juhtudel: Sociale Verzekeringsbank (sotsiaalkindlustuspank), Postbus 1100, 1180 BH Amstelveen. 6. Kutsehaigused, mille suhtes kohaldatakse määruse artikli 57 lõiget 5: määruse artikli 57 lõike 5 kohaldamisel: a) kui hüvitist antakse alates kuupäevast, mis on enne 1. juulit 1967: Sociale Verzekeringsbank (sotsiaalkindlustuspank), Postbus 1100, 1180 BH Amstelveen; b) kui hüvitist antakse jõustuvalt alates kuupäevast, mis on pärast 30. juunit 1967: Nieuwe Algemene Bedrijfsvereniging (uus üldine kutse- ja ametiliit), Amsterdam. Austria asutuste pädevust reguleerivad Austria õigusaktid, kui edaspidi ei ole sätestatud teisiti: 1. Ravikindlustus: K. AUSTRIA a) kui asjaomane isik elab teise liikmesriigi territooriumil ning Gebiets- krankenkasse (piirkondlik ravikindlustusfond) on kindlustuseks pädev ning piirkondlikku pädevust ei ole võimalik otsustada Aust- ria õigusaktide alusel, määratakse kohalik pädevus kindlaks järgmi- selt: — Gebietskrankenkasse (piirkondlik ravikindlustusfond), mis on pädev viimase töövõtmise suhtes Austrias; — Gebietskrankenkasse (piirkondlik ravikindlustusfond), mis on pädev viimase elamise suhtes Austrias; või — kui puudub töölevõtmine, mille suhtes Gebietskrankenkasse (piir- kondlik ravikindlustusfond) on pädev, ega ole elatud Austrias, on pädev Wiener Gebietskrankenkasse (Viini piirkondlik ravikindlustus- fond), Viin. b) määruse III osa 1. peatüki 5. jao kohaldamisel seoses rakendusmää- ruse artikliga 95 kulude hüvitamise suhtes isikutele, kellel on õigus saada pensioni vastavalt 9. septembri 1955. aasta föderaalseadusele üldise sotsiaalkindlustuse kohta (ASVG): Hauptverband der österreichischen Sozialversicherungsträger (Austria sot- siaalkindlustusasutuste liit), Viin, mõistes, et kulud hüvitatakse pensionä- ride ravikindlustusmaksetest kõnealusesse põhiliitu. 2. Pensionikindlustus: a) hüvitise maksmise eest vastutava asutuse kindlaksmääramisel võe- takse arvesse üksnes kindlustusperioode Austria õigusaktide alusel. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 167 b) määruse artikli 45 lõike 6 kohaldamisel, kui ei ole lõpetatud ühtegi sissemakseperioodi Austria õigusaktide alusel: Pensionversicherungsanstalt der Angestellten (töötajate pensionikindlus- tuse amet), Viin. 3. Töötuskindlustus: a) töötuks tunnistamisel: asjaomase isiku elu- või viibimiskohas pädev Regionale Geschäftsstelle des Arbeitsmarktservice (tööturuameti kohalik kontor); b) vormide E 301, E 302 ja E 303 väljaandmisel: asjaomase isiku töötamiskohas pädev Regionale Geschäftsstelle des Arbeitsmarktservice (tööturuameti kohalik kontor). 4. Perehüvitised: a) perehüvitised, välja arvatud Karenzurlaubsgeld (spetsiaalne rasedus- Finanzamt (rahandusamet); ja sünnitushüvitis): b) Karenzurlaubsgeld (spetsiaalne rasedus- ja sünnitushüvitis): asjaomase isiku elu- või viibimiskohas pädev Regionale Geschäftsstelle des Arbeitsmarktservice (tööturuameti kohalik kontor). I. Mandri-Portugal L. PORTUGAL 1. Haigus-, rasedus- ja sünnitus- ning perehüvitised: Centro Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustuskes- kus), millega asjaomane isik on seotud. 2. Invaliidsus, vanadus ja toitjakaotus: 3. Tööõnnetused ja kutsehaigused: 4. Töötushüvitis: Centro Nacional de Pensões (riigi pensionikeskus), Lissabon, ja Centro Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustuskeskus), mil- lega asjaomane isik on seotud. Caixa Nacional de Seguros de Doenças Profissionais (riiklik kutsehaigus- kindlustuse fond), Lissabon. a) taotluse vastuvõtmine ja tööhõivega seotud asjaolude kontrolli- mine (nt töötusperioodi kinnitamine, töötuse klassifitseerimine, olukorra kontroll): b) töötushüvitise määramine ja maksmine (nt hüvitise saamise tin- gimuste kontroll, summa ja kestuse kindlaksmääramine, maksete säilitamist, peatamist või lõpetamist tingiva olukorra kontroll): asjaomase isiku elukoha järgne Centro de Emprego (tööhõivekeskus); asjaomase isiku elukoha järgne Centro Regional de Segurança Social (piir- kondlik sotsiaalkindlustuskeskus). 5. Hüvitised mitteosamakselisest sotsiaalkindlustusskeemist: asjaomase isiku elukoha järgne Centro Regional de Segurança Social (piir- kondlik sotsiaalkindlustuskeskus). II. Madeira autonoomne piirkond 1. Haigus-, rasedus- ja sünnitus- ning perehüvitised: 2. a) Invaliidsus, vanadus ja toitjakaotus: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Funchal. Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Funchal; b) invaliidsus, vanadus ja toitjakaotus põllumajandustöötajate eri- skeemi alusel: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Funchal. 3. Tööõnnetused ja kutsehaigused: Caixa Nacional de Seguros de Doenças Profissionais (riiklik kutsehaigus- kindlustuse fond), Lissabon. 168 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 4. Töötushüvitis: a) taotluse vastuvõtmine ja tööhõivega seotud asjaolude kontrol- limine (nt töötusperioodi kinnitamine, töötuse klassifitseerimi- ne, olukorra kontroll): b) töötushüvitise määramine ja maksmine (nt hüvitise saamise tin- gimuste kontroll, summa ja kestuse kindlaksmääramine, mak- sete säilitamist, peatamist või lõpetamist tingiva olukorra kont- roll): Direcção Regional de Emprego (piirkondlik tööhõivedirektoraat), Func- hal; Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Funchal. 5. Hüvitised mitteosamakselisest sotsiaalkindlustusskeemist: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Funchal. III. Assooride autonoomne piirkond 1. Haigus-, rasedus- ja sünnitus- ning perehüvitised: 2. a) Invaliidsus, vanadus ja toitjakaotus: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Angra do Heroísmo. Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Angra do Heroísmo; b) invaliidsus, vanadus ja toitjakaotus põllumajandustöötajate eri- skeemi alusel: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Angra do Heroísmo. 3. Tööõnnetused ja kutsehaigused: 4. Töötushüvitis: Caixa Nacional de Seguros de Doenças Profissionais (riiklik kutsehaigus- kindlustuse fond), Lissabon. a) taotluse vastuvõtmine ja tööhõivega seotud asjaolude kontrol- limine (nt töötusperioodi kinnitamine, töötuse klassifitseerimi- ne, olukorra kontroll): b) töötushüvitise määramine ja maksmine (nt hüvitise saamise tin- gimuste kontroll, summa ja kestuse kindlaksmääramine, mak- sete säilitamist, peatamist või lõpetamist tingiva olukorra kont- roll): asjaomase isiku elukoha järgne Centro de Emprego (tööhõivekeskus); Centro de Prestações Pecuniárias de Segurança Social (rahaliste sotsiaal- kindlustushüvitiste keskus), millega asjaomane isik on seotud. 5. Hüvitised mitteosamakselisest sotsiaalkindlustusskeemist: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Angra do Heroísmo. 1. Haigus ning rasedus ja sünnitus: a) rahalised hüvitised: b) mitterahalised hüvitised: i) ravikindlustushüvitised: M. SOOME Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (riigi pensioniamet), Helsinki, või tööhõivefond, kus asjaomane isik on kindlustatud; Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (riigi pensioniamet), Helsinki, või tööhõivefond, kus asjaomane isik on kindlustatud. ii) riigi tervishoiu- ja haiglateenused: kohalikud üksused, kes skeemi alusel teenuseid osutavad. 2. Vanadus, invaliidsus, toitjakaotus (pensionid): a) rahvapensionid: b) töökohajärgne pension: Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (riigi pensioniamet), Helsinki, või töökohajärgsete pensionide asutus, kes määrab ja maksab välja pensione. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 169 3. Tööõnnetused, kutsehaigused: kindlustusasutus, kes vastutab asjaomase isiku õnnetuskindlustuse eest. 4. Matusetoetus: Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (riigi pensioniamet), Helsinki, või 5. Töötus: a) põhiskeem: kindlustusasutus, kes vastutab hüvitiste maksmise eest õnnetuskindlustuse korral. Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (riigi pensioniamet), Helsinki, või b) töötasust sõltuvate hüvitistega skeem: pädev töötushüvitisfond. 6. Perehüvitised: Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (riigi pensioniamet), Helsinki. 1. Kõikide juhtumite, v. a töötushüvitise puhul: N. ROOTSI a) üldiselt: sotsiaalkindlustuskassa, kus asjaomane isik on kindlustatud; b) Meremeestele, kes ei ela alaliselt Rootsis: Göteborgs allmänna försäkringskassa, Sjöfartskontoret (Göteborgi sot- siaalkindlustuskassa meremeeste sektsioon); c) rakendusmääruse artiklite 35–59 kohaldamisel isikute suhtes, kes ei ela alaliselt Rootsis: Stockholms läns allmänna försäkringskassa, utlandsavdelningen (Stock- holmi lääni sotsiaalkindlustuskassa välisosakond); d) rakendusmääruse artiklite 60–77 kohaldamisel isikute suhtes, kes — tööõnnetuse või kutsehaiguse toimumise või ilmnemise koha sot- ei ela alaliselt Rootsis, v. a meremeeste suhtes: siaalkindlustuskassa, või — Stockholms läns allmänna försäkringskassa, utlandsavdelningen (Stockholmi lääni sotsiaalkindlustuskassa välisosakond). 2. Töötushüvitise puhul: Arbetsmarknadsstyrelsen (riigi tööturuamet). 1. Mitterahalised hüvitised: — Suurbritannia ja Põhja-Iiri: — Gibraltar: 2. Rahalised hüvitised: — Suurbritannia: — Põhja-Iiri: — Gibraltar: O. ÜHENDKUNINGRIIK ametiasutused, kes määravad riigi terviseameti hüvitisi; Gibraltari terviseamet. sotsiaalkindlustusamet, London; Põhja-Iiri tervishoiu- ja sotsiaalteenuste amet, Belfast; Gibraltari töö- ja sotsiaalkindlustusamet, Gibraltar. 170 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd LISA 3 (A) (B) (2) (3) (7) (9) (12) (13) (14) (15) ELUKOHAJÄRGSED ASUTUSED JA VIIBIMISKOHAJÄRGSED ASUTUSED (Määruse artikli 1 punkt p ja rakendusmääruse artikli 4 lõige 3) I. ELUKOHAJÄRGSED ASUTUSED 1. Haigus ning rasedus ja sünnitus: A. BELGIA a) rakendusmääruse artiklite 17, 18, 22, 25, 28, 29, 30 ja 32 kohaldamisel: i) üldiselt: kindlustusasutused; ii) välissotsiaalkindlustusskeemiga hõlmatud isikute puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (Välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); iii) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); b) rakendusmääruse artikli 31 kohaldamisel: i) üldiselt: ii) meremeeste puhul: kindlustusasutused; Caisse de secours et de prévoyance en faveur des marins — Hulp- en voor- zorgskas voor zeevarenden — (meremeeste abi- ja hoolekandefond), Ant- werpen, või kindlustusasutused; iii) välissotsiaalkindlustusskeemiga hõlmatud isikute puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); iv) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); 2. Invaliidsus a) üldinvaliidsus (töölised, bürootöötajad ja kaevurid) ning füüsili- sest isikust ettevõtjate invaliidsus: Institut national d’assurance maladie-invalidité, Bruxelles — Rijksinstituut voor ziekte- en invaliditeitsverzekering, Brussel — (riigi haigus- ja inva- liidsuskindlustusamet, Brüssel) koos kindlustusasutustega; rakendusmääruse artikli 105 kohaldamisel: b) spetsiaalne invaliidsuskindlustusskeem kaevurite puhul: c) meremeeste invaliidsuskindlustusskeem: Institut national d’assurance maladie-invalidité, Bruxelles — Rijksinstituut voor ziekte- en invaliditeitsverzekering, Brussel — (riigi haigus- ja inva- liidsuskindlustusamet, Brüssel); Fonds national de retraite des ouvriers-mineurs, Bruxelles — Nationaal pensioenfonds voor mijnwerkers, Brussel — (riigi kaevurite pensionifond, Brüssel); Caisse de secours et de prévoyance en faveur des marins — Hulp- en voor- zorgskas voor zeevarenden — (meremeeste abi- ja hoolekandefond), Ant- werpen; d) välissotsiaalkindlustusskeemiga hõlmatud isikute invaliidsus: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); e) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate invaliidsus: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 171 3. Vanadus, toitjakaotus (pensionid): a) üldine skeem (töölised, bürootöötajad, kaevurid ja meremehed): Office national des pensions, Bruxelles — Rijksdienst voor pensioenen, Brussel — (riigi pensioniamet, Brüssel); b) füüsilisest isikust ettevõtjate skeem: Institut national d’assurances sociales pour travailleurs indépendants, Bruxelles — Rijksinstituut voor de sociale verzekeringen der zelfstandi- gen, Brussel — (riigi füüsilistest isikutest ettevõtjate sotsiaalkindlustus- amet); c) välissotsiaalkindlustusskeem: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); d) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate skeem: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 4. Tööõnnetused (mitterahalised hüvitised): kindlustusasutused; 5. Kutsehaigused: Fonds des maladies professionelles, Bruxelles — Fonds voor beroepsziek- ten, Brussel — (kutsehaiguste fond, Brüssel); Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 6. Matusetoetused: i) üldiselt: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). kindlustusasutused ning Institut national d’assurance maladie-invalidité, Bruxelles — Rijksinstituut voor Ziekte- en invaliditeitsverzekering, Brus- sel — (riigi haigus- ja invaliidsuskindlustusamet, Brüssel); ii) välissotsiaalkindlustusskeemiga hõlmatud isikute puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); iii) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate skeem: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 7. Töötus: a) üldiselt: b) meremeeste puhul: 8. Perehüvitised: a) töötajad: b) füüsilisest isikust ettevõtjad: Office national de l’emploi, Bruxelles — Rijksdienst voor arbeidsvoorzie- ning, Brussel — (riigi tööhõiveamet, Brüssel); Pool des marins de la marine marchande — Pool van de zeelieden ter koopvardij — (merekaubandusühisus), Antwerpen. Office national des allocations familiales pour travailleurs salariés, Bruxel- les — Rijksdienst voor kinderbijslag voor werknemers, Brussel — (riigi töötajate perehüvitiste amet, Brüssel); Institut national d’assurances sociales pour travailleurs indépendants, Bruxelles — Rijksinstituut voor de sociale verzekeringen der zelfstandi- gen, Brussel — (riigi füüsilisest isikutest ettevõtjate sotsiaalkindlustus- amet); c) endised Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajad: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 172 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd II. VIIBIMISKOHAJÄRGSED ASUTUSED 1. Haigus ning rasedus ja sünnitus: 2. Tööõnnetused: 3. Kutsehaigused: Institut national d’assurance maladie-invalidité, Bruxelles — Rijksinstituut voor Ziekte- en Invaliditeitsverzekering, Brussel — (riigi haigus- ja inva- liidsuskindlustusamet, Brüssel); Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). Institut national d’assurance maladie-invalidité, Bruxelles — Rijksinstituut voor Ziekte- en Invaliditeitsverzekering, Brussel — (riigi haigus- ja inva- liidsuskindlustusamet, Brüssel); Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). Fonds des maladies professionelles, Bruxelles — Fonds voor beroepsziek- ten, Brussel — (kutsehaiguste fond, Brüssel); Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). I. ELUKOHAJÄRGSED ASUTUSED a) Haigus ning rasedus ja sünnitus: B. TAANI i) rakendusmääruse artiklite 17, 22, 28, 29 ja 30 kohaldamisel: pädev amtskommune (ringkonnavalitsus). Københavni kommuunis: Magistraten (kommuunivalitsus). Fredriksbergi kommuunis: kommuuni- valitsus; ii) rakendusmääruse artiklite 18 ja 25 kohaldamisel: hüvitisesaaja elukoha järgse kommuuni sotsiaalkomisjon. Københavni, Odense, Aalborgi ja Århusi kommuunis: Magistraten (kommuunivalitsus); b) Invaliidsus (pensionid): Direktoratet for Social Sikring og Bistand (riigi sotsiaalkindlustus- ja -hoolekandeamet), Kopenhaagen; c) Vanadus ja toitjakaotus (pensionid): i) sotsiaalpensione käsitlevate õigusaktidega tagatud pensionid: Direktoratet for Social Sikring og Bistand (riigi sotsiaalkindlustus- ja -hoolekandeamet), Kopenhaagen; ii) töötajate pensionilisa käsitleva seaduse (loven om Arbejdsmarke- Arbejdsmarkedets Tillægspension (töötajate pensionilisa amet), Hillerød; dets Tillægspension) alusel tagatud pensionid: d) Tööõnnetused ja kutsehaigused: i) rakendusmääruse IV põhijaotise 4. peatüki, välja arvatud artik- kel 61, kohaldamisel: Arbejdsskadestyrelsen (riigi tööõnnetuste ja kutsehaiguste amet), Kopen- haagen; ii) rakendusmääruse artikli 61 kohaldamisel: hüvitisesaaja elukoha järgse kommuuni sotsiaalkomisjon. Københavni, Odense, Aalborgi ja Århusi kommuunis: Magistraten (kommuunivalitsus); e) Matusetoetus: rakendusmääruse artikli 78 kohaldamisel: Sundhedsministeriet (tervishoiuministeerium), Kopenhaagen. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 173 II. VIIBIMISKOHAJÄRGSED ASUTUSED a) Haigus ning rasedus ja sünnitus: i) rakendusmääruse artiklite 20, 21 ja 31 kohaldamisel: pädev amtskommune (ringkonnavalitsus). Københavni kommuunis: Magistraten (kommuunivalitsus). Fredriksbergi kommuunis: kommuuni- valitsus; ii) rakendusmääruse artikli 24 kohaldamisel: hüvitisesaaja elukoha järgse kommuuni sotsiaalkomisjon. Københavni, Odense, Aalborgi ja Århusi kommuunis: Magistraten (kommuunivalitsus); b) Tööõnnetused ja kutsehaigused: i) rakendusmääruse IV põhijaotise 4. peatüki, välja arvatud artik- kel 64, kohaldamisel: Arbejdsskadestyrelsen (riigi tööõnnetuste ja kutsehaiguste amet), Kopen- haagen; ii) rakendusmääruse artikli 64 kohaldamisel: hüvitisesaaja elukoha järgse kommuuni sotsiaalkomisjon. Københavni, Odense, Aalborgi ja Århusi kommuunis: Magistraten (kommuunivalitsus); c) Töötus: i) rakendusmääruse VI põhijaotise 6. peatüki, välja arvatud artik- pädev töötushüvitise fond; kel 83, kohaldamisel: ii) rakendusmääruse artikli 83 kohaldamisel: kohalik tööhõiveamet. 1. Ravikindlustus: C. SAKSAMAA a) kõikidel puhkudel, välja arvatud määruse artikli 19 lõikeanbsp;2 ja rakendusmääruse artikli 17 kohaldamisel: asjaomase isiku elu- või viibimiskoha järgne pädev Allgemeine Ortskran- kenkasse (kohalik üldhaigekassa); kaevurite skeemi alusel kindlustatud isikute ja nende pereliik- mete puhul: Bundesknappschaft (föderaalne kaevurite kindlustusfond), Bochum; b) määruse artikli 19 lõikeanbsp;2 ja rakendusmääruse artikli 17 asutus, kus asjaomane isik oli viimati kindlustatud; kohaldamisel: sellise asutuse puudumise korral või kui kindlustatu on viimati kindlustanud Allgemeine Ortskrankenkasse (kohalik üldhaige- kassa), Landwirtschaftliche Krankenkasse (põllumeeste haige- kassa) või Bundesknappschaft: asjaomase isiku elu- või viibimiskoha järgne pädev asutus, millele on osu- tatud punktis a. 2. Õnnetuskindlustus: Kõikidel juhtudel: 3. Pensionikindlustus: a) tööliste pensionikindlustus: Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften (tööstuse kutse- liitude föderatsioon), St. Augustin. i) Belgia ja Hispaaniaga seotud küsimustes: Landesversicherungsanstalt Rheinprovinz (Reini provintsi piirkondlik kindlustusamet), Düsseldorf; ii) Prantsusmaaga seotud küsimustes: Landesversicherungsanstalt Rheinland-Pfalz (Rheinland-Pfalzi piirkondlik kindlustusamet), Speyer, või pädeva asutusena vastavalt 2. lisale Landes- versicherungsanstalt Saarland (Saarimaa piirkondlik kindlustusamet), Saarbrücken; 174 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd iii) Itaaliaga seotud küsimustes: iv) Luksemburgiga seotud küsimustes: v) Madalmaadega seotud küsimustes: vi) Taaniga seotud küsimustes: Landesversicherungsanstalt Schwaben (Šaabimaa piirkondlik kindlustus- amet), Augsburg; Landesversicherungsanstalt Rheinland-Pfalz (Rheinland-Pfalzi piirkondlik kindlustusamet), Speyer; Landesversicherungsanstalt Westfalen (Vestfaali piirkondlik kindlustus- amet), Münster; Landesversicherungsanstalt Schleswig-Holstein (Schleswig-Holsteini piir- kondlik kindlustusamet), Lübeck; vii) Iirimaa ja Ühendkuningriigiga seotud küsimustes: Landesversicherungsanstalt Freie und Hansestadt Hamburg (Hamburgi vaba- ja hansalinna piirkondlik kindlustusamet), Hamburg; viii) Kreekaga seotud küsimustes: ix) Portugaliga seotud küsimustes: b) bürootöötajate pensionikindlustus: Landesversicherungsanstalt Württemberg (Württembergi piirkondlik kindlustusamet), Stuttgart; Landesversicherungsanstalt Unterfranken (Alam-Frangi piirkondlik kind- lustusamet), Würzburg; Bundesversicherungsanstalt für Angestellte (föderaalne bürootöötajate kindlustusamet), Berliin; c) kaevurite pensionikindlustus: Bundesknappschaft (föderaalne kaevurite kindlustusfond), Bochum. 4. Põllumeeste vanaduskindlustus: Landwirtschaftliche Alterskasse Rheinland-Pfalz (põllumeeste vanadus- kindlustuse fond Rheinland-Pfalzis), Speyer. 5. Töötushüvitised ja perehüvitised: asjaomase isiku elu- või viibimiskoha järgne pädev tööhõiveamet. 1. Mitterahalised hüvitised: a) kõik skeemid, välja arvatud meremeeste skeem: b) meremeeste skeem: 2. Rahalised hüvitised: D. HISPAANIA Direcciones Provinciales del Instituto Nacional de la Salud (riigi tervis- hoiuameti provintsidirektoraadid); Direcciones Provinciales del Instituto Social de la Marina (meremeeste sot- siaalameti provintsidirektoraadid). a) kõik skeemid, välja arvatud meremeeste skeem, ning kõik juh- tumid, välja arvatud töötus: Direcciones Provinciales del Instituto Nacional de la Seguridad Social (riigi sotsiaalkindlustusameti provintsidirektoraadid); b) meremeeste skeem, kõikide kategooriate puhul: c) töötus, välja arvatud meremeeste puhul: Direcciones Provinciales del Instituto Social de la Marina (meremeeste sot- siaalameti provintsidirektoraadid); Direcciones Provinciales del Instituto Nacional de Empleo (riigi tööhõi- veameti provintsidirektoraadid). E. PRANTSUSMAA I EMAMAA: A. Töötajate skeem: 1. Kõik riskid, välja arvatud töötus ja perehüvitised: a) üldine skeem: b) määruse artikli 19 lõigete 1 ja 2 ning artikli 35 lõike 1 ühis- kohaldamise korral, kui on tegu mitterahalise hüvitisega kae- vurite haigus-, rasedus- ja sünnitus-, invaliidsus- ja toitjakao- tuskindlustuse skeemi alusel: elu- või viibimiskohajärgne caisse primaire d’assurance maladie (kohalik ravikindlustusfond); asjaomase isiku elu- või viibimiskoha järgne société de secours minière (kaevurite abi ühing); 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 175 c) rakendusmääruse artikli 35 kohaldamisel: i) üldine skeem: aa) üldiselt, välja arvatud Pariis ja Pariisi piirkond: Caisse primaire d’assurance maladie (kohalik ravikindlustusfond); bb) sotsiaalkindlustusseadustiku artiklites L 365 — L 382 ettenähtud spetsiaalne skeem: Caisse régionale d’assurance maladie (piirkondlik ravikindlustusfond), Strasbourg; ii) põllumeeste skeem: iii) kaevurite skeem: Caisse de mutualité sociale agricole (põllumeeste sotsiaalkindlustuse vas- tastikuse abi fond), Pariis; Caisse autonome nationale de sécurité sociale dans les mines (riigi kaevu- rite sõltumatu sotsiaalkindlustusfond), Pariis; d) rakendusmääruse artikli 36 kohaldamisel invaliidsuspen- sionide suhtes: i) üldiselt, välja arvatud Pariis ja Pariisi piirkond: Caisse primaire d’assurance maladie (kohalik ravikindlustusfond), Pariis; Pariisis ja Pariisi piirkonnas: Caisse régionale d’assurance maladie (piirkondlik ravikindlustusfond); ii) sotsiaalkindlustusseadustiku artiklites L 365 — L 382 ettenähtud spetsiaalne skeem: Caisse régionale d’assurance maladie (piirkondlik ravikindlustusfond), Strasbourg; e) rakendusmääruse artikli 36 kohaldamisel vanaduspensioni suhtes: i) üldine skeem: aa) üldiselt, välja arvatud Pariis ja Pariisi piirkond: Caisse régionale d’assurance maladie (branche vieillesse) (piirkondliku ravikindlustusfondi vanaduskindlustuse osakond); Pariisis ja Pariisi piirkonnas: Caisse nationale d’assurance vieillesse des travailleurs salariés (riigi tööta- jate vanaduskindlustuse fond), Pariis; bb) sotsiaalkindlustusseadustiku artiklites L 365 — L 382 ettenähtud spetsiaalne skeem: Caisse régionale d’assurance vieillesse (piirkondlik vanaduskindlustus- fond), Strasbourg; ii) põllumeeste skeem: iii) kaevurite skeem: Caisse centrale de secours mutuels agricoles (põllumeeste vastastikuse abi keskfond), Pariis; Caisse autonome nationale de sécurité sociale dans les mines (riigi kaevu- rite sõltumatu sotsiaalkindlustusfond), Pariis; f) rakendusmääruse artikli 75 kohaldamisel: Caisse primaire d’assurance maladie (kohalik ravikindlustusfond). 2. Töötus: a) rakendusmääruse artiklite 80, 81 ja artikli 82 lõike 2 kohal- damisel: Direction départementale du travail et de la main-d’œuvre (ametkondlik töö- ja inimtööjõu direktoraat) kohas, kus on aset leidnud töösuhe, mille kohta taotletakse tõestatud avaldust; 176 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd Agence nationale pour l’emploi (riigi tööhõiveameti) kohalik osakond; pereliikmete elukoha järgne raekoda; b) rakendusmääruse artikli 83 lõigete 1 ja 2 ning artikli 97 kohaldamisel: asjaomase isiku elukoha järgne Association pour l’emploi dans l’industrie et le commerce (Assedic) (tööstus- ja kaubandustööhõive ühing); c) rakendusmääruse artikli 84 kohaldamisel: i) täielik töötus: ii) osaline töötus: asjaomase isiku elukoha järgne Association pour l’emploi dans l’industrie et le commerce (Assedic) (tööstus- ja kaubandustööhõive ühing); asjaomase isiku töötamiskohajärgne Direction départementale du travail et de la main-d’œuvre (ametkondlik töö- ja inimtööjõu direktoraat); d) rakendusmääruse artikli 189 kohaldamisel: Direction départementale du travail et de la main-d’œuvre (ametkondlik töö- ja inimtööjõu direktoraat). B. Füüsilisest isikust ettevõtjate skeem: 1. Haigus ning rasedus ja sünnitus: elu- või viibimiskohajärgne Caisse primaire d’assurance maladie (kohalik ravikindlustusfond). 2. Rakendusmääruse artikli 35 kohaldamisel põllumeeste skeemi suhtes: Caisse de mutualité sociale agricole (põllumeeste sotsiaalkindlustuse vas- tastikuse abi fond) ja kõik teised nõuetekohaste volitustega kindlustus- asutused. 3. Rakendusmääruse artikli 36 kohaldamisel vanaduspensioni suhtes: a) käsitööliste skeem: b) tootmise ja kaubandusega tegelevate füüsiliste ettevõtjate skeem: c) erialatöötajate skeem: d) juristide skeem: e) põllumeeste skeem: C. Meremeeste skeem: a) määruse artikli 27 kohaldamisel meremeeste skeemi suhtes: b) rakendusmääruse artikli 35 kohaldamisel: Caisse nationale de l’organisation autonome d’assurance vieillesse des tra- vailleurs non salariés des professions artisanales (Cancava) (riiklik käsitöö alal tegutsevate füüsilisest isikust ettevõtjate sõltumatu vanaduskindlus- tuse fond); Caisses de base professionnelles (kohalik kutsealafond); Caisse nationale de l’organisation autonome d’assurance vieillesse des tra- vailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Orga- nic) (riiklik tootmise ja kaubanduse alal tegutsevate füüsilisest isikust ette- võtjate sõltumatu vanaduskindlustuse fond); Caisses de base professionelles ou interprofessionnelles (kohalik kutseala- või mitme kutseala fond); Caisse nationale d’asssurance vieillesse des professions libérales (CNAVPL), sections professionnelles (riigi kutseliitude liikmete vanaduskindlustuse fondi erialaharud); Caisse nationale des barreaux français (CNBF) (Prantsuse advokatuuri liik- mete riiklik fond); Caisse nationale d’assurance vieillesse mutuelle agricole (riigi põllumeeste vanaduskindlustuse vastastikuse abi fond). Section “Caisse générale de prévoyance des marins” du quartier des affai- res maritimes (üldise meremeeste hoolekandefondi merendusasjade sekt- sioon); Section “Caisse générale de prévoyance des marins” du quartier des affai- res maritimes (üldise meremeeste hoolekandefondi merendusasjade sekt- sioon). 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 177 D. Perehüvitised: II. ÜLEMEREDEPARTEMANGUD A. Töötajate skeem: Asjaomase isiku elukoha järgne Caisse d’allocations familiales (perehüvi- tisfond). Kõik riskid, välja arvatud perehüvitised üldiselt: Caisse générale de sécurité sociale (üldine sotsiaalkindlustusfond). B. Füüsilisest isikust ettevõtjate skeem: a) haigus ning rasedus ja sünnitus: Caisse générale de sécurité sociale (üldine sotsiaalkindlustusfond); b) vanaduspensionid: — käsitööliste skeem: — tootjate ja kaubastajate skeem: — erialatöötajate skeem: — juristide skeem: C. Meremehed: i) invaliidsuspensionid: ii) vanaduspensionid: D. Perehüvitised: Caisse nationale de l’organisation autonome d’assurance vieillesse des tra- vailleurs non salariés des professions artisanales (Cancava) (riiklik käsitöö alal tegutsevate füüsilisest isikust ettevõtjate sõltumatu vanaduskindlus- tuse fond); Caisse interprofessionnelle d’assurance vieillesse des industriels et com- merçants d’Algérie et d’outre-mer (Cavicorg) (Alžeeria ja ülemeredeparte- mangude mitme kutseala tootjate ja kaubastajate vanaduskindlustuse fond); Sections professionnelles (erialaharud); Caisse nationale des barreaux français (Prantsuse advokatuuri liikmete riik- lik fond). Section “Caisse générale de prévoyance des marins” du quartier des affai- res maritimes (üldise meremeeste hoolekandefondi merendusasjade sekt- sioon); Section “Caisse de retraite des marins” du quartier des affaires maritimes (merendusasjade sektsiooni meremeeste pensionifondi osakond); Asjaomase (perehüvitisfond). isiku elukoha järgne Caisse d’allocations familiales 1. Töötus, perehüvitised: 2. Muud hüvitised: F. KREEKA Οργανισμός Απασχολήσεως Εργατικού Δυναμικού (ΟΑΕΔ), Αθήνα (tööhõive- amet, Ateena). Ίδρυμα Κοινωνικών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Ateena). 1. Mitterahalised hüvitised: — Eastern Health Board (idapiirkonna terviseamet), Dublin 8; G. IIRIMAA — Midland Health Board (keskpiirkonna terviseamet), Tullamore, County Offlay; — Mid-Western Health Board (kesk-läänepiirkonna terviseamet), Lime- rick; — North-Eastern Health Board (kirdepiirkonna terviseamet), Ceanannus Mor, County Meath; — North-Western Health Board (loodepiirkonna terviseamet), Manorha- milton, County Leitrim; 178 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 2. Rahalised hüvitised: a) töötushüvitised: b) vanadus ja surm (pensionid): c) perehüvitised: — South-Eastern Health Board (kagupiirkonna terviseamet), Kilkenny; — Southern Health Board (lõunapiirkonna terviseamet), Cork; — Western Health Board (läänepiirkonna terviseamet), Galway. Department of Social Welfare (sotsiaalhoolekandeamet), Dublin, sealhul- gas töötushüvitiste eest vastutavad piirkondlikud ametid; Department of Social Welfare, Pensions Services Office (sotsiaalhoolekan- deameti pensionitalitus), Sligo; Department of Social Welfare, Child Benefit Section (sotsiaalhoolekande- ameti lastehüvitise talitus), St Oliver Plunkett Road, Letterkenny, Co. Donegal; d) muud rahalised hüvitised: Department of Social Welfare (sotsiaalhoolekandeamet), Dublin. H. ITAALIA 1. Haigus (sealhulgas tuberkuloos) ning rasedus ja sünnitus: A. Töötajad: a) mitterahalised hüvitised: i) üldiselt: Unità sanitaria locale (pädev kohalik tervishoiuüksus); ii) meremeeste ja tsiviillennuekipažide puhul: Ministero della sanità (tervishoiuministeerium), Rooma, asjaomase vald- konna tervishoiuamet kaubalaevastiku või tsiviillennunduse tarvis; b) rahalised hüvitised: i) üldiselt: Istituto nazionale della previdenza sociale (riigi sotsiaalhoolekandeamet), piirkondlikud osakonnad; ii) meremeeste ja tsiviillennuekipažide puhul: Cassa marittima (kõnealuse ala eest vastutav merendusfond). B. Füüsilisest isikust ettevõtjad: mitterahalised hüvitised: Unità sanitaria locale (pädev kohalik tervishoiuüksus). 2. Tööõnnetused ja kutsehaigused: A. Töötajad: a) mitterahalised hüvitised: i) üldiselt: Unità sanitaria locale (pädev kohalik tervishoiuüksus); ii) meremeeste ja tsiviillennuekipažide puhul: Ministero della sanità (tervishoiuministeerium), Rooma, asjaomase vald- konna tervishoiuamet kaubalaevastiku või tsiviillennunduse tarvis; b) proteesid ja suuremad abivahendid, kohtumeditsiinilise eksper- tiisi põhjal määratud hüvitised ning nendega seotud uuringud ja tõendid ning rahalised hüvitised: Istituto nazionale per l’assicurazione contro gli infortuni sul lavoro (riigi tööõnnetuste vastu kindlustamise amet), piirkondlikud osakonnad. B. Füüsilisest isikust ettevõtjad (ainult meditsiiniradioloogide puhul): a) mitterahalised hüvitised: Unità sanitaria locale (pädev kohalik tervishoiuüksus); 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 179 b) proteesid ja suuremad abivahendid, kohtumeditsiinilise eksper- tiisi põhjal määratud hüvitised ning nendega seotud uuringud ja tõendid: Istituto nazionale per l’assicurazione contro gli infortuni sul lavoro (riigi tööõnnetuste vastu kindlustamise amet), piirkondlikud osakonnad; c) rahalised hüvitised: Istituto nazionale per l’assicurazione contro gli infortuni sul lavoro (riigi tööõnnetuste vastu kindlustamise amet), piirkondlikud osakonnad. 3. Invaliidsus, vanadus, toitjakaotus (pensionid): A. Töötajad: a) üldiselt: Istituto nazionale della previdenza sociale (riigi sotsiaalhoolekandeamet), piirkondlikud osakonnad; b) meelelahutustöötajate puhul: Ente nazionale di previdenza e assistenza per i lavoratori dello spettacolo (riigi meelelahutustöötajate hoolekande- ja abistamisamet), Rooma; c) tööstusettevõtjate järelevalvepersonali puhul: Istituto nazionale di previdenza per i dirigenti di aziende industriali (riigi tööstuse järelevalvepersonali hoolekandeamet), Rooma; d) ajakirjanike puhul: B. Füüsilisest isikust ettevõtjad: Istituto nazionale di previdenza per i giornalisti italiani “G. Amendola” (G. Amendola nimeline Itaalia ajakirjanike riiklik hoolekandeamet), Rooma. a) arstipraksisega tegelevate isikute puhul: Ente nazionale di previdenza ed assistenza medici (riiklik arstipraksisega tegelevate isikute hoolekandeamet); b) farmatseutide puhul: c) veterinaaride puhul: d) ämmaemandate puhul: Ente nazionale di previdenza ed assistenza farmacisti (riigi farmatseutide hoolekande- ja abistamisamet); Ente nazionale di previdenza ed assistenza veterinari (riigi veterinaaride hoolekande- ja abistamisamet); Ente nazionale di previdenza ed assistenza per le ostetriche (riigi ämma- emandate hoolekande- ja abistamisamet); e) inseneride ja arhitektide puhul: Cassa nazionale di previdenza per gli ingegneri ed architetti (riigi insene- ride ja arhitektide hoolekandefond); f) maamõõtjate puhul: g) advokaatide puhul: h) ökonomistide puhul: i) raamatupidajate puhul: Cassa nazionale di previdenza ed assistenza a favore dei geometri (riigi maamõõtjate hoolekande- ja abistamisamet); Cassa nazionale di previdenza ed assistenza a favore degli avvocati e dei procuratori (riigi advokaatide hoolekande- ja abistamisamet); Cassa nazionale di previdenza ed assistenza a favore dei dottori commer- cialisti (riigi ökonomistide hoolekande- ja abistamisfond); Cassa nazionale di previdenza ed assistenza a favore dei ragionieri e periti commerciali (riigi raamatupidajate hoolekande- ja abistamisamet); j) tööhõivespetsialistide puhul: Ente nazionale di previdenza ed assistenza per i consulenti del lavoro (riigi tööhõivespetsialistide hoolekande- ja abistamisamet); k) notarite puhul: l) tolliametnike puhul: Cassa nazionale notariato (riigi notarite fond); Fondo di previdenza a favore degli spedizioneri doganali (tolliametnike hoolekandefond). 180 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 4. Matusetoetused: 5. Töötajate töötus: a) üldiselt: b) ajakirjanikele: 6. Peretoetus töötajatele a) üldiselt: b) ajakirjanikele: Istituto nazionale della previdenza sociale (riigi sotsiaalhoolekandeamet), piirkondlikud osakonnad. Istituto nazionale per l’assicurazione contro gli infortuni sul lavoro (riigi tööõnnetuste vastu kindlustamise amet), piirkondlikud osakonnad. Cassa marittima (merendusfond, kus asjaomane isik on registreeritud). Istituto nazionale della previdenza sociale (riigi sotsiaalhoolekandeamet), piirkondlikud osakonnad; Istituto nazionale di previdenza per i giornalisti italiani “G. Amendola” (G. Amendola nimeline Itaalia ajakirjanike riiklik hoolekandeamet), Rooma. Istituto nazionale della previdenza sociale (riigi sotsiaalhoolekandeamet), piirkondlikud osakonnad; Istituto nazionale di previdenza per i giornalisti italiani “G. Amendola” (G. Amendola nimeline Itaalia ajakirjanike riiklik hoolekandeamet), Rooma. 1. Haigus ning rasedus ja sünnitus: I. LUKSEMBURG a) määruse artiklite 19, 22, artikli 28 lõike 1, artikli 29 lõike 1 ja artik- li 31 ning rakendusmääruse artiklite 17, 18, 20, 21, 22, 24, 29, 30 ja 31 kohaldamisel: Caisse de maladie des ouvriers et/ou union des caisses de maladie (tööliste haigekassa ja/või haigekassade liit); b) määruse artikli 27 kohaldamisel: 2. Invaliidsus, vanadus, toitjakaotus (pensionid): a) töölistele: b) bürootöötajatele ja kutsealade esindajatele: Caisse de maladie compétente, selon la législation luxembourgeoise, pour la pension partielle luxembourgeoise et/ou union des caisses de maladie (pädev haigekassa, mis Luksemburgi õigusaktide alusel on pädev Luksem- burgi osalise pensioni suhtes, ja/või haigekassade liit). Établissement d’assurance contre la vieillesse et l’invalidité, Luxembourg (vanadus- ja invaliidsuskindlustuse amet), Luxembourg; Caisse de pension des employés privés, Luxembourg (erasektori büroo- töötajate pensionifond), Luxembourg; c) käsitöö, kaubanduse või tootmisega tegelevatele füüsilisest isikust ettevõtjatele: Caisse de pension des artisans, des commerçants et des industriels, Luxem- bourg (käsitööliste, kaubastajate ja tootjate pensionifond), Luxembourg; d) põllumajandusega tegelevatele füüsilisest isikust ettevõtjatele: Caisse de pension agricole, Luxembourg (põllumajanduse pensionifond), Luxembourg. 3. Tööõnnetused ja kutsehaigused: a) põllumajanduse või metsandusega tegelevatele töötajatele ja füüsi- lisest isikutest ettevõtjatele: Association d’assurance contre les accidents, section agricole et forestière, Luxembourg (õnnetuskindlustuse liidu põllumajandus- ja metsandusosa- kond), Luxembourg; b) kõik muud sund- või vabatahtliku kindlustuse juhtumid: Association d’assurance contre les accidents, section industrielle, Luxem- bourg (õnnetuskindlustuse liidu tööstusosakond), Luxembourg. 4. Töötus: 5. Perehüvitised: Administration de l’emploi (tööhõiveamet), Luxembourg. Caisse nationale des prestations Luxembourg. familiales (riigi peretoetusfond), 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 181 1. Haigus, rasedus ja sünnitus, tööõnnetused, kutsehaigused: a) mitterahalised hüvitised: J. MADALMAAD i) elukohajärgsed asutused: üks elukohajärgne pädev haigekassa asjaomase isiku valikul; ii) viibimiskohajärgsed asutused: Algemeen Nederlands Onderling Ziekenfonds (Madalmaade üldhaigekas- sa), Utrecht; b) rahalised hüvitised: 2. Invaliidsus: Nieuwe Algemene Bedrijfsvereniging (uus üldine kutse- ja ametiliit), Ams- terdam. a) kui õigus saada hüvitist on olemas üksnes Madalmaade õigusaktide pädev Bedrijfsvereniging (kutse- ja ametiliit); alusel, ka siis, kui ei kohaldata määrust: b) kõikidel muudel juhtudel: Nieuwe Algemene Bedrijfsvereniging (uus üldine kutse- ja ametiliit), Ams- terdam. 3. Vanadus, toitjakaotus (pensionid): rakendusmääruse artikli 36 kohaldamisel: a) üldiselt: b) Belgiaga seotud küsimustes: c) Saksamaaga seotud küsimustes: 4. Töötus: 5. Perehüvitised: Sociale Verzekeringsbank (sotsiaalkindlustuspank), Postbus 1100, 1180 BH Amstelveen; Bureau voor Belgische Zaken de sociale verzekering betreffende (Belgia sotsiaalkindlustusküsimuste büroo), Breda; Bureau voor Duitse zaken (Saksamaaga seotud küsimuste büroo), Nijme- gen. Nieuwe Algemene Bedrijfsvereniging (uus üldine kutse- ja ametiliit), Ams- terdam. määruse artiklite 73 ja 74 kohaldamisel: pereliikmete elukohapiirkonna Districtskantoor van de Sociale Verzeke- ringsbank (sotsiaalkindlustuspanga kohalik kontor). 1. Ravikindlustus: K. AUSTRIA a) kõikidel juhtudel, välja arvatud määruse artiklite 27 ja 29 ning rakendusmääruse artiklite 30 ja 31 kohaldamine, määruse artik- lis 27 osutatud pensionäri elukoha järgse asutuse suhtes: asjaomase isiku elu- või viibimiskohas pädev Gebietskrankenkasse (piir- kondlik ravikindlustusfond); b) määruse artiklite 27 ja 29 ning rakendusmääruse artiklite 30 ja 31 kohaldamisel määruse artiklis 27 osutatud pensionäri elukoha järgse asutuse suhtes: pädev asutus. 2. Pensionikindlustus: a) kui asjaomane isik on olnud Austria õigusaktide alam, välja arvatud pädev asutus; rakendusmääruse artikli 53 kohaldamisel: 182 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd b) kõikidel muudel juhtudel, välja arvatud rakendusmääruse artikli 53 kohaldamine: Pensionsversicherungsanstalt der Angestellten (töötajate pensionikindlus- tuse amet), Viin; c) rakendusmääruse artikli 53 kohaldamisel: Hauptverband der österreichischen Sozialversicherungsträger (Austria sot- siaalkindlustusasutuste põhiliit), Viin. 3. Õnnetuskindlustus: a) mitterahalised hüvitised:hüvitise võib määrata: — asjaomase isiku elu- või viibimiskohas pädev Gebietskrankenkasse (piirkondlik ravikindlustusfond), või — Allgemeine Unfallversicherungsanstalt (üldine õnnetuskindlustus- amet), Viin; b) rahalised hüvitised: i) kõikidel juhtudel, välja arvatud rakendusmääruse artikli 53 kohaldamine seoses artikliga 77: Allgemeine Unfallversicherungsanstalt (üldine õnnetuskindlustusamet), Viin; ii) rakendusmääruse artikli 53 kohaldamisel seoses artikliga 77: Hauptverband der österreichischen Sozialversicherungsträger (Austria sot- siaalkindlustusasutuste põhiliit), Viin. 4. Töötuskindlustus: 5. Perehüvitised: asjaomase isiku elu- või viibimiskohas pädev Regionale Geschäftsstelle des Arbeitsmarktservice (tööturuameti kohalik kontor). a) perehüvitised, välja arvatud Karenzurlaubsgeld (spetsiaalne rasedus- hüvitisesaaja elu- või viibimiskohas pädev Finanzamt (rahandusamet); ja sünnitushüvitis): b) Karenzurlaubsgeld (spetsiaalne rasedus- ja sünnitushüvitis): asjaomase isiku elu- või viibimiskohas pädev Regionale Geschäftsstelle des Arbeitsmarktservice (tööturuameti kohalik kontor). I. Mandri-Portugal L. PORTUGAL 1. Haigus-, rasedus- ja sünnitus- ning perehüvitised (mitterahaliste rasedus- ja sünnitus- ning perehüvitiste kohta vt ka 10. lisa): asjaomase isiku elukohajärgne Centro Regional de Segurança Social (piir- kondlik sotsiaalkindlustuskeskus). 2. Invaliidsus, vanadus ja toitjakaotus: 3. Tööõnnetused ja kutsehaigused: 4. Töötushüvitised: Centro Nacional de Pensoes (riigi pensionikeskus), Lissabon, ja asjaomase isiku elukohajärgne Centro Regional de Segurança Social (piirkondlik sot- siaalkindlustuskeskus). Caixa Nacional de Seguros de Doenças Profissionais (riiklik kutsehaigus- kindlustuse fond), Lissabon. a) taotluse vastuvõtmine ja tööhõivega seotud asjaolude kontrolli- mine (nt töötusperioodi kinnitamine, töötuse klassifitseerimine, olukorra kontroll): b) töötushüvitiste määramine ja maksmine (nt hüvitise saamise tin- gimuste kontroll, summa ja kestuse kindlaksmääramine, mak- sete säilitamist, peatamist või lõpetamist tingiva olukorra kont- roll): asjaomase isiku elukoha järgne Centro de Emprego (tööhõivekeskus); asjaomase isiku elukoha järgne Centro Regional de Segurança Social (piir- kondlik sotsiaalkindlustuskeskus). 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 183 5. Hüvitised mitteosamakselisest sotsiaalkindlustusskeemist: asjaomase isiku elukoha järgne Centro Regional de Segurança Social (piir- kondlik sotsiaalkindlustuskeskus). II. Madeira autonoomne piirkond 1. Haigus-, rasedus- ja sünnitus- ning toitjakaotushüvitised (mittera- haliste rasedus- ja sünnitus- ning perehüvitiste kohta vt ka 10. lisa): Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Funchal. 2. a) Invaliidsus, vanadus ja toitjakaotus: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Funchal; b) invaliidsus, vanadus ja toitjakaotus põllumajandustöötajate eri- skeemi alusel: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Funchal. 3. Tööõnnetused ja kutsehaigused: Caixa Nacional de Seguros de Doenças Profissionais (riiklik kutsehaigus- kindlustuse fond), Lissabon. 4. Töötushüvitised: a) taotluse vastuvõtmine ja tööhõivega seotud asjaolude kontrolli- mine (nt töötusperioodi kinnitamine, töötuse klassifitseerimine, olukorra kontroll): Direcção Regional de Emprego (piirkondlik tööhõivedirektoraat), Func- hal; b) töötushüvitiste määramine ja maksmine (nt hüvitise saamise tin- gimuste kontroll, summa ja kestuse kindlaksmääramine, mak- sete säilitamist, peatamist või lõpetamist tingiva olukorra kont- roll): Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Funchal. 5. Hüvitised mitteosamakselisest sotsiaalkindlustusskeemist: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Funchal. III. Assooride autonoomne piirkond 1. Haigus-, rasedus- ja sünnitus- ning toitjakaotushüvitised (mittera- haliste rasedus- ja sünnitus- ning perehüvitiste kohta vt ka 10. lisa): Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Angra do Heroísmo. 2. a) Invaliidsus, vanadus ja toitjakaotus: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Angra do Heroísmo; b) invaliidsus, vanadus ja toitjakaotus põllumajandustöötajate eri- skeemi alusel: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Angra do Heroísmo. 3. Tööõnnetused ja kutsehaigused: Caixa Nacional de Seguros de Doenças Profissionais (riiklik kutsehaigus- kindlustuse fond), Lissabon. 4. Töötushüvitised: a) taotluse vastuvõtmine ja tööhõivega seotud asjaolude kontrol- limine (nt töötusperioodi kinnitamine, töötuse klassifitseerimi- ne, olukorra kontroll): b) töötushüvitiste määramine ja maksmine (nt hüvitise saamise tingimuste kontroll, summa ja kestuse kindlaksmääramine, maksete säilitamist, peatamist või lõpetamist tingiva olukorra kontroll): asjaomase isiku elukohajärgne Centro de Emprego (tööhõivekeskus); asjaomase isiku elukohajärgne Centro de Prestaçoes Pecuniarias de Segu- rança Social (rahaliste sotsiaalkindlustushüvitiste keskus). 5. Hüvitised mitteosamakselisest sotsiaalkindlustusskeemist: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Angra do Heroísmo. 184 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 1. Haigus ning rasedus ja sünnitus: a) rahalised hüvitised: b) mitterahalised hüvitised: M. SOOME Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (riigi pensioniamet), Helsinki; i) ravikindlustushüvitised: Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (riigi pensioniamet), Helsinki; ii) riigi tervishoiu- ja haiglateenused: kohalikud üksused, mis skeemi alusel teenuseid osutavad. 2. Vanadus, invaliidsus, toitjakaotus (pensionid): a) rahvapensionid: Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (riigi pensioniamet), Helsinki; b) töökohajärgsed pensionid: 3. Matusetoetused: 4. Töötus: a) põhiskeem: b) töötasust sõltuvate hüvitistega skeem: i) artikli 69 korral: ii) muudel puhkudel: Eläketurvakeskus/Pensionskyddscentralen Helsinki. (pensionikindlustuskeskus), Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (riigi pensioniamet), Helsinki. Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (riigi pensioniamet), Helsinki; Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (riigi pensioniamet), Helsinki; pädev töötushüvitisfond, kus asjaomane isik on kindlustatud. 5. Perehüvitised: Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (riigi pensioniamet), Helsinki. 1. Kõikide riskide, v. a töötushüvitiste puhul: elu- või viibimiskohajärgne sotsiaalkindlustusamet; 2. Töötushüvitiste puhul: elu- või viibimiskohajärgne riigi tööamet. N. ROOTSI 1. Mitterahalised hüvitised: — Suurbritannia ja Põhja-Iiri: — Gibraltar: 2. Rahalised hüvitised (välja arvatud perehüvitised): — Suurbritannia: O. ÜHENDKUNINGRIIK ametiasutused, kes määravad riigi terviseameti hüvitisi; Gibraltari terviseamet. Department of Social Security, Benefits Agency, Overseas Branch (sot- siaalkindlustusameti hüvitiste osakonna välisriikide sektsioon), Newcastle upon Tyne, NE98 1YX; 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 185 — Põhja-Iiri: — Gibraltar: 3. Perehüvitised: määruse artiklite 73 ja 74 kohaldamisel: — Suurbritannia: — Põhja-Iiri: — Gibraltar: Department of Health and Social Service Northern Ireland Social Security Agency, Overseas Branch (tervishoiu- ja sotsiaalteenistuse ameti Põhja-Iiri sotsiaalkindlustuse osakonna välisriikide sektsioon), Belfast, BT1 1DX; Gibraltari töö- ja sotsiaalkindlustusamet, Gibraltar. Department of Social Security, Benefits Agency, Child Benefit Centre (sot- siaalkindlustusameti hüvitiste osakonna lastehüvitise keskus), Newcastle upon Tyne, NE88 1AA; Department of Health and Social Service Northern Ireland Social Security Agency, Child Benefit Office (tervishoiu- ja sotsiaalteenistuse ameti Põhja- sektsioon), Belfast, Iiri BT1 1SA; sotsiaalkindlustuse osakonna lastehüvitise Gibraltari töö- ja sotsiaalkindlustusamet, Gibraltar. 186 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd LISA 4 (A) (B) (2) (3) (7) (9) (12) (13) (14) (15) KONTAKTASUTUSED (Rakendusmääruse artikli 3 lõige 1, artikli 4 lõige 4 ja artikkel 122) 1. Haigus ning rasedus ja sünnitus: a) üldiselt: b) meremeeste puhul: A. BELGIA Institut national d’assurance maladie-invalidité, Bruxelles — Rijksinstituut voor ziekte- en invaliditeitsverzekering, Brussel — (riigi haigus- ja inva- liidsuskindlustusamet, Brüssel); Caisse de Secours et de prévoyance en faveur des marins — Hulp- en voorzorgskas voor zeevarenden — (meremeeste abi- ja hoolekandefond), Antwerpen; c) välissotsiaalkindlustusskeemiga hõlmatud isikute puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); d) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 2. Invaliidsus a) üldinvaliidsus: b) spetsiaalne invaliidsuskindlustusskeem kaevurite puhul: c) meremeeste invaliidsuskindlustusskeem: Institut national d’assurance maladie-invalidité, Bruxelles — Rijksinstituut voor ziekte- en invaliditeitsverzekering, Brussel — (riigi haigus- ja inva- liidsuskindlustusamet, Brüssel); Fonds national de retraite des ouvriers-mineurs, Bruxelles — Nationaal pensioenfonds voor mijnwerkers, Brussel — (riigi kaevurite pensionifond, Brüssel); Caisse de secours et de prévoyance en faveur des marins — Hulp- en voor- zorgskas voor zeevarenden — (meremeeste abi- ja hoolekandefond), Ant- werpen; d) välissotsiaalkindlustusskeemiga hõlmatud isikute invaliidsus: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); e) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate invaliidsus: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 3. Vanadus, toitjakaotus (pensionid): a) rakendusmääruse artiklite 41–43 ja 45–50 kohaldamisel: i) tööliste, bürootöötajate, kaevurite ja meremeeste puhul: Office national des pensions, Bruxelles — Rijksdienst voor pensioenen, Brussel — (riigi pensioniamet, Brüssel); ii) füüsilisest isikust ettevõtjate puhul: Institut national d’assurances sociales pour travailleurs indépendants, Bruxelles — Rijksinstituut voor de sociale verzekeringen der zelfstandi- gen, Brussel — (riigi füüsilisest isikutest ettevõtjate sotsiaalkindlustusamet, Brüssel); iii) välissotsiaalkindlustusskeemiga hõlmatud isikute puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); iv) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 187 b) rakendusmääruse artikli 45 (väljamakseasutus), artikli 53 lõike 1, artikli 110 ning artikli 111 lõigete 1 ja 2 kohaldamisel: i) tööliste, bürootöötajate, kaevurite, meremeeste ja füüsilisest isi- kust ettevõtjate puhul: Office national des pensions, Bruxelles — Rijksdienst voor pensioenen, Brussel — (riigi pensioniamet, Brüssel); ii) välissotsiaalkindlustusskeemiga hõlmatud isikute puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); iii) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 4. Tööõnnetused ja kutsehaigused: a) tööõnnetused: b) kutsehaigused: 5. Matusetoetused: a) üldiselt: b) meremeeste puhul: Fonds des accidents du travail, Bruxelles — Fonds voor arbeidsongeval- len, Brussel — (tööõnnetuste fond, Brüssel); Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); Ministère de la prévoyance sociale(sotsiaalhoolekandeministeerium), Brüs- sel; Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). Institut national d’assurance maladie-invalidité, Bruxelles — Rijksinstituut voor ziekte- en invaliditeitsverzekering, Brussel — (riigi haigus- ja inva- liidsuskindlustusamet, Brüssel); Caisse de secours et de prévoyance en faveur des marins — Hulp- en voor- zorgskas voor zeevarenden — (meremeeste abi- ja hoolekandefond), Ant- werpen; c) välissotsiaalkindlustusskeemiga hõlmatud isikute puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); d) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 6. Töötus: a) üldiselt: b) meremeeste puhul: 7. Perehüvitised: a) töötajate puhul: b) füüsilisest isikust ettevõtjate puhul: Office national de l’emploi, Bruxelles — Rijksdienst voor arbeidsvoorzie- ning, Brussel — (riigi tööhõiveamet, Brüssel); Pool des marins de la marine marchande — Pool van de zeelieden ter koopvaardij — (merekaubandusühisus), Antwerpen. Office national des allocations familiales pour travailleurs salariés, Bruxel- les — Rijksdienst voor kinderbijslag voor werknemers, Brussel — (riigi töötajate perehüvitiste amet, Brüssel); Institut national d’assurances sociales pour travailleurs indépendants, Bruxelles — Rijksinstituut voor de sociale verzekeringen der zelfstandi- gen, Brussel — (riigi füüsilisest isikutest ettevõtjate sotsiaalkindlustus- amet); c) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 188 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd B. TAANI 1. a) mitterahalised haigus-, rasedus- ja sünnitushüvitised: Sundhedsministeriet (tervishoiuministeerium), Kopenhaagen; b) rahalised haigus-, rasedus- ja sünnitushüvitised: 2. Sotsiaalpensione käsitlevates õigusaktides ettenähtud pensionid ja hüvitised: 3. Rehabilitatsioonitoetused: 4. Hüvitised tööõnnetuste ja kutsehaiguste korral: 5. Perehüvitised (peretoetused): Direktoratet for Social Sikring og Bistand (riigi sotsiaalkindlustus- ja sot- siaalhoolekandeamet), Kopenhaagen. Direktoratet for Social Sikring og Bistand (riigi sotsiaalkindlustus- ja sot- siaalhoolekandeamet), Kopenhaagen. Direktoratet for Social Sikring og Bistand (riigi sotsiaalkindlustus- ja sot- siaalhoolekandeamet), Kopenhaagen. Arbejdsskadestyrelsen (riigi tööõnnetuste ja kutsehaiguste amet), Kopen- haagen. Direktoratet for Social Sikring og Bistand (riigi sotsiaalkindlustus- ja sot- siaalhoolekandeamet), Kopenhaagen. 6. Matusetoetused: Sundhedsministeriet (tervishoiuministeerium), Kopenhaagen. 7. Töötajate pensionilisa käsitleva seaduse (loven om Arbejdsmar- Socialministeriet (sotsiaalministeerium), Kopenhaagen. kedets Tillægspension) alusel tagatud pensionid: 8. Töötushüvitised: Direktoratet for Arbejdsløshedsforsikringen (riigi töötuskindlustusamet), Kopenhaagen. 1. Ravikindlustus: 2. Õnnetuskindlustus: C. SAKSAMAA Deutsche Verbindungsstelle Krankenversicherung — Ausland (Saksa ravi- kindlustuse sidekeskus — välisriigid), Bonn. Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften (tööstuse kutse- liitude föderatsioon), St. Augustin. 3. Tööliste pensionikindlustus: a) rakendusmääruse artikli 3 lõike 2 kohaldamisel: b) rakendusmääruse artikli 51 ja artikli 53 lõike 1 kohaldamisel, ning rakendusmääruse artiklis 55 osutatud pealkirja “Väljamak- sev organ” alusel: i) Belgia ja Hispaaniaga seotud küsimustes: ii) Taaniga seotud küsimustes: iii) Prantsusmaaga seotud küsimustes: iv) Kreekaga seotud küsimustes: v) Itaaliaga seotud küsimustes: vi) Luksemburgiga seotud küsimustes: vii) Madalmaadega seotud küsimustes: Verband deutscher Rentenversicherungsträger (Saksa pensionikindlustus- asutuste föderatsioon), Frankfurt Maini ääres; Landesversicherungsanstalt Rheinprovinz (Reini provintsi piirkondlik kindlustusamet), Düsseldorf; Landesversicherungsanstalt Schleswig-Holstein (Schleswig-Holsteini piir- kondlik kindlustusamet), Lübeck; Landesversicherungsanstalt Rheinland-Pfalz (Rheinland-Pfalzi piirkondlik kindlustusamet), Speyer, või pädeva asutusena vastavalt 2. lisale, Landes- versicherungsanstalt Saarland (Saarimaa piirkondlik kindlustusamet), Saarbrücken; Landesversicherungsanstalt Württemberg (Württembergi piirkondlik kindlustusamet), Stuttgart; Landesversicherungsanstalt Schwaben (Šaabimaa piirkondlik kindlustus- amet), Augsburg; Landesversicherungsanstalt Rheinland-Pfalz (Rheinland-Pfalzi piirkondlik kindlustusamet), Speyer; Landesversicherungsanstalt Westfalen (Vestfaali piirkondlik kindlustus- amet), Münster; 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 189 viii) Iirimaa ja Ühendkuningriigiga seotud küsimustes: Landesversicherungsanstalt Freie und Hansestadt Hamburg (Hamburgi vaba- ja hansalinna piirkondlik kindlustusamet), Hamburg; ix) Portugaliga seotud küsimustes: 4. Bürootöötajate pensionikindlustus: Landesversicherungsanstalt Unterfranken (Alam-Frangi piirkondlik kind- lustusamet), Würzburg. Bundesversicherungsanstalt für Angestellte (föderaalne bürootöötajate kindlustusamet), Berliin. 5. Kaevurite pensionikindlustus: Bundesknappschaft (föderaalne kaevurite kindlustusfond), Bochum. 6. Põllumeeste vanaduskindlustus: 7. Raua- ja terasetööstuse tööliste täiendav kindlustus: 8. Töötushüvitised ja perehüvitised: Landwirtschaftliche Alterskasse Rheinland-Pfalz (põllumeeste vanadus- kindlustusfond Rheinland-Pfalzis), Speyer. Landesversicherungsanstalt Saarland, Abteilung Hüttenknappschaftliche Pensionsversicherung (Saarimaa piirkondlik kindlustusamet, raua- ja tera- setööstuse tööliste pensionikindlustusosakond), Saarbrücken. Hauptstelle der Bundesanstalt für Arbeit (föderaalse tööameti peakorter), Nürnberg. D. HISPAANIA 1. Kõikide sotsiaalkindlustussüsteemi kuuluvate skeemide puhul, välja arvatud meremeeste skeem, ning kõikide juhtumite puhul, välja arvatud töötus: Instituto Nacional de Seguridad Social Madrid. (riigi sotsiaalkindlustusamet), 2. “Meremeeste eriskeemi” puhul ja kõikide juhtumite puhul: Instituto Social de la Marina (meremeeste sotsiaalamet), Madrid. 3. Töötushüvitiste puhul, välja arvatud meremeestele: Instituto Nacional de Empleo (riigi tööhõiveamet), Madrid. 4. Mitteosamakseliste vanadus- ja invaliidsuspensionide puhul: Instituto Nacional de Servicios Sociales (riigi sotsiaalteenustamet), Madrid. E. PRANTSUSMAA 1. Üldiselt: Centre de sécurité sociale des travailleurs migrants (võõrtöötajate sotsiaal- kindlustuskeskus), Pariis. 2. Kaevurite skeem invaliidsus-, vanadus- ja toitjakaotuspensionide puhul: Caisse autonome nationale de sécurité sociale dans les mines (riigi kaevu- rite sõltumatu sotsiaalkindlustusfond), Pariis. 1. Üldiselt: 2. Töötushüvitised, peretoetused: 3. Meremeeste puhul: F. KREEKA Ίδρυμα Κοινωνικών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Atee- na). Οργανισμός Απασχολήσεως Εργατικού Δυναμικού (ΟΑΕΔ), Αθήνα (tööhõive- amet, Ateena). Ναυτικό Απομαχικό Ταμείο (NAT), Πειραιάς (meremeeste pensionifond, Pireus). 1. Mitterahalised hüvitised: Department of Health (tervishoiuamet), Dublin. G. IIRIMAA 190 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 2. Rahalised hüvitised: a) vanadus ja toitjakaotus (pensionid): b) perehüvitised: Department of Social Welfare, Pensions Services Office (sotsiaalhoolekan- deameti pensionitalitus), Sligo; Department of Social Welfare, Child Benefit Section (sotsiaalhoolekande- ameti lastehüvitistalitus), St Oliver Plunkett Road, Letterkenny, Co. Done- gal; c) muud rahalised hüvitised: Department of Social Welfare (sotsiaalhoolekandeamet), Dublin. 1. Haigus (sealhulgas tuberkuloos) ning rasedus ja sünnitus: H. ITAALIA A. töötajad: a) mitterahalised hüvitised: b) rahalised hüvitised: B. füüsilisest isikust ettevõtjad: mitterahalised hüvitised: 2. Tööõnnetused ja kutsehaigused: A. töötajad: Ministero della sanità (tervishoiuministeerium), Rooma; Istituto nazionale della previdenza sociale, direzione generale (riigi sot- siaalhoolekandeameti peadirektoraat), Rooma. Ministero della sanità (tervishoiuministeerium), Rooma. a) mitterahalised hüvitised: Ministero della sanità (tervishoiuministeerium), Rooma; b) proteesid ja suuremad seadmed, kohtumeditsiinilise ekspertiisi põhjal määratud hüvitised ning nendega seotud läbivaatused ja tõendid: Istituto nazionale per l’assicurazione contro gli infortuni sul lavoro, dire- zione generale (riigi tööõnnetuste vastu kindlustamise ameti peadirekto- raat), Rooma. B. füüsilisest isikust ettevõtjad (ainult meditsiiniradioloogide puhul): a) mitterahalised hüvitised: Ministero della sanità (tervishoiuministeerium), Rooma; b) proteesid ja suuremad seadmed, kohtumeditsiinilise ekspertiisi põhjal määratud hüvitised ning nendega seotud uuringud ja tõendid: Istituto nazionale per l’assicurazione contro gli infortuni sul lavoro, dire- zione generale (riigi tööõnnetuste vastu kindlustamise ameti peadirekto- raat), Rooma; c) rahalised hüvitised: 3. Invaliidsus, vanadus, toitjakaotus, töötus, peretoetus: Istituto nazionale per l’assicurazione contro gli infortuni sul lavoro, dire- zione generale (riigi tööõnnetuste vastu kindlustamise ameti peadirekto- raat), Rooma. Istituto nazionale della previdenza sociale, direzione generale (riigi sot- siaalhoolekandeameti peadirektoraat), Rooma. I. HÜVITISTE MÄÄRAMINE I. LUKSEMBURG 1. Haigus, rasedus ja sünnitus: Union des caisses de maladie (haigekassade liit), Luxembourg. 2. Invaliidsus, vanadus, toitjakaotus (pensionid): a) töölistele: Établissement d’assurance contre la vieillesse et l’invalidité, Luxembourg (vanadus- ja invaliidsuskindlustusamet), Luxembourg; 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 191 b) bürootöötajatele ja kutsealade füüsilisest isikust ettevõtjatele: Caisse de pension des employés privés, Luxembourg (erasektori büroo- töötajate pensionifond), Luxembourg; c) käsitöö, kaubanduse või tootmisega tegelevatele füüsilisest isikust ettevõtjatele: Caisse de pension des artisans, des commerçants et des industriels (käsi- tööliste, kaubastajate ja tootjate pensionifond), Luxembourg; d) põllumajandusega tegelevatele füüsilisest isikust ettevõtjatele: Caisse de pension agricole (põllumajanduse pensionifond), Luxembourg. 3. Tööõnnetused ja kutsehaigused: a) põllumajanduse või metsandusega tegelevatele töötajatele ja füü- silisest isikutest ettevõtjatele: Association d’assurance contre les accidents, section agricole et forestière (õnnetuskindlustuse ja metsandusosakond), Luxembourg; liidu põllumajandus- b) kõik muud sund- või vabatahtliku kindlustuste juhtumid: Association d’assurance contre les accidents, section industrielle (õnnetus- kindlustuse liidu tööstusosakond), Luxembourg. 4. Töötus: 5. Perehüvitised: 6. Matusetoetused: Administration de l’emploi (tööhõiveamet), Luxembourg. Caisse nationale des prestations Luxembourg. familiales (riigi peretoetusfond), a) määruse artikli 66 kohaldamisel: Union des caisses de maladie (haigekassade liit), Luxembourg; b) muudel puhkudel: II. MUUD JUHUD lõikes 1 või 3 osutatud asutused olenevalt sellest, milline kindlustusharu vastutab hüvitise maksmise eest. Inspection générale de la sécurité sociale (sotsiaalkindlustuse peainspekt- sioon), Luxembourg. 1. Haigus, rasedus ja sünnitus, invaliidsus, tööõnnetused, kutse- J. MADALMAAD haigused ning töötus: a) mitterahalised hüvitised: b) rahalised hüvitised: 2. Vanadus, toitjakaotus (pensionid), perehüvitised: a) üldreeglina: b) Belgiaga seotud küsimustes: c) Saksamaaga seotud küsimustes: Ziekenfondsraad (haigekassanõukogu), Amstelveen; Nieuwe Algemene Bedrijfsvereniging (uus üldine kutse- ja ametiliit), Ams- terdam. Sociale Verzekeringsbank (sotsiaalkindlustuspank), Postbus 1100, 1180 BH Amstelveen; Bureau voor Belgische Zaken de sociale verzekering betreffende (Belgia sotsiaalkindlustusküsimuste büroo), Breda; Bureau voor Duitse zaken (Saksamaaga seotud küsimuste büroo), Nijmegen. 1. Ravi-, õnnetus- ja pensionikindlustus: Hauptverband der österreichischen Sozialversicherungsträger (Austria sot- siaalkindlustusasutuste pealiit), Viin. K. AUSTRIA 2. Töötuskindlustus: a) Saksamaaga seotud küsimustes: b) kõikidel muudel puhkudel: Landesgeschäftsstelle Salzburg des Arbeitsmarktservice (tööturuameti Salzburgi kontor), Salzburg; Landesgeschäftsstelle Wien des Arbeitsmarketservice (tööturuameti Viini kontor), Viin. 192 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 3. Perehüvitised: a) perehüvitised, välja arvatud Karenzurlaubsgeld (spetsiaalne rasedus- ja sünnitushüvitis): Bundesministerium für Jugend und Familie (föderaalne noorte- ja peremi- nisteerium), Viin; b) Karenzurlaubsgeld (spetsiaalne rasedus- ja sünnitushüvitis): i) Saksamaaga seotud küsimustes: ii) kõikidel muudel juhtudel: Landesgeschäftsstelle Salzburg des Arbeitsmarktservice (tööturuameti Salzburgi kontor), Salzburg; Landesgeschäftsstelle Wien des Arbeitsmarktservice (tööturuameti Viini kontor), Viin. Seoses määruse artiklis 4 osutatud kõikide sotsiaalkindlustusalaste õigusaktide, skeemide ja harudega: Departamento de Relações Internacionais e Convenções de Segurança Social (rahvusvaheliste suhete ja sotsiaalkindlustuslepingute amet), Lissabon. L. PORTUGAL 1. Haigus- ning rasedus- ja sünnituskindlustus, rahvapensionid, pere- Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (riigi pensioniamet), Helsinki. M. SOOME hüvitised, töötushüvitised ja matusetoetused: 2. Töökohajärgne pension: 3. Tööõnnetused, kutsehaigused: Eläketurvakeskus — Pensionsskydscentralen (pensionikindlustuskeskus), Helsinki. Tapaturmavakuutuslaitosten Liitto — Olycksfallsförsäkringsanstalternas Förbund (õnnetuskindlustusasutuste liit), Helsinki. 1. Kõikide juhtumite, v. a töötushüvitiste puhul: Riksförsäkringsverket (riigi sotsiaalkindlustusamet). 2. Töötushüvitiste puhul: Arbetsmarknadsstyrelsen (riigi tööturuamet). N. ROOTSI O. ÜHENDKUNINGRIIK Suurbritannia: a) sissemaksed ja mitterahalised hüvitised lähetatud töötajatele: b) kõik muud küsimused: Põhja-Iiri: Gibraltar: Department of Social Security, Contributions Agency, Overseas Contributions (sotsiaalkindlustusameti sissemaksete osakonna välississe- maksete sektsioon), Newcastle upon Tyne, NE98 1YX; Department of Social Security, Benefits Agency, Overseas Branch (sot- siaalkindlustusameti hüvitiste osakonna välisriikide sektsioon), Newcastle upon Tyne, NE98 1YX. Department of Health and Social Services, Northern Ireland Social Security Agency, Overseas Branch (tervishoiu- ja sotsiaalteenistusameti Põhja-Iiri sotsiaalkindlustusosakonna välisriikide sektsioon), Belfast, BT1 1DX. Department of Social Security, Benefits Agency, Overseas Branch (sot- siaalkindlustusameti hüvitiste osakonna välisriikide sektsioon), Newcastle upon Tyne, NE98 1YX. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 193 LISA 5 (A) (B) (4) (7) (9) (12) (13) (14) (15) KAHEPOOLSETE KONVENTSIOONIDE RAKENDUSSÄTTED, MIS JÄÄVAD KEHTIMA (Rakendusmääruse artikli 4 lõige 5, artikkel 5, artikli 53 lõige 3, artikkel 104, artikli 105 lõige 2 ning artiklid 116, 121 ja 122) Üldised märkused I. Kui käesolevas lisas osutatud sätted viitavad konventsioonide või määruste nr 3, nr 4 või nr 36/63/EMÜ sätetele, asendatakse sellised viited viide- tega käesoleva määruse või rakendusmääruse vastavatele sätetele, välja arvatud siis, kui nimetatud konventsioonide sätted jäävad kehtima seetõttu, et need on loetletud määruse II lisas. II. Denonsseerimisklausel, mis sisaldub konventsioonis, mille sätteid hõlmab käesolev lisa, jääb nimetatud sätete suhtes kehtima. 1. BELGIA — TAANI 23. novembri 1978. aasta kokkulepe mõlemapoolse tagasimaksmisest loobumise kohta vastavalt määruse artikli 36 lõikele 3 (mitterahalised hüvitised haiguse ning raseduse ja sünnituse puhul) ja rakendusmääruse artikli 105 lõikele 2 (ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulud). 2. BELGIA — SAKSAMAA a) 20. juuli 1965. aasta halduskokkulepe nr 2, millega rakendatakse 7. detsembri 1957. aasta üldkonventsiooni täiendava kokkulepe nr 3 (pensioni maksmine konventsiooni jõustumisele eelneva perioodi eest). b) Võõrtöötajate sotsiaalkindlustust käsitlevaid Euroopa Majandusühenduse Nõukogu määrusi nr 3 ja 4 rakendava 20. juuli 1965. aasta kok- kuleppe artikli 9 lõige 1. c) Euroopa Majandusühenduse Nõukogu määruse nr 36/63/EMÜ artikli 14 lõiget 3 ja määruse nr 4 artikli 73 lõiget 4 rakendav 6. oktoobri 1964. aasta kokkulepe mitterahaliste hüvitiste tagasimaksmise kohta, mida on antud pensionäridele, kes varem olid piirialatöötajad. d) 29. jaanuari 1969. aasta kokkulepe sotsiaalkindlustusmaksete tagasimaksmise kohta. e) 4. detsembri 1975. aasta kokkulepe töötushüvitiste tagasimaksmisest loobumise kohta. 3. BELGIA — HISPAANIA Ei ole. 4. BELGIA — PRANTSUSMAA a) 17. jaanuari 1948. aasta täiendava kokkuleppe artiklit 23 rakendav 22. detsembri 1951. aasta kokkulepe (kaevanduste ja samalaadsete ettevõtete töötajad). b) 17. jaanuari 1948. aasta täiendava kokkuleppe (kaevanduste ja samalaadsete ettevõtete töötajad) artiklit 23 rakendava 22. detsembri 1951. aasta halduskokkulepet täiendav 21. detsembri 1959. aasta halduskokkulepe. c) Euroopa Majandusühenduse Nõukogu määruse nr 36/63/EMÜ artikli 14 lõiget 3 ja määruse nr 4 artikli 73 lõiget 4 rakendav 8. juuli 1964. aasta kokkulepe mitterahaliste hüvitiste tagasimaksmise kohta, mida on antud pensionäridele, kes varem olid piirialatöötajad. d) 4. juuli 1984. aasta kokkulepe ühes riigis elavate ja teises riigis töötavate piirialatöötajate arstliku läbivaatuse kohta. e) Rakendusmääruse artikli 105 lõike 2 alusel sõlmitud 14. mai 1976. aasta kokkulepe ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude taga- simaksmisest loobumise kohta. f) Määruse (EMÜ) nr 1408/71 artiklit 92 rakendav 3. oktoobri 1977. aasta kokkulepe (sotsiaalkindlustusmaksete tagasimaksmine). g) 29. juuni 1979. aasta kokkulepe määruse artikli 70 lõikes 3 ettenähtud tagasimaksmisest vastastikuse loobumise kohta (töötushüvitiste kulud). 194 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd h) 6. märtsi 1979. aasta halduskokkulepe, mis käsitleb Belgia ja Prantsusmaa vahelise 12. oktoobri 1978. aasta sotsiaalkindlustuse lisakon- ventsiooni rakendamise korda selle konventsiooni füüsilisest isikust ettevõtjaid käsitlevate sätete puhul. i) 21. novembri 1994. aasta ja 8. veebruari 1995. aasta kirjavahetus vastastikuste nõuete lahendamise korra kohta vastavalt rakendusmää- ruse artiklitele 93, 94, 95 ja 96. 5. BELGIA — KREEKA Ei ole. 6. BELGIA — IIRIMAA 19. mai ja 28. juuli 1981. aasta kirjavahetus määruse artikli 36 lõike 3 ja artikli 70 lõike 3 kohta (määruse III jaotise 1. ja 6. peatüki järgsete mitterahaliste hüvitiste ja töötushüvitiste kulude tagasimaksmisest vastastikune loobumine) ja rakendusmääruse artikli 105 lõike 2 kohta (ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest vastastikune loobumine). 7. BELGIA — ITAALIA a) 20. oktoobri 1950. aasta halduskokkuleppe artiklid 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 19, artikli 24 teine ja kolmas lõik ning artikli 28 lõige 4, mida on muudetud 10. aprilli 1952. aasta parandusega nr 1, 9. detsembri 1957. aasta parandusega nr 2 ja 21. veebruari 1963. aasta parandusega nr 3. b) 21. veebruari 1963. aasta kokkuleppe artiklid 6, 7, 8 ja 9, niivõrd kuivõrd need puudutavad võõrtöötajate sotsiaalkindlustust käsitlevate Euroopa Majandusühenduse Nõukogu määruste nr 3 ja 4 rakendamist. c) 12. jaanuari 1974. aasta kokkulepe rakendusmääruse artikli 105 lõike 2 rakendamise kohta. d) 31. oktoobri 1979. aasta kokkulepe rakendusmääruse artikli 18 lõike 9 kohaldamise kohta. e) 10. detsembri 1991. aasta ja 10. veebruari 1992. aasta kirjavahetus vastastikuste nõuete tagasimaksmise kohta vastavalt rakendusmää- ruse artiklile 93. 8. BELGIA — LUKSEMBURG a) … b) … c) 28. jaanuari 1961. aasta kokkulepe sotsiaalkindlustusmaksete tagasimaksmise kohta. d) 1. augusti 1975. aasta kokkulepe 14. juuni 1971. aasta nõukogu määruse nr 1408/71 artikli 36 lõikes 3 ettenähtud tagasimaksmisest loobumise kohta mitterahaliste hüvitiste kulude puhul, mida on antud haigus- ning rasedus- ja sünnituskindlustuse alusel töötaja pere- liikmetele, kes ei ela töötajaga samas riigis. e) Rakendusmääruse artikli 105 lõike 2 alusel sõlmitud 16. aprilli 1976. aasta kokkulepe ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumise kohta. f) … 9. BELGIA — MADALMAAD a) 7. veebruari 1964. aasta kokkuleppe artiklid 9–15 ja artikli 17 lõige 4 pere- ja sünnitushüvitiste kohta. b) 21. märtsi 1968. aasta kokkulepe sotsiaalkindlustusmaksete kogumise ja tagasimaksmise kohta ning nimetatud kokkuleppe alusel sõl- mitud 25. novembri 1970. aasta halduskokkulepe. c) 24. detsembri 1980. aasta kokkulepe ravikindlustuse kohta (arstiabi) vastavalt muudatustele. d) 12. augusti 1982. aasta kokkulepe ravi-, rasedus- ja sünnitus- ning invaliidsuskindlustuse kohta. 10. BELGIA — AUSTRIA Ei ole. 11. BELGIA — PORTUGAL Ei ole. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 195 12. BELGIA — SOOME Ei kohaldata. 13. BELGIA — ROOTSI Ei kohaldata. 14. BELGIA — ÜHENDKUNINGRIIK a) 4. mai ja 14. juuni 1976. aasta kirjavahetus rakendusmääruse artikli 105 lõike 2 kohta (ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumine). b) 18. jaanuari ja 14. märtsi 1977. aasta kirjavahetus määruse artikli 36 lõike 3 kohta (määruse III jaotise 1. peatüki tingimuste kohaselt antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmine või tagasimaksmisest loobumine), mida on muudetud 4. mai ja 23. juuli 1982. aasta kirjavahetusega (määruse artikli 22 lõike 1 punkti a alusel kantud kulude tagasimaksmise kokkulepe). 15. BELGIA — SAKSAMAA a) 14. augusti 1953. aasta lepingu rakendamist käsitleva 4. juuni 1954. aasta kokkuleppe artiklid 8–14. b) 27. aprilli 1979. aasta kokkulepe, mis käsitleb: i) osalist vastastikust loobumist kulude tagasimaksmisest, mis on ette nähtud määruse artikli 36 lõikes 3 ja artikli 63 lõikes 3 ja vas- tastikust loobumist tagasimaksmisest, mis on ette nähtud määruse artikli 70 lõikes 3 ja rakendusmääruse artikli 105 lõikes 2 (hai- guse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuse ja kutsehaiguse korral antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmisest osaline loo- bumine ning töötushüvitiste, ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumine); ii) rakendusmääruse artikli 93 lõige 6 (hüvitatava summa kindlaksmääramise viis haiguse ning raseduse ja sünnituse korral antavate mit- terahaliste hüvitiste puhul). 16. TAANI — HISPAANIA 1. juuli 1980. aasta kokkulepe osalise vastastikuse loobumise kohta kulude tagasimaksmisest vastavalt määruse artikli 36 lõikele 3 ja artikli 63 lõikele 3 ning vastastikuse loobumise kohta tagasimaksmisest vastavalt rakendusmääruse artikli 105 lõikele 2. (Osaline loobumine hai- guse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuse ja kutsehaiguse korral antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmisest ning loobumine amet- liku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest). 17. TAANI — PRANTSUSMAA 29. juuni 1979. aasta kokkulepe vastastikusest tagasimaksmisest loobumise kohta haiguse, raseduse ja sünnituse ning tööõnnetuse korral antud mitterahaliste hüvitiste kulude puhul, välja arvatud määruse artiklite 28 ja 28a ning artikli 29 lõike 1 ja artikli 31 järgsete hüvitiste puhul, 29. juuni 1979. aasta kokkulepe töötushüvitiste tagasimaksmisest loobumise kohta ning 29. juuni 1979. aasta kokkulepe ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumise kohta. 18. TAANI — KREEKA 8. mai 1986. aasta kokkulepe osalise vastastikuse loobumise kohta kulude tagasimaksmisest, mis on ette nähtud määruse artikli 36 lõikes 3 ja artikli 63 lõikes 3, ning vastastikuse loobumise kohta tagasimaksmisest, mis on ette nähtud rakendusmääruse artikli 105 lõikes 2. (Osaline loobumine haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuse ning kutsehaiguse korral antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmisest ning loobumine ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest). 19. TAANI — IIRIMAA 22. detsembri 1980. aasta ja 11. veebruari 1981. aasta kirjavahetus vastastikuse loobumise kohta tagasimaksmisest mitterahaliste hüvitiste kulude puhul, mida on antud ravi-, rasedus- ja sünnitus-, tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse alusel, samuti töötushüvitiste ning ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude puhul (määruse artikli 36 lõige 3, artikli 63 lõige 3 ja artikli 70 lõige 3 ning rakendusmääruse artikli 105 lõige 2). 20. TAANI — ITAALIA 12. novembri 1982. aasta ja 12. jaanuari 1983. aasta kirjavahetus määruse artikli 36 lõike 3 kohta (vastastikune loobumine kulude tagasi- maksmisest määruse III jaotise 1. peatüki tingimuste kohaselt haiguse ning raseduse ja sünnituse korral antavate mitterahaliste hüvitiste puhul, välja arvatud määruse artikli 22 lõike 1 punkt c). 196 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 21. TAANI — LUKSEMBURG 19. juuni 1978. aasta kokkulepe vastastikuse loobumise kohta kulude tagasimaksmisest, mis on ette nähtud määruse artikli 36 lõikes 3, artik- li 63 lõikes 3 ja artikli 70 lõikes 3 ning rakendusmääruse artikli 105 lõikes 2 (haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuse ning kutsehaiguse korral antud mitterahaliste hüvitiste kulud, töötushüvitiste kulud ning ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulud). 22. TAANI — MADALMAAD a) 30. märtsi ja 25. aprilli 1979. aasta kirjavahetus määruse artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 kohta (osaline vastastikune loobumine haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuste ning kutsehaiguste korral makstavate hüvitiste kulude tagasimaksmisest). b) 30. märtsi ja 25. aprilli 1979. aasta kirjavahetus määruse artikli 70 lõike 3 ja rakendusmääruse artikli 105 lõike 2 kohta (määruse artikli 69 alusel makstavate hüvitiste kulude ning ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumine). 23. TAANI — AUSTRIA 13. veebruari 1995. aasta kokkulepe sotsiaalkindlustuskulude tagasimaksmise kohta. 24. TAANI — PORTUGAL Ei kohaldata. 25. TAANI — SOOME 15. juuni 1992. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 23: kokkulepe vastastikuse loobumise kohta kulude tagasimaks- misest vastavalt määruse artikli 36 lõikele 3, artikli 63 lõikele 3 ja artikli 70 lõikele 3 (haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuse ning kut- sehaiguse korral antud mitterahaliste hüvitiste kulud ning töötushüvitiste kulud) ja vastavalt rakendusmääruse artikli 105 lõikele 2 (ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulud). 26. TAANI — ROOTSI 15. juuni 1992. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 23: kokkulepe vastastikuse loobumise kohta kulude tagasimaks- misest vastavalt määruse artikli 36 lõikele 3, artikli 63 lõikele 3 ja artikli 70 lõikele 3 (haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuse ning kut- sehaiguse korral antud mitterahaliste hüvitiste kulud ning töötushüvitiste kulud) ja vastavalt rakendusmääruse artikli 105 lõikele 2 (ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulud). 27. TAANI — ÜHENDKUNINGRIIK 1. 30. märtsi ja 19. aprilli 1977. aasta kirjavahetus, mida on muudetud 8. novembri 1989. aasta ja 10. jaanuari 1990. aasta kirjavahetu- sega, määruse artikli 36 lõike 3, artikli 63 lõike 3 ja artikli 70 lõike 3 ning rakendusmääruse artikli 105 lõike 2 kohta (mille järgi loo- butakse hüvitamast kulusid, mis on seotud: a) määruse III jaotise 1. või 4. peatüki tingimuste kohaselt antavate mitterahaliste hüvitistega; b) … c) rakendusmääruse artiklis 105 osutatud ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatusega). 2. 5. märtsi ja 10. septembri 1984. aasta kirjavahetus selle kohta, et füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes ei kohaldata kokkuleppeid määruse artikli 69 alusel makstava töötushüvitiste tagasimaksmisest loobumise kohta seoses Gibraltariga. 28. SAKSAMAA — HISPAANIA 25. juuni 1990. aasta kokkulepe haiguse korral antavate mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmise kohta. 29. SAKSAMAA — PRANTSUSMAA a) 10. juuli 1950. aasta üldkonventsiooni rakendamist käsitleva 31. jaanuari 1952. aasta halduskokkuleppe nr 2 artiklid 2–4 ja 22–28. b) 27. juuni 1963. aasta kokkuleppe artikkel 1 määruse nr 4 artikli 74 lõike 5 rakendamise kohta (kindlustatud isikute pereliikmetele anta- vate mitterahaliste hüvitiste tagasimaksmine). 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 197 c) 14. oktoobri 1977. aasta kokkulepe määruse artikli 70 lõikes 3 ettenähtud tagasimaksmisest loobumise kohta (töötushüvitiste kulud). d) 26. mai 1981. aasta kokkulepe määruse artikli 36 lõike 3 kohta (pensionäridele, kes varem olid piirialatöötajad, nende pereliikmetele või nende ülalpidamisel olnud isikutele haiguse korral määruse artikli 32 alusel antavate mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmisest vas- tastikune loobumine). e) 26. mai 1981. aasta kokkulepe määruse artikli 92 rakendamise kohta (sotsiaalkindlustusmaksete kogumine ja tagasimaksmine). f) 26. mai 1981. aasta kokkulepe rakendusmääruse artikli 105 lõike 2 rakendamise kohta (vastastikune loobumine ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest). 30. SAKSAMAA — KREEKA a) 19. oktoobri 1962. aasta halduskokkuleppe artiklid 1 ja 3–6 ning 23. oktoobri 1972. aasta teine halduskokkulepe 31. mai 1961. aasta töötuskindlustuse lepingu kohta. b) 11. mai 1981. aasta kokkulepe perehüvitiste tagasimaksmise kohta. c) 11. märtsi 1982. aasta kokkulepe haiguse korral antavate mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmise kohta. 31. SAKSAMAA — IIRIMAA 20. märtsi 1981. aasta kokkulepe määruse artikli 36 lõike 3, artikli 63 lõike 3 ja artikli 70 lõike 3 kohta (vastastikune loobumine haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuste ja kutsehaiguste korral antavate mitterahaliste hüvitiste kulude ning töötushüvitiste kulude tagasimaks- misest) ja rakendusmääruse artikli 105 lõike 2 kohta (vastastikune loobumine ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaks- misest). 32. SAKSAMAA — ITAALIA a) 5. mai 1953. aasta lepingut rakendava 6. detsembri 1953. aasta halduskokkuleppe artikkel 14, artikli 17 lõige 1, artiklid 18 ja 42, artikli 45 lõige 1 ja artikkel 46 (pensionide maksmine). b) 27. juuni 1963. aasta kokkuleppe artiklid 1 ja 2 määruse nr 4 artikli 73 lõike 4 ja artikli 74 lõike 5 rakendamise kohta (kindlustatud isikute pereliikmetele antud mitterahaliste hüvitiste tagasimaksmine). c) 5. novembri 1968. aasta kokkulepe Saksamaa Liitvabariigis kindlustatud Itaalia töötajate pereliikmetele Itaalia ravikindlustusasutuse poolt Itaalias antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmise kohta Saksamaa pädevate asutuste poolt. 33. SAKSAMAA — LUKSEMBURG a) 27. juuni 1963. aasta kokkuleppe artiklid 1 ja 2 määruse nr 4 artikli 73 lõike 4 ja artikli 74 lõike 5 rakendamise kohta (kindlustatud isikute pereliikmetele antud mitterahaliste hüvitiste tagasimaksmine). b) 9. detsembri 1969. aasta kokkulepe määruse nr 36/63/EMÜ artikli 14 lõikes 2 ettenähtud tagasimaksmisest loobumise kohta kulude eest, mis on seotud haiguse korral antavate mitterahaliste hüvitistega pensionärile, kes on kas endine piirialatöötaja või piirialatöötaja ülalpi- damisel olev isik, ja tema pereliikmetele. c) Rakendusmääruse artikli 105 lõike 2 alusel sõlmitud 14. oktoobri 1975. aasta kokkulepe ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumise kohta. d) 14. oktoobri 1975. aasta kokkulepe sotsiaalkindlustusmaksete kogumise ja tagasimaksmise kohta. e) 25. jaanuari 1990. aasta kokkulepe, mis käsitleb määruse artikli 20 ja artikli 22 lõike 1 punktide b ja c kohaldamist. 34. SAKSAMAA — MADALMAAD a) 29. märtsi 1951. aasta konventsiooni käsitleva 18. juuni 1954. aasta halduskokkuleppe nr 1 artikkel 9, artikli 10 lõiked 2–5 ja artiklid 17, 18, 19 ning 21 (ravikindlustus ja pensionide maksmine). b) 27. mai 1964. aasta kokkulepe invaliidsus-, vanadus- ja toitjakaotuskindlustusega (pensionikindlustus) seotud arstliku läbivaatuse ja amet- liku kontrolli kulude tagasimaksmisest loobumise kohta. c) 21. jaanuari 1969. aasta kokkulepe sotsiaalkindlustusmaksete tagasimaksmise kohta. d) 3. septembri 1969. aasta kokkulepe määruse nr 36/63/EMÜ artikli 14 lõikes 2 ettenähtud tagasimaksmisest loobumise kohta kulude eest, mis on seotud haiguse korral antavate mitterahaliste hüvitistega pensionärile, kes on endine piirialatöötaja või piiriala ülalpidamisel olev isik, ja tema pereliikmetele. 198 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd e) 22. juuli 1976. aasta kokkulepe töötushüvitiste tagasimaksmisest loobumise kohta. f) 11. oktoobri 1979. aasta kokkulepe määruse artikli 92 rakendamise kohta (kokkulepitud miinimumsumma sotsiaalkindlustusmaksete tagasimaksmise puhul). g) 1. oktoobri 1981. aasta kokkulepe rakendusmääruse artiklites 93, 94 ja 95 osutatud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmise koh- ta. h) 15. veebruari 1982. aasta kokkulepe määruse artikli 20 rakendamise kohta piirialatöötajate pereliikmete suhtes. 35. SAKSAMAA — AUSTRIA 19. juuli 1978. aasta töötuskindlustuskonventsiooni rakendava 2. augusti 1979. aasta kokkuleppe II jao punkt 1 ja III jagu. 36. SAKSAMAA — PORTUGAL Ei ole. 37. SAKSAMAA — SOOME Ei ole. 38. SAKSAMAA — ROOTSI Ei ole. 39. SAKSAMAA — ÜHENDKUNINGRIIK a) 20. aprilli 1960. aasta kokkulepet rakendava 10. detsembri 1964. aasta kokkuleppe artiklid 8, 9, 25–27 ja 29–32. b) 29. aprilli 1977. aasta kokkulepe haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuse ning kutsehaiguse korral antava mitterahalise hüvitise, töö- tushüvitiste ning ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatusega seotud kulude tagasimaksmisest loobumise kohta. c) 18. juuli ja 28. septembri 1983. aasta kirjavahetus selle kohta, et füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes ei kohaldata kokkuleppeid määruse artikli 69 alusel makstava töötushüvitiste tagasimaksmisest loobumise kohta seoses Gibraltariga. 40. HISPAANIA — PRANTSUSMAA Ei ole. 41. HISPAANIA — KREEKA Ei kohaldata. 42. HISPAANIA — IIRIMAA Ei kohaldata. 43. HISPAANIA — ITAALIA Ei ole. 44. HISPAANIA — LUKSEMBURG Ei ole. 45. HISPAANIA — MADALMAAD Ei ole. 46. HISPAANIA — AUSTRIA Ei ole. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 199 47. HISPAANIA — PORTUGAL 22. mai 1970. aasta halduskokkuleppe artiklid 42, 43 ja 44. 48. HISPAANIA — SOOME Ei ole. 49. HISPAANIA — ROOTSI Ei ole. 50. HISPAANIA — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 51. PRANTSUSMAA — KREEKA Konventsiooni ei ole. 52. PRANTSUSMAA — IIRIMAA 30. juuli ja 26. septembri 1980. aasta kirjavahetus töötushüvitiste tagasimaksmisest vastastikuse loobumise kohta (määruse artikli 70 lõige 3). 53. PRANTSUSMAA — ITAALIA a) 31. märtsi 1948. aasta üldkonventsiooni rakendava 12. aprilli 1950. aasta halduskokkuleppe artiklid 2–4 (Prantsusmaa tööõnnetuspen- sionide suurendamine). b) 14. mai ja 2. augusti 1991. aasta kirjavahetus vastastikuste nõuete rahuldamise tingimuste kohta rakendusmääruse artikli 93 alusel. c) 22. märtsi ja 15. aprilli 1994. aasta täiendav kirjavahetus vastastikuste võlgade tasaarveldamise korra kohta rakendusmääruse artiklite 93, 94, 95 ja 96 tingimuste kohaselt. 54. PRANTSUSMAA — LUKSEMBURG a) Määruse nr 3 artikli 51 alusel sõlmitud 24. veebruari 1962. aasta kokkulepe ja selle kokkuleppe alusel samal kuupäeval sõlmitud hal- duskokkulepe. b) 2. juuli 1976. aasta kokkulepe töötajaga samas riigis mitte elavatele pereliikmetele haiguse või raseduse ja sünnituse korral antud mit- terahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmisest loobumise kohta, mis on ette nähtud nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 36 lõikes 3. c) 2. juuli 1976. aasta kokkulepe endistele piirialatöötajatele, nende pereliikmetele või nende ülalpidamisel olnud isikutele haiguse või rase- duse ja sünnituse korral antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmisest loobumise kohta, mis on ette nähtud hõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 36 lõikes 3. d) 2. juuli 1976. aasta kokkulepe ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumise kohta, mis on ette nähtud nõukogu 21. märtsi 1972. aasta määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 105 lõikes 2. 55. PRANTSUSMAA — MADALMAAD a) … b) 28. aprilli 1977. aasta kokkulepe määrustekohaselt pensionitaotlejate ja nende pereliikmete ning pensionäride pereliikmete ravikulude tagasimaksmisest loobumise kohta. c) 28. aprilli 1977. aasta kokkulepe ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumise kohta vastavalt raken- dusmääruse artiklile 105. 56. PRANTSUSMAA — AUSTRIA Ei ole. 57. PRANTSUSMAA — PORTUGAL Ei ole. 200 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 58. PRANTSUSMAA — ÜHENDKUNINGRIIK a) 25. märtsi ja 28. aprilli 1977. aasta kirjavahetus määruse artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 kohta (kokkulepe määruse III jaotise 1. või 4. peatüki tingimuste kohaselt antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmise või tagasimaksmisest loobumise kohta). b) … c) 25. märtsi ja 28. aprilli 1977. aasta kirjavahetus rakendusmääruse artikli 105 lõike 2 kohta (ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumine). 59. KREEKA — IIRIMAA Konventsiooni ei ole. 60. KREEKA — ITAALIA Konventsiooni ei ole. 61. KREEKA — LUKSEMBURG Konventsiooni ei ole. 62. KREEKA — MADALMAAD 8. septembri 1992. aasta ja 30. juuni 1993. aasta kirjavahetus asutustevahelise tagasimaksmise meetodite kohta. 63. KREEKA — AUSTRIA Ei ole. 64. KREEKA — PORTUGAL Ei kohaldata. 65. KREEKA — SOOME Ei ole. 66. KREEKA — ROOTSI Ei ole. 67. KREEKA — ÜHENDKUNINGRIIK Konventsiooni ei ole. 68. IIRIMAA — ITAALIA Konventsiooni ei ole. 69. IIRIMAA — LUKSEMBURG 26. septembri 1975. aasta ja 5. augusti 1976. aasta kirjavahetus määruse artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 ning rakendusmääruse artikli 105 lõike 2 kohta (määruse III jaotise 1. või 4. peatüki alusel antud mitterahaliste hüvitiste ning rakendusmääruse artiklis 105 osutatud amet- liku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumine. ) 70. IIRIMAA — MADALMAAD a) 28. juuli ja 10. oktoobri 1978. aasta kirjavahetus määruse artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 kohta (osaline vastastikune loobumine haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuse ning kutsehaiguse korral antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmisest). b) 22. aprilli ja 27. juuli 1987. aasta kirjavahetus määruse artikli 70 lõike 3 kohta (määruse artikli 69 rakendamisel määratud hüvitiste kulude tagasimaksmisest loobumine) ja rakendusmääruse artikli 105 lõike 2 kohta (rakendusmääruse artiklis 105 osutatud ametliku kont- rolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumine). 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 201 71. IIRIMAA — AUSTRIA Ei ole. 72. IIRIMAA — PORTUGAL Ei kohaldata. 73. IIRIMAA — SOOME Ei kohaldata. 74. IIRIMAA — ROOTSI Ei kohaldata. 75. IIRIMAA — ÜHENDKUNINGRIIK 9. juuli 1975. aasta kirjavahetus määruse artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 kohta (kokkulepe määruse III jaotise 1. või 4. peatüki tingi- muste kohaselt antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmise või tagasimaksmisest loobumise kohta) ja rakendusmääruse artikli 105 lõike 2 kohta (ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumine). 76. ITAALIA — LUKSEMBURG 19. jaanuari 1955. aasta halduskokkuleppe artikli 4 lõiked 5 ja 6 sotsiaalkindlustuse üldkonventsiooni sätete rakendamise kohta (põlluma- jandustöötajate ravikindlustus). 77. ITAALIA — MADALMAAD a) 11. veebruari 1955. aasta halduskokkuleppe artikli 9 kolmas lõik ja artikli 11 kolmas lõik 28. oktoobri 1952. aasta üldkonventsiooni rakendamise kohta (ravikindlustus). b) 27. juuni 1963. aasta kokkulepe määruse nr 4 artikli 75 lõike 3 rakendamise kohta (pensionäridele ja nende pereliikmetele määratud mitterahaliste hüvitiste tagasimaksmine). 78. ITAALIA — AUSTRIA Ei ole. 79. ITAALIA — PORTUGAL Ei kohaldata. 80. ITAALIA — SOOME Ei kohaldata. 81. ITAALIA — ROOTSI Ei ole. 82. ITAALIA — ÜHENDKUNINGRIIK 1. ja 16. veebruari 1995. aasta kirjavahetus määruse artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 kohta (mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaks- mine või tagasimaksmisest loobumine) ja rakendusmääruse artikli 105 lõike 2 kohta (ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude taga- simaksmisest loobumine). 83. LUKSEMBURG — MADALMAAD a) 1. novembri 1976. aasta kokkulepe ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumise kohta vastavalt raken- dusmääruse artikli 105 lõikele 2. b) 3. veebruari 1977. aasta kokkulepe nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 19 lõike 2, artiklite 26 ja 28 ning artikli 29 lõike 1 alusel antud ravi- või sünnituskindlustushüvitiste kulude tagasimaksmisest loobumise kohta. c) 20. detsembri 1978. aasta kokkulepe sotsiaalkindlustusmaksete kogumise ja tagasimaksmise kohta. 202 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 84. LUKSEMBURG — AUSTRIA 22. juuni 1995. aasta kokkulepe sotsiaalkindlustusalaste kulude tagasimaksmise kohta. 85. LUKSEMBURG — PORTUGAL Ei ole. 86. LUKSEMBURG — SOOME 24. veebruari 1994. aasta kokkulepe tagasimaksmise kohta määruse artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 alusel. 87. LUKSEMBURG — ROOTSI Ei ole. 88. LUKSEMBURG — ÜHENDKUNINGRIIK a) 28. novembri ja 18. detsembri 1975. aasta kirjavahetus määruse artikli 70 lõike 3 kohta (määruse artikli 69 alusel makstavate hüvitiste tagasimaksmisest loobumine). b) 18. detsembri 1975. aasta ja 20. jaanuari 1976. aasta kirjavahetus määruse artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 ning rakendusmääruse artikli 105 lõike 2 kohta (määruse III jaotise 1. või 4. peatüki tingimuste kohaselt antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmisest loobumine, samuti rakendusmääruse artiklis 105 osutatud ametliku kontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumi- ne). c) 18. juuli ja 27. oktoobri 1983. aasta kirjavahetus selle kohta, et punktis a osutatud kokkulepet ei kohaldata füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes, kes liiguvad Luksemburgi ja Gibraltari vahel. 89. MADALMAAD — AUSTRIA 17. novembri 1993. aasta kokkulepe sotsiaalkindlustuskulude tagasimaksmise kohta. 90. MADALMAAD — PORTUGAL a) 9. mai 1980. aasta halduskokkuleppe artiklid 33 ja 34. b) 11. detsembri 1987. aasta kokkulepe haiguse ning raseduse ja sünnituse korral antavate mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmise kohta. 91. MADALMAAD — SOOME 26. jaanuari 1994. aasta kokkulepe tagasimaksmise kohta määruse artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 alusel. 92. MADALMAAD — ROOTSI Ei ole. 93. MADALMAAD — ÜHENDKUNINGRIIK a) 12. juuni 1956. aasta halduskokkuleppe artikli 3 teine lause 11. augusti 1954. aasta konventsiooni rakendamise kohta. b) 8. ja 28. jaanuari 1976. aasta kirjavahetus määruse artikli 70 lõike 3 kohta (määruse artikli 69 alusel makstavate hüvitiste tagasimaks- misest loobumine). c) 18. juuli ja 18. oktoobri 1983. aasta kirjavahetus selle kohta, et punktis b osutatud kokkulepet ei kohaldata füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes, kes liiguvad Hollandi ja Gibraltari vahel. d) 25. aprilli ja 26. mai 1986. aasta kirjavahetus määruse artikli 36 lõike 3 kohta (mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmine või taga- simaksmisest loobumine) vastavalt muudatustele. 94. AUSTRIA — PORTUGAL Ei ole. 95. AUSTRIA — SOOME 23. juuni 1994. aasta kokkulepe sotsiaalkindlustusalaste kulude tagasimaksmise kohta. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 203 96. AUSTRIA — ROOTSI 22. detsembri 1993. aasta kokkulepe sotsiaalkindlustusalaste kulude tagasimaksmise kohta. 97. AUSTRIA — ÜHENDKUNINGRIIK a) 22. juuli 1980. aasta sotsiaalkindlustuse üldkonventsiooni rakendava 10. novembri 1980. aasta kokkuleppe artikli 18 lõiked 1 ja 2 vas- tavalt 26. märtsi 1986. aasta täiendavas kokkuleppes nr 1 ja 4. juuni 1993. aasta täiendavas kokkuleppes nr 2 tehtud muudatustele isi- kute puhul, kes ei saa taotleda enda suhtes määruse III jaotise 1. peatüki kohaldamist. b) Nimetatud kokkuleppe artikli 18 lõige 1 isikute puhul, kes saavad taotleda enda suhtes määruse III jaotise 1. peatüki kohaldamist, kok- kuleppel, et Austria territooriumil elavate Austria kodanike ja Ühendkuningriigi territooriumil (v. a Gibraltar) elavate Ühendkuningriigi kodanike puhul asendab vastav pass vormi E 111 kõigi hüvitiste puhul, mida see vorm hõlmab. c) 30. novembri 1994. aasta kokkulepe sotsiaalkindlustushüvitiste kulude tagasimaksmise kohta. 98. PORTUGAL — SOOME Ei kohaldata. 99. PORTUGAL — ROOTSI Ei ole. 100. PORTUGAL — ÜHENDKUNINGRIIK 15. novembri 1978. aasta raviprotokolli rakendava 31. detsembri 1981. aasta halduskokkuleppe lisa artiklid 3 ja 4. 101. SOOME — ROOTSI 15. juuni 1992. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 23: kokkulepe vastastikuse loobumise kohta tagasimaksmisest vastavalt määruse artikli 36 lõikele 3, artikli 63 lõikele 3 ja artikli 70 lõikele 3 (haiguse, raseduse ja sünnituse ning kutsehaiguse ja tööõn- netuse korral antavate mitterahaliste hüvitiste ja töötushüvitiste kulud) ning rakendusmääruse artikli 105 lõikele 2 (ametliku kontrolli ja arst- liku läbivaatuse kulud). 102. SOOME — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 103. ROOTSI — ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 204 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd LISA 6 (A) (B) (4) (7) (9) (13) HÜVITISTE MAKSMISE KORD (Rakendusmääruse artikli 4 lõige 6, artikli 53 lõige 1 ja artikkel 122) Üldmärkus Tasumata maksed ja muud üksikmaksed tehakse põhimõtteliselt kontaktasutuste kaudu. Jooksvad ja muud maksed tehakse vastavalt käesolevas lisas osu- tatud korrale. A. BELGIA Makstakse otse. B. TAANI Makstakse otse. C. SAKSAMAA 1. Tööliste pensionikindlustus (invaliidsus, vanadus, toitjakaotus): a) suhetes Belgia, Taani, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburgi, Portugali ja Ühendkuningriigiga: makstakse otse; b) suhetes Hollandiga: makstakse kontaktasutuste kaudu (rakendusmääruse artiklite 53–58 ja lisas 5 osutatud sätete koos rakendamine). 2. Bürootöötajate ja kaevurite pensionikindlustus (invaliidsus, vanadus, toitjakaotus): a) suhetes Belgia, Taani, Hispaania, Prantsusmaa, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Luksemburgi, Portugali ja Ühendkuningriigiga: makstakse otse; b) suhetes Hollandiga: makstakse kontaktasutuste kaudu (rakendusmääruse artiklite 53–58 ja lisas 5 osutatud sätete koos rakendamine). 3. Põllumeeste vanaduskindlustus: makstakse otse. 4. Õnnetuskindlustus: a) b) suhetes Hispaania, Kreeka, Itaalia, Hollandi ja Portugaliga: makstakse kontaktasutuste kaudu (rakendusmääruse artiklite 53–58 ja lisas 5 osu- tatud sätete koos rakendamine); suhetes Belgia, Taani, Prantsusmaa, Iirimaa, Luksemburgi ja Ühendkuningriigiga: makstakse otse, välja arvatud siis, kui erijuhtudel on sätestatud teisiti. D. HISPAANIA Makstakse otse. E. PRANTSUSMAA 1. Kõikide kindlustusskeemide puhul, välja arvatud meremeeste skeem: makstakse otse. 2. Meremeeste kindlustusskeem: makstakse selle riigi maksmise eest vastutava organi kaudu, kus hüvitisesaaja elab. E. KREEKA Makstakse otse. G. IIRIMAA Makstakse otse. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 205 H. ITAALIA a) Töötajad: 1. Invaliidsus-, vanadus- ja toitjakaotuspensionid: a) suhetes Belgia, Taani, Hispaania, Prantsusmaa (välja arvatud Prantsusmaa kaevurite fond), Kreeka, Iirimaa, Luksemburgi, Hollandi, Portugali ja Ühendkuningriigiga: makstakse otse; b) suhetes Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsusmaa kaevurite fondiga: makstakse kontaktasutuste kaudu. 2. Tööõnnetus- ja kutsehaiguspensionid: makstakse otse. b. Füüsilisest isikust ettevõtjad: makstakse otse. I. LUKSEMBURG Makstakse otse. J. MADALMAAD 1. Suhetes Belgia, Taani, Hispaania, Prantsusmaa, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Luksemburgi, Portugali ja Ühendkuningriigiga: makstakse otse. 2. Suhetes Saksamaa Liitvabariigiga: makstakse kontaktasutuste kaudu (lisas 5 osutatud sätete rakendamine). K. AUSTRIA Makstakse otse. L. PORTUGAL Makstakse otse. M. SOOME Makstakse otse. N. ROOTSI Makstakse otse. O. ÜHENDKUNINGRIIK Makstakse otse. 206 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd LISA 7 (A) (B) PANGAD (Rakendusmääruse artikli 4 lõige 7, artikli 55 lõige 3 ja artikkel 122) A. BELGIA: B. TAANI: ei ole. Danmarks Nationalbank (Taani Riigipank), Kopenhaagen. C. SAKSAMAA LIITVABARIIK: Deutsche Bundesbank (Saksamaa Föderaalpank), Maini-äärne Frankfurt. D. HISPAANIA: Banco Exterior de España (Hispaania Välispank), Madrid. E. PRANTSUSMAA: Banque de France (Prantsusmaa Pank), Pariis. F. KREEKA: G. IIRIMAA: H. ITAALIA: Τράπεζα της Ελλάδος, Αθήνα (Kreeka Pank), Ateena. Central Bank of Ireland (Iirimaa Keskpank), Dublin. Banca Nazionale del Lavoro (Riiklik Tööpank), Rooma. I. LUKSEMBURG: Caisse d’épargne (Hoiupank), Luxembourg. J. MADALMAAD: ei ole. K. AUSTRIA: Österreichische Nationalbank (Austria Riigipank), Viin. L. PORTUGAL: Banco de Portugal (Portugali Pank), Lissabon. M. SOOME: N. ROOTSI: Postipankki Oy, Helsinki/Postbanken Ab, Helsingfors. ei ole. O. ÜHENDKUNINGRIIK: Suurbritannia: Bank of England (Inglismaa Pank), London Põhja-Iiri : Northern Bank Limited (Põhja Pank), Belfast Gibraltar: Barclays Bank (Barclay Pank), Gibraltar. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 207 LISA 8 (B) (12) (13) PEREHÜVITISTE MAKSMINE Rakendusmääruse artikli 10a punkt d on kohaldatav: (Rakendusmääruse artikli 4 lõige 8, artikli 10a punkt d ja artikkel 122) A. Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes a) ühe kalendrikuu pikkuse kontrollperioodiga järgmiste riikide vahelistes suhetes: — Belgia ja Saksamaa, — Belgia ja Hispaania, — Belgia ja Prantsusmaa, — Belgia ja Kreeka, — Belgia ja Iirimaa, — Belgia ja Luksemburg, — Belgia ja Austria, — Belgia ja Portugal, — Belgia ja Soome, — Belgia ja Rootsi, — Belgia ja Ühendkuningriik, — Saksamaa ja Hispaania, — Saksamaa ja Prantsusmaa, — Saksamaa ja Kreeka, — Saksamaa ja Iirimaa, — Saksamaa ja Luksemburg, — Saksamaa ja Austria, — Saksamaa ja Portugal, — Saksamaa ja Soome, — Saksamaa ja Rootsi, — Saksamaa ja Ühendkuningriik, — Hispaania ja Austria, — Hispaania ja Soome, — Hispaania ja Rootsi, — Prantsusmaa ja Luksemburg, — Prantsusmaa ja Austria, — Prantsusmaa ja Soome, — Prantsusmaa ja Rootsi, — Iirimaa ja Austria, — Iirimaa ja Rootsi, — Luksemburg ja Austria, — Luksemburg ja Soome, — Luksemburg ja Rootsi, — Madalmaad ja Austria, — Madalmaad ja Soome, 208 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd — Madalmaad ja Rootsi, — Austria ja Portugal, — Austria ja Soome, — Austria ja Rootsi, — Austria ja Ühendkuningriik, — Portugal ja Prantsusmaa, — Portugal ja Iirimaa, — Portugal ja Luksemburg, — Portugal ja Soome, — Portugal ja Rootsi, — Portugal ja Ühendkuningriik, — Soome ja Rootsi, — Soome ja Ühendkuningriik, — Rootsi ja Ühendkuningriik; b) kalendriaasta kvartali pikkuse kontrollperioodiga järgmiste riikide vahelistes suhetes: — Taani ja Saksamaa, — Madalmaad ja Saksamaa, Taani, Prantsusmaa, Luksemburg, Portugal. B. Füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes kalendriaasta kvartali pikkuse kontrollperioodiga järgmiste riikide vahelistes suhetes: — Belgia ja Madalmaad. C. Töötajate suhtes ühe kalendrikuu pikkuse kontrollperioodiga järgmiste riikide vahelistes suhetes: — Belgia ja Madalmaad. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 209 LISA 9 (A) (B) (2) (12) (14) MITTERAHALISTE HÜVITISTE AASTASE KESKMISE KULU ARVUTAMINE (Rakendusmääruse artikli 4 lõige 9, artikli 94 lõike 3 punkt a ja artikli 95 lõike 3 punkt a) A. BELGIA Mitterahaliste hüvitiste aastase keskmise kulu arvutamisel võetakse arvesse üldist sotsiaalkindlustusskeemi. Rakendusmääruse artiklite 94 ja 95 kohaldamisel juhtudel, mille suhtes on kohaldatav määruse artikli 35 lõige 2, võetakse mitterahaliste hüvitiste aas- tase keskmise kulu arvutamisel arvesse füüsilisest isikust ettevõtjate kohustuslikku ravikindlustusskeemi. B. TAANI Mitterahaliste hüvitiste aastase keskmise kulu arvutamisel võetakse arvesse kindlustusskeeme, mis on loodud tervishoiuteenistuse seaduse alusel, haig- laseaduse ja rehabilitatsioonikulude puhul sotsiaalabi seaduse alusel. C. SAKSAMAA Mitterahaliste hüvitiste aastase keskmise kulu arvutamisel võetakse arvesse järgmisi asutusi. 1. Rakendusmääruse artikli 94 lõike 3 punkti a kohaldamisel: a) Ortskrankenkassen (kohalikud haigekassad), b) Betriebskrankenkassen (ettevõtete haigekassad), c) Innungskrankenkassen (kutseliitude haigekassad), d) Bundesknappschaft (liitvabariigi kaevurite kindlustuskassa), e) Seekasse (meremeeste kindlustuskassa), f) Ersatzkassen für Arbeiter (tööliste hüvituskassad), g) Ersatzkassen für Angestellte (bürootöötajate hüvituskassad), h) Landwirtschaftliche Krankenkassen (põllumajanduse haigekassad) sõltuvalt sellest, milline neist hüvitist andis. 2. Rakendusmääruse artikli 95 lõike 3 punkti a kohaldamisel: a) Ortskrankenkassen (kohalikud haigekassad), b) Bundesknappschaft (liitvabariigi kaevurite kindlustuskassa) sõltuvalt selles, milline neist hüvitist andis. D. HISPAANIA Mitterahaliste hüvitiste aastase keskmise kulu arvutamisel võetakse arvesse Hispaania riikliku tervishoiuteenistuse antud hüvitisi. E. PRANTSUSMAA Mitterahaliste hüvitiste aastase keskmise kulu arvutamisel võetakse arvesse üldist sotsiaalkindlustusskeemi. F. KREEKA Mitterahaliste hüvitiste aastase keskmise kulu arvutamisel võetakse arvesse Ίδρυμα Κοινωνιχών Ασφαλίσεων (IKA) (Sotsiaalkindlustusinstituudi) kohalda- tavat üldist sotsiaalkindlustusskeemi. G. IIRIMAA Mitterahaliste hüvitiste aastase keskmise kulu arvutamisel võetakse arvesse neid mitterahalisi hüvitisi (tervishoiuteenused), mida on andnud lisas 2 loet- letud tervishoiuametid vastavalt 1947. — 1970. aasta tervishoiuseadustele. 210 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd H. ITAALIA Mitterahaliste hüvitiste aastase keskmise kulu arvutamisel võetakse arvesse Itaalia riikliku tervishoiuteenistuse määratud mitterahalisi hüvitisi. I. LUKSEMBURG Mitterahaliste hüvitiste aastase keskmise kulu arvutamisel võetakse arvesse kõiki haigekassasid ja haigekassade liite. J. MADALMAAD Mitterahaliste hüvitiste aastase keskmise kulu arvutamisel võetakse arvesse üldist sotsiaalkindlustusskeemi. Seda summat vähendatakse siiski, et võtta arvesse: 1. invaliidsuskindlustust ( arbeidsongeschiktheidsverzekering, WAO); 2. kindlustust eriliste ravikulude vastu ( verzekering tegen bijzondere ziektekosten, AWBZ). K. AUSTRIA Mitterahaliste hüvitiste aastase keskmise kulu arvutamisel võetakse arvesse neid mitterahalisi hüvitisi, mida on andnud Gebietskrankenkassen (kohali- kud haigekassad). L. PORTUGAL Mitterahaliste hüvitiste aastase keskmise kulu arvutamisel võetakse arvesse neid mitterahalisi hüvitisi, mida on andnud riiklik tervishoiuteenistus. M. SOOME Mitterahaliste hüvitiste aastase keskmise kulu arvutamisel võetakse arvesse neid riiklikke tervishoiu- ja haiglaraviskeeme ning hüvitisi vastavalt ravi- kindlustusele ja rehabilitatsiooniteenistusele, mida on andnud Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten ( sotsiaalkindlustusasutus), Helsinki. N. ROOTSI Mitterahaliste hüvitiste aastase keskmise kulu arvutamisel võetakse arvesse neid mitterahalisi hüvitisi, mida on antud riikliku sotsiaalkindlustusskeemi alusel. O. ÜHENDKUNINGRIIK Mitterahaliste hüvitiste aastase keskmise kulu arvutamisel võetakse arvesse neid mitterahalisi hüvitisi, mida on andnud Ühendkuningriigi riiklik tervis- hoiuteenistus. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 211 LISA 10 (A) (B) (2) (3) (7) (8) (9) (12) (13) (14) (15) PÄDEVATE VÕIMUORGANITE MÄÄRATUD ASUTUSED JA ORGANID (Rakendusmääruse artikli 4 lõige 10) A. BELGIA Rakendusmääruse artikli 10b kohaldamisel: töötajad: füüsilisest isikust ettevõtjad: kõnealuse töötaja kindlustanud kindlustusasutus; Institut national d’assurances sociales pour travailleurs indépendants, Bru- xelles (riigi füüsilisest isikutest ettevõtjate sotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 1. Määruse artikli 14 ning rakendusmääruse artikli 11 lõike 1 punkti a ja lõike 2 ning artiklite 12a, 13 ja 14 kohaldamisel: Office national de sécurité sociale, Bruxelles — Rijksdienst voor Maat- scheppelijke Zekerheid, Brussel — (riigi sotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 2. Määruse artikli 14b lõike 1 ja rakendusmääruse artikli 11 kohaldami- sel: Caisse de secours et de prévoyance en faveur des marins — Hulp- en voor- zorgskas voor zeevarenden — (meremeeste abi- ja hoolekandefond), Ant- werpen. 3. Määruse artikli 14a ning rakendusmääruse artikli 11a lõike 1 punkti a ja artikli 12a kohaldamisel: Institut national d’assurances sociales pour travailleurs indépendants, Bruxelles — Rijksinstituut voor de sociale verzekeringen der zelfstandi- gen, Brussel — (riigi füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustusamet, Brüssel). 3a. Määruse artikli 14c ja rakendusmääruse artikli 12a kohaldamisel: töötajad: füüsilisest isikust ettevõtjad: 4. Määruse artikli 17 ja: — rakendusmääruse artikli 11 lõike 1 punkti b kohaldamisel: — rakendusmääruse artikli 11a lõike 1 punkti b kohaldamisel: 5. Rakendusmääruse artikli 80 lõike 2, artikli 81, artikli 82 lõike 2, artikli 85 lõike 2 ja artikli 88 kohaldamisel: a) üldiselt: b) meremeeste puhul: 6. Rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 kohaldamisel: a) haigus, rasedus ja sünnitus ning tööõnnetused: Office national de sécurité sociale, Bruxelles — Rijksdienst voor Maat- scheppelijke Zekerheid, Brussel — (riigi sotsiaalkindlustusamet, Brüssel); Institut national d’assurances sociales pour travailleurs indépendants, Bruxelles — Rijksinstituut voor de sociale verzekeringen der zelfstandi- gen, Brussel — (riigi füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustusamet, Brüssel). Ministère de la prévoyance sociale, secrétariat général, service des relations internationales, Bruxelles — Ministerie van Sociale Voorzorg, Secretariaat- General, Dienst Internationale Betrekkingen, Brussel — (sotsiaalhoolekan- deministeeriumi peasekretariaadi rahvusvaheliste suhete osakond, Brüs- sel); Ministère des classes moyennes — Administration des affaires sociales, Bruxelles — Ministerie van Middenstand, Administratie Sociale Zaken, Brussel — (väikeettevõtluse ministeeriumi sotsiaalasjade valitsus, Brüssel). Office national de l’emploi, Bruxelles — Rijksdienst voor Arbeidsvoorzie- ning, Brussel — (riigi tööhõiveamet, Brüssel); Pool des marins de la marine marchande — Pool van de zeelieden ter koopvaardij — (Merekaubandusühisus), Antwerpen. 212 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd i) üldiselt: Institut national d’assurance maladie-invalidité, Bruxelles — Rijksinstituut voor Ziekte- en Invaliditeitsverzekering, Brussel — (riigi haigus- ja inva- liidsuskindlustusamet, Brüssel); ii) välissotsiaalkindlustusskeemiga hõlmatud isikute puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); iii) endiste Belgia Kongo ja Ruanda-Urundi töötajate puhul: Office de sécurité sociale d’outre-mer, Bruxelles — Dienst voor overzeese sociale zekerheid, Brussel — (välissotsiaalkindlustusamet, Brüssel); b) kutsehaigused: c) töötus: i) üldiselt: ii) meremeeste puhul: 7. Rakendusmääruse artikli 113 lõike 2 kohaldamisel: Fonds des maladies professionelles, Bruxelles — Fonds voor beroepsziek- ten, Brussel — (kutsehaiguste fond, Brüssel); Office national de l’emploi, Bruxelles — Rijksdienst voor arbeidsvoorzie- ning, Brussel — (riigi tööhõiveamet, Brüssel); Pool des marins de la marine marchande — Pool van de zeelieden ter koopvaardij — (merekaubandusühisus), Antwerpen. Institut national d’assurance maladie-invalidité, Bruxelles — Rijksinstituut voor Ziekte- en Invaliditeitsverzekering, Brussel — (riigi haigus- ja inva- liidsuskindlustusamet, Brüssel). B. TAANI 1. Rakendusmääruse artikli 11 lõike 1, artikli 11a lõike 1, artikli 12a, artik- li 13 lõigete 2 ja 3 ning artikli 14 lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisel: Direktoratet for Social Sikring og Bistand (riigi sotsiaalkindlustus- ja sot- siaalhoolekandeamet), Kopenhaagen. Rakendusmääruse artikli 113 lõike 2 kohaldamisel: Sundhedsministeriet (tervishoiuministeerium), Kopenhaagen. 2. Määruse artikli 14 lõike 1 punkti b, artikli 14a lõike 1 punkti b ning artikli 14b lõigete 1 ja 2 kohaldamisel: Direktoratet for Social Sikring og Bistand (riigi sotsiaalkindlustus- ja sot- siaalhoolekandeamet), Kopenhaagen. 3. Määruse artikli 17 ja rakendusmääruse artikli 10b kohaldamisel: Direktoratet for Social Sikring og Bistand (riigi sotsiaalkindlustus- ja sot- siaalhoolekandeamet), Kopenhaagen. 4. Rakendusmääruse artikli 38 lõike 1, artikli 70 lõike 1 ja artikli 82 lõike 2 kohaldamisel: hüvitisesaaja elukoha järgse kommuuni sotsiaalkomisjon. Kopenhaageni, Odense, Aalborgi ja Århusi kommuunis: Magistraten (kommuunivalitsus). 5. Rakendusmääruse artikli 80 lõike 2, artikli 81 ja artikli 85 lõike 2 kohaldamisel: Direktoratet for Arbejdsløshedsforsikringen (riigi töötuskindlustusamet), Kopenhaagen. 6. Rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 kohaldamisel: a) tagasimaksed vastavalt määruse artiklitele 36 ja 63: Sundhedsministeriet (tervishoiuministeerium), Kopenhaagen; b) tagasimaksed vastavalt määruse artikli 70 lõikele 2: Direktoratet for Arbejdsløshedsforsikringen (riigi töötuskindlustusamet), Kopenhaagen. 7. Rakendusmääruse artikli 110 kohaldamisel: a) hüvitis vastavalt määruse III jaotise 1. ja 5. peatükile: Sundhedsministeriet (tervishoiuministeerium), Kopenhaagen; b) rahaline hüvitis määruse III jaotise 1. peatüki alusel ning hüvitis määruse III jaotise 2. , 3. , 7. ja 8. peatüki alusel: Direktoratet for Social Sikring og Bistand (riigi sotsiaalkindlustus- ja sot- siaalhoolekandeamet), Kopenhaagen. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 213 c) hüvitis vastavalt määruse III jaotise 4. peatükile: Arbejdsskadestyrelsen (riigi tööõnnetuste ja kutsehaiguste amet), Kopen- haagen; d) hüvitis vastavalt määruse III jaotise 6. peatükile: Direktoratet for Arbejdsløshedsforsikringen (riigi töötuskindlustusamet), Kopenhaagen. 1. Rakendusmääruse artikli 6 lõike 1 kohaldamisel: C. SAKSAMAA a) sõltuvalt viimatise töö või tegevuse laadist: tööliste ja bürootöötajate pensionikindlustusasutused, mis on määratud lisaga 2 eri liikmesriikide jaoks; b) kui ei ole võimalik kindlaks teha viimatise töö või tegevuse laadi: tööliste pensionikindlustusasutus, mis on määratud lisaga 2 eri liikmesrii- kide jaoks; Bundesversicherungsanstalt für Angestellte (föderaalne bürootöötajate kindlustusamet), Berliin. c) isikud, kes on vastavalt Hollandi õigusaktidele kindlustatud üldise vanaduskindlustusskeemi (Algemene Ouderdomswer) alusel, kuna nende töö või tegevuse suhtes ei kehtinud sundkindlustus Saksa õigusaktide alusel: 2. a) Määruse artikli 14 lõike 1 punkti a ja artikli 14b lõike 1 kohalda- misel ning määruse artikli 17 kohaste kokkulepete korral seoses rakendusmääruse artikliga 11; b) määruse artikli 14a lõike 1 punkti a ja artikli 14b lõike 2 kohal- damisel ning määruse artikli 17 kohaste kokkulepete korral seo- ses rakendusmääruse artikliga 11a; c) määruse artikli 14 lõike 2 punkti b, artikli 14 lõike 3, artikli 14a lõigete 2–4 ja artikli 14c punkti a kohaldamisel ning artikli 17 kohaste kokkulepete korral seoses rakendusmääruse artikliga 12a: i) ravikindlustusega isikud: asjaomase isiku kindlustanud asutus; ii) ravikindlustuseta isikud: — töötajad: — töölised: Bundesversicherungsanstalt für Angestellte (föderaalne bürootöötajate kindlustusamet), Berliin; pädev tööliste pensionikindlustusasutus. 3. Määruse artikli 14 lõike 1 punkti b, artikli 14a lõike 1 punkti b ning artikli 14b lõike 1 kohaldamisel (seoses artikli 14 lõike 1 punktiga b, artikli 14b lõikega 2 seoses artikli 14a lõike 1 punktiga b) ning artikli 17 kohaldamisel: Deutsche Verbindungsstelle Krankenversicherung — Ausland (Saksa ravi- kindlustuse kontaktasutus — välisriigid), Bonn. 4. a) Rakendusmääruse artikli 13 lõigete 2 ja 3 ning artikli 14 lõigete 1, 2 Allgemeine Ortskrankenkasse Bonn (Bonni kohalik üldhaigekassa), Bonn; ja 3 kohaldamisel: b) rakendusmääruse artikli 13 lõike 4 ja artikli 14 lõike 4 kohaldami- sel: Allgemeine Ortskrankenkasse Bonn (Bonni kohalik üldhaigekassa), Bonn, välja arvatud juhul, kui kindlustanud on asendusfond (Ersatzkasse). 214 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 5. Rakendusmääruse artikli 80 lõike 2, artikli 81 ja artikli 82 lõike 2 kohaldamisel: kõnealuse töötaja viimatise elu- või viibimiskoha järgse Saksa piirkonna Arbeitsamt (tööhõiveamet) või kui kõnealune töötaja ei ole Saksamaal töötamise ajal Saksamaal elanud ega viibinud, selle töötaja viimatise töö- koha järgse Saksa piirkonna Arbeitsamt. 6. Rakendusmääruse artikli 85 lõike 2 kohaldamisel: kõnealuse töötaja viimatise töökoha järgse piirkonna Arbeitsamt. 7. Rakendusmääruse artikli 91 lõike 2 kohaldamisel: a) vastavalt määruse artiklitele 77 ja 78 makstav peretoetus: Arbeitsamt Nürnberg (Nürnbergi tööhõiveamet), Nürnberg; b) ametlike pensionikindlustusskeemide alusel makstav laste pensio- nilisa: tööliste, bürootöötajate ja kaevurite pensionikindlustusasutused, mis on 2. lisa C jao lõikega 2 määratud pädevateks asutusteks. 8. a) Määruse artikli 36 ja rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 kohalda- AOK-Bundesverband (kohalike üldhaigekassade riiklik liit), Bonn 2; misel: b) määruse artikli 63 ja rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 kohalda- misel: Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften (tööstuse kutse- liitude föderatsioon), St. Augustin; c) määruse artikli 75 ja rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 kohalda- Bundesanstalt für Arbeit (föderaalne tööamet), Nürnberg. misel: 9. Rakendusmääruse artikli 113 lõike 2 kohaldamisel: a) tagasimaksed mitterahalise hüvitise eest, mida on ebaõigesti antud töötajatele, kes on esitanud rakendusmääruse artikli 20 lõikes 2 ettenähtud õiendi: Deutsche Verbindungsstelle Krankenversicherung — Ausland (Saksa ravi- kindlustuse kontaktasutus — välisriigid), Bonn, määruse VI lisa C jao lõi- kes 5 ettenähtud hüvitusfondi abil; b) tagasimaksed mitterahalise hüvitise eest, mida on ebaõigesti antud töötajatele, kes on esitanud rakendusmääruse artikli 62 lõikes 2 ettenähtud õiendi: Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften (tööstuse kutse- liitude föderatsioon), St. Augustin. 10. Määruse artikli 14d lõike 3 kohaldamisel: asutus, kellele makstakse pensionikindlustusmakseid, või kui taotlus esi- tatakse koos pensionitaotlusega või pärast seda, kõnealust taotlust läbi vaatav asutus. 1. Määruse artikli 6 lõike 1 (välja arvatud meremeestega seotud erikok- kulepe meremeeste sotsiaalametiga (Instituto Social de la Marina)), arti- kli 13 lõigete 2 ja 3 ning artikli 14 ning rakendusmääruse artikli 11 lõike 1, artikli 11a, artikli 12a ja artikli 109 kohaldamisel: Tesorería General de la Seguridad Social (sotsiaalkindlustuse üldfond). D. HISPAANIA 2. Rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 (välja arvatud meremeeste ja töö- tushüvitiste puhul), artikli 110 ja artikli 113 lõike 2 kohaldamisel: Instituto Nacional de Seguridad Social Madrid. (riigi sotsiaalkindlustusamet), 3. Rakendusmääruse artikli 38 lõike 1, artikli 70 lõike 1, artikli 85 lõike 2 ja artikli 86 lõike 2 kohaldamisel, välja arvatud meremeeste puhul: Direcciones Provinciales del Instituto Nacional de la Seguridad Social (riigi sotsiaalkindlustusameti provintsidirektoraadid). 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 215 4. Rakendusmääruse artikli 6 lõike 1 (erikokkulepe meremeeste kohta), artikli 38 lõike 1 (meremeeste puhul), artikli 70 lõike 1, artikli 80 lõike 2, artikli 81, artikli 82 lõike 2, artikli 85 lõike 2, artikli 86 lõike 2 ja artikli 102 lõike 2 (välja arvatud töötushüvitiste puhul) kohaldamisel: Direcciones Provinciales del Instituto Social de la Marina (meremeeste sot- siaalameti provintsidirektoraadid). 5. Artikli 102 lõike 2 kohaldamisel töötushüvitiste suhtes: Instituto Nacional de Empleo (riigi tööhõiveamet), Madrid. 6. Rakendusmääruse artikli 80 lõike 2, artikli 81 ja artikli 82 lõike 2 kohaldamisel töötushüvitiste suhtes, välja arvatud meremeeste puhul: Direcciones Provinciales del Instituto Nacional de Empleo (riigi tööhõi- veameti provintsidirektoraadid). E. PRANTSUSMAA 1. Rakendusmääruse artikli 6 lõike 1 kohaldamisel: Direction régionale de la sécurité sociale (piirkondlik sotsiaalkindlustus- direktoraat). 2. Rakendusmääruse artikli 11 lõike 1 punkti a ja artikli 12a kohalda- misel: a) Prantsuse emamaa: i) üldiselt: ii) põllumeeste skeem: iii) kaevurite skeem: iv) meremeeste skeem: b) ülemeredepartemangud: i) üldiselt: ii) meremeeste puhul: Caisse primaire d’assurance maladie (kohalik ravikindlustusfond) Caisse de mutualité sociale agricole (põllumeeste sotsiaalkindlustuse vas- tastikuse abi fond) Société de secours minière (kaevurite toetusühing) Section “Caisse de retraite des marins” du quartier des affaires maritimes (merendusasjade sektsiooni meremeeste pensionifondi osakond) Caisse générale de sécurité sociale (sotsiaalkindlustuse üldfond) Section “Caisse de retraite des marins” du quartier des affaires maritimes (merendusasjade sektsiooni meremeeste pensionifondi osakond). 3. Rakendusmääruse artikli 11a lõike 1 ja artikli 12a kohaldamisel: Caisses mutuelles régionales (piirkondlikud vastastikuse abi fondid). 4. Rakendusmääruse artikli 13 lõigete 2 ja 3 ning artikli 14 lõike 3 kohaldamisel: Caisse primaire d’assurance maladie de la région parisienne (Pariisi piir- konna kohalik ravikindlustusfond). 4a. Määruse artikli 14c ja rakendusmääruse artikli 12a lõigete 7 ja 8 kohaldamisel: a) rakendusmääruse artikli 12a lõige 7: i) töötamine Prantsusmaal ja põllumajandusväline füüsilisest isi- Caisse mutuelle régionale (piirkondlik vastastikuse abi fond) kust ettevõtjana tegutsemine teises liikmesriigis: ii) töötamine Prantsusmaal ja põllumajandustegevus füüsilisest isikust ettevõtjana teises liikmesriigis: Caisse de mutualité sociale agricole (põllumeeste sotsiaalkindlustuse vas- tastikuse abi fond) 216 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd b) rakendusmääruse artikli 12a lõige 8: i) põllumajandusväline füüsilisest isikust ettevõtjana tegutse- Caisse mutuelle régionale (piirkondlik vastastikuse abi fond) mine Prantsusmaal: ii) põllumajandustegevus füüsilisest isikust ettevõtjana Prantsus- maal: Caisse de mutualité sociale agricole (põllumeeste sotsiaalkindlustuse vas- tastikuse abi fond) c) põllumajandusvälise füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise kor- ral Prantsusmaal ja töötamise korral Luksemburgis: antakse asjaomasele isikule välja vorm E 101, mille ta esitab piirkondli- kule vastastikuse abi fondile. 5. Määruse artikli 17 kohaldamisel seoses määruse artikli 14 lõikega 1 ja artikli 14a lõikega 1: i) põllumajandusvälised skeemid: ii) põllumeeste skeem: Direction régionale des affaires tervishoiu- ja hoolekandedirektoraat) sanitaires et sociales (piirkondlik l’agriculture Direction régionale de (piirkondlik põllumajandus- ja metsandusdirektoraat) — Service régional de l’inspec- tion du Travail, de l’Emploi et de la Politique Sociale Agricole (piirkondlik töö, tööhõive ja põllumajandusalase sotsiaalpoliitika inspekteerimise tali- tus), Pariis. et de forêt la 6. Rakendusmääruse artiklite 80, 81, artikli 82 lõike 2 ja artikli 85 lõike 2 kohaldamisel: taotletava õiendiga seotud töötamiskoha Direction départementale du tra- vail et de la main-d’œuvre (ametkondlik töö- ja inimtööjõu direktoraat) 7. Rakendusmääruse artikli 84 kohaldamisel: a) täielik töötus: ii) osaline töötus: Agence nationale pour l’emploi (riigi tööhõiveamet) kohalik osakond; pereliikmete elukoha järgne raekoda. asjaomase isiku elukoha järgne Association pour l’emploi dans l’industrie et le commerce (Assedic) (tööstus- ja kaubandustööhõive ühing) asjaomase isiku töökoha järgne Direction départementale du travail et de la main-d’œuvre (ametkondlik töö- ja inimtööjõu direktoraat). 8. Määruse artiklite 36 ja 63 ning rakendusmääruse artikli 102 koos kohaldamisel: Centre de sécurité sociale des travailleurs migrants (võõrtöötajate sotsiaal- kindlustuskeskus), Pariis; 9. Rakendusmääruse artikli 113 lõike 2 kohaldamisel: Centre de sécurité sociale des travailleurs migrants (võõrtöötajate sotsiaal- kindlustuskeskus), Pariis. Association pour l’emploi dans l’industrie et le commerce (Assedic) (tööstus- ja kaubandustööhõive ühing). 1. Rakendusmääruse artikli 6 lõike 1 kohaldamisel: Ίδρυμα Κοινωνιχών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Atee- na). F. KREEKA 2. Määruse artikli 14 lõike 1 ja artikli 14b lõike 1 kohaldamisel seo- ses rakendusmääruse artikli 11 lõike 1 punktiga a: i) üldiselt: ii) meremeeste puhul: Ίδρυμα Κοινωνιχών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Atee- na) Ναυτικό Απομαχικό Ταμείο (NAT), Πειραιάς (meremeeste pensionifond, Pireus). 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 217 3. Määruse artikli 14 lõike 2 punkti b alapunkti i ning rakendusmääruse artikli 12a lõike 1 kohaldamisel: Ίδρυμα Κοινωνιχών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Atee- na). 4. Määruse artikli 14a lõike 1 ja artikli 14b lõike 2 kohaldamisel seo- ses rakendusmääruse artikli 11a lõike 1 punktiga a: i) üldiselt: ii) meremeeste puhul: Ίδρυμα Κοινωνιχών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Atee- na). Ναυτικό Απομαχικό Ταμείο (NAT), Πειραιάς (meremeeste pensionifond, Pireus). 4a. Määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 14c ja määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 12a kohaldamisel: a) üldiselt: b) meremeeste puhul: 5. Määruse artikli 14d lõike 3 kohaldamisel: a) üldiselt: b) meremeeste puhul: Ίδρυμα Κοινωνιχών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Atee- na). Ναυτικό Απομαχικό Ταμείο (NAT), Πειραιάς (meremeeste pensionifond, Pireus). Ίδρυμα Κοινωνιχών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Atee- na). Ναυτικό Απομαχικό Ταμείο (NAT), Πειραιάς (meremeeste pensionifond, Pireus). 6. Rakendusmääruse artikli 13 lõigete 2 ja 3 ning artikli 14 lõigete 1 ja 2 kohaldamisel: Ίδρυμα Κοινωνιχών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Atee- na). 7. Rakendusmääruse artikli 80 lõike 2 ja artikli 85 lõike 2 kohaldami- sel: Οργανισμός Απασχολήσεως Εργατικού Δυναμικού (ΟΑΕΔ), Αθήνα (tööhõive- amet, Ateena). 8. Rakendusmääruse artikli 81 kohaldamisel: Ίδρυμα Κοινωνιχών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Atee- na). 9. Rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 kohaldamisel: a) peretoetus, töötus: b) meremeeste hüvitis: c) muud hüvitised: 9a. Rakendusmääruse artikli 110 kohaldamisel: a) peretoetus, töötus: b) meremeeste hüvitis: c) muud hüvitised: Οργανισμός Απασχολήσεως Εργατικού Δυναμικού (ΟΑΕΔ), Αθήνα (tööhõive- amet, Ateena). Οίκος Ναύτου, Πειραιάς (meremeeste kodu), Pireus. Ίδρυμα Κοινωνιχών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Atee- na). Οργανισμός Απασχολήσεως Εργατικού Δυναμικού (ΟΑΕΔ), Αθήνα (tööhõive- amet, Ateena). Ναυτικό Απομαχικό Ταμείο (NAT), Πειραιάς (meremeeste pensionifond, Pireus). Ίδρυμα Κοινωνιχών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Atee- na). 10. Rakendusmääruse artikli 82 lõike 2 kohaldamisel: Οργανισμός Απασχολήσεως Εργατικού Δυναμικού (ΟΑΕΔ), Αθήνα (tööhõive- amet, Ateena). 218 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 11. Rakendusmääruse artikli 113 lõike 2 kohaldamisel: a) meremeeste hüvitis: b) muud hüvitised: Ναυτικό Απομαχικό Ταμείο (NAT), Πειραιάς (meremeeste pensionifond, Pireus). Ίδρυμα Κοινωνιχών Ασφαλίσεων (IKA), Αθήνα (sotsiaalkindlustusamet, Ateena). G. IIRIMAA 1. Määruse artikli 14c ning rakendusmääruse artikli 6 lõike 1, artikli 11 lõike 1, artikli 11a lõike 1, artikli 12a, artikli 13 lõigete 2 ja 3, artikli 14 lõigete 1, 2 ja 3, artikli 38 lõike 1, artikli 70 lõike 1, artikli 85 lõike 2, artikli 86 lõike 2 ja artikli 91 lõike 2 kohaldamisel: Department of Social Welfare (sotsiaalhoolekandeamet), Dublin. 2. Rakendusmääruse artikli 80 lõike 2, artikli 81 ja artikli 82 lõike 2 kohaldamisel: Department of Social Welfare (sotsiaalhoolekandeamet), Dublin, sealhul- gas töötushüvitise eest vastutavad piirkondlikud ametid. 3. a) Määruse artiklite 36 ja 63 ning rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 Department of Health (tervishoiuamet), Dublin; kohaldamisel: b) määruse artikli 70 ja rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 kohalda- Department of Social Welfare (sotsiaalhoolekandeamet), Dublin. misel: 4. a) Rakendusmääruse artikli 110 kohaldamisel (rahalise hüvitise suh- Department of Social Welfare (sotsiaalhoolekandeamet), Dublin. tes): b) rakendusmääruse artikli 110 (mitterahalise hüvitise suhtes) ja artikli Eastern Health Board (idapiirkonna terviseamet), Dublin 8; 113 lõike 2 kohaldamisel: Midland Health Board (keskpiirkonna terviseamet), Tullamore, County Offlay; Mid-Western Health Board (kesk-läänepiirkonna terviseamet), Limerick; North-Eastern Health Board (kirdepiirkonna terviseamet), Ceanannus Mor, County Meath; North-Western Health Board (loodepiirkonna terviseamet), Manorhamil- ton, County Leitrim; South-Eastern Health Board (kagupiirkonna terviseamet), Kilkenny; Southern Health Board (lõunapiirkonna terviseamet), Cork; Western Health Board (läänepiirkonna terviseamet), Galway. H. ITAALIA 1. Rakendusmääruse artikli 6 lõike 1 kohaldamisel: Ministerio del lavoro e della previdenza sociale (töö- ja sotsiaalhoolekan- deministeerium) Rooma. 2. Rakendusmääruse artikli 11 lõike 1, artikli 13 lõigete 2 ja 3 ning artik- li 14 lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisel: Istituto nazionale della previdenza sociale (riigi sotsiaalhoolekandeamet), piirkondlikud osakonnad. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 219 3. Rakendusmääruse artiklite 11a ja 12a kohaldamisel: arstipraksisega tegelevate isikute puhul: Ente nazionale di previdenza ed assistenza medici (riiklik arstipraksisega tegelevate isikute hoolekande- ja abistamisamet) farmatseutide puhul: veterinaaride puhul: ämmaemandate puhul: Ente nazionale di previdenza ed assistenza farmacisti (riigi farmatseutide hoolekande- ja abistamisamet) Ente nazionale di previdenza ed assistenza veterinari (riigi veterinaaride hoolekande- ja abistamisamet) Ente nazionale di previdenza ed assistenza per le ostetriche (riigi ämma- emandate hoolekande- ja abistamisamet) inseneride ja arhitektide puhul: Cassa nazionale di previdenza per gli ingegneri ed architetti (riigi insene- ride ja arhitektide hoolekandefond) maamõõtjate puhul: advokaatide puhul: ökonomistide puhul: raamatupidajate puhul: Cassa nazionale di previdenza ed assistenza a favore dei geometri (riigi maamõõtjate hoolekande- ja abistamisamet) Cassa nazionale di previdenza ed assistenza a favore degli avvocati e dei procuratori (riigi advokaatide hoolekande- ja abistamisamet) Cassa nazionale di previdenza ed assistenza a favore dei dottori comer- cialisti (riigi ökonomistide hoolekande- ja abistamisfond) Cassa nazionale di previdenza ed assistenza a favore dei ragionieri e periti commerciali (riigi raamatupidajate hoolekande- ja abistamisamet) tööhõivespetsialistide puhul: Ente nazionale di previdenza ed assistenza per i consulenti del lavoro (riigi tööhõivespetsialistide hoolekande- ja abistamisamet) notarite puhul: tolliagentide puhul: Cassa nazionale notariato (riigi notarite fond) Fondo di previdenza a favore degli spedizioneri doganali (tolliagentide hoolekandefond). 4. Rakendusmääruse artikli 38 lõike 1 kohaldamisel: Istituto nazionale della previdenza sociale (riigi sotsiaalhoolekandeamet), piirkondlikud osakonnad. 5. Rakendusmääruse artikli 80 lõike 2, artikli 81, artikli 82 lõike 2, artik- li 85 lõike 2, artikli 88 ja artikli 91 lõike 2 kohaldamisel: Istituto nazionale della previdenza sociale (riigi sotsiaalhoolekandeamet), piirkondlikud osakonnad. 6. Rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 kohaldamisel: a) hüvitused määruse artikli 36 alusel: Ministerio della sanità (tervishoiuministeerium), Rooma; b) hüvitused määruse artikli 63 alusel: i) mitterahalised hüvitised: Ministerio della sanità (tervishoiuministeerium), Rooma; ii) proteesid ja suuremad abivahendid: Istituto nazionale per l’assicurazione contro gli infortuni sul lavoro (riigi tööõnnetuste vastu kindlustamise amet), Rooma; c) tagasimaksed määruse artikli 70 alusel: Istituto nazionale della previdenza sociale (riigi sotsiaalhoolekandeamet), Rooma. 220 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 7. Rakendusmääruse artikli 113 lõike 2 kohaldamisel: a) haigus (sealhulgas tuberkuloos): Ministerio della sanità (tervishoiuministeerium), Rooma; b) tööõnnetused ja kutsehaigused: i) mitterahalised hüvitised: Ministerio della sanità (tervishoiuministeerium), Rooma; ii) proteesid ja suuremad abivahendid: Istituto nazionale per l’assicurazione contro gli infortuni sul lavoro (riigi tööõnnetuste vastu kindlustamise amet), Rooma. 1. Määruse artikli 14d lõike 3 kohaldamisel: asjakohase ametiala suhtes pädev asutus. I. LUKSEMBURG 2. Rakendusmääruse artikli 6 lõike 1 kohaldamisel: suurhertsogiriigis viimati töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise laadi suhtes pädev kindlustusskeem. 3. Rakendusmääruse artikli 11 lõike 1, artikli 11a, artikli 13 lõigete 2 ja 3 ning artikli 14 lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisel: Inspection générale de la sécurité sociale (sotsiaalkindlustuse peainspekt- sioon), Luxembourg. 4. Rakendusmääruse artiklite 10b ja 12a kohaldamisel: Centre commun de la sécurité sociale (ühendatud sotsiaalkindlustuskes- kus), Luxembourg. 5. Rakendusmääruse artikli 80 lõike 2, artikli 81 ja artikli 82 lõike 2 Administration de l’emploi (tööhõiveamet), Luxembourg. kohaldamisel: 6. Rakendusmääruse artikli 85 lõike 2 kohaldamisel: asjaomase isiku viimati kindlustanud haigekassa. 7. Rakendusmääruse artikli 91 lõike 2 kohaldamisel: a) invaliidsus, vanadus, toitjakaotus (pensionid): i) töölistele: ii) bürootöötajatele ja kutsealade füüsilisest isikust ettevõtjatele: Établissement d’assurance contre la vieillesse et l’invalidité, Luxembourg (vanadus- ja invaliidsuskindlustuse amet), Luxembourg; Caisse de pension des employés privés, Luxembourg (erasektori büroo- töötajate ja kutsealade füüsilisest isikust ettevõtjate pensionifond), Luxembourg; iii) käsitöö, kaubanduse või tootmisega tegelevatele füüsilisest isi- kust ettevõtjatele: Caisse de pension des artisans, des commerçants et des industriels, Luxem- bourg (käsitööliste, kaubastajate ja tootjate pensionifond), Luxembourg; iv) põllumajandusega tegelevatele füüsilisest isikust ettevõtjatele: Caisse de pension agricole, Luxembourg (põllumeeste pensionifond), Luxembourg; b) perehüvitis: Caisse nationale des prestations Luxembourg. familiales (riigi peretoetusfond), 8. Rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 kohaldamisel: a) haigus ning rasedus ja sünnitus: Union des caisses de maladie (haigekassade liit), Luxembourg; b) tööõnnetused: c) töötus: Association d’assurance Luxembourg (õnnetuskindlustuse liidu tööstusosakond), Luxembourg; section indutrielle, les accidents, contre Administration de l’emploi (tööhõiveamet), Luxembourg. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 221 9. Rakendusmääruse artikli 113 lõike 2 kohaldamisel: a) haigus ning rasedus ja sünnitus: Union des caisses de maladie (haigekassade liit), Luxembourg; b) tööõnnetused: Association d’assurance contre les accidents, Luxembourg (õnnetuskindlustuse liidu tööstusosakond), Luxembourg. section industrielle, J. MADALMAAD 1. Määruse artikli 17 ning rakendusmääruse artikli 6 lõike 1, artikli 10b, artikli 11 lõigete 1 ja 2, artikli 11a lõigete 1 ja 2, artikli 12a, artikli 13 lõigete 2 ja 3 ning artikli 14 lõigete 1 ja 2 kohaldamisel: Sociale Verzekeringsbank (sotsiaalkindlustuspank), Amstelveen. 2. Rakendusmääruse artikli 14 lõike 3 kohaldamisel Euroopa Komisjoni abipersonali suhtes, kes ei ela Hollandis (üksnes mitterahaliste hüvitiste puhul): Algemeen Nederlands Onderling Ziekenfonds (Hollandi ravikindlustuse üldfond), Utrecht. 3. Rakendusmääruse artikli 82 lõike 2 kohaldamisel: Nieuwe Algemene Bedrijfsvereniging (uus üldine kutse- ja ametiliit), Ams- terdam. 4. Rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 kohaldamisel: a) määruse artiklites 36 ja 63 ettenähtud hüvitused: Ziekenfondsraad (haigekassanõukogu), Amstelveen; b) määruse artiklis 70 ettenähtud hüvitused: Algemeen Werkloosheidsfond (üldine töötusfond), Zoetermeer. K. AUSTRIA 1. … 2. Määruse artikli 14 lõike 1 punkti b ja artikli 17 kohaldamisel: töö- ja sotsiaalasjade liiduminister ( Bundesminister für Arbeit und Sozia- les), Viin, kokkuleppel noorte- ja pereasjade liiduministriga ( Bundesmi- nister für Jugend und Familie) Viinis. Määruse artikli 14d lõike 3 kohaldamisel: pädev asutus. 3. Rakendusmääruse artiklite 11, 11a, 12a, 13 ja 14 kohaldamisel: a) kui asjaomase isiku suhtes kehtivad Austria õigusaktid ja tal on ravi- pädev ravikindlustusasutus; kindlustus: b) kui asjaomase isiku suhtes kehtivad Austria õigusaktid ja tal ei ole pädev õnnetuskindlustusasutus; ravikindlustust: c) kõikidel muudel juhtudel: Hauptverband der österreichischen Sozialversicherungsträger (Austria sot- siaalkindlustusasutuste pealiit), Viin. 4. Rakendusmääruse artikli 38 lõike 1 ja artikli 70 lõike 1 kohaldamisel: asjaomase isiku elukoha suhtes pädev Gebietskrankenkasse (piirkondlik ravikindlustusfond). 5. Rakendusmääruse artikli 80 lõike 2, artikli 81 ja artikli 82 lõike 2 kohaldamisel: töötaja viimatise elu- või viibimiskoha või viimatise töökoha suhtes pädev Regionale Geschäftstelle des Arbeitsmarktservice (tööturuameti piirkond- lik kontor). 222 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 6. Rakendusmääruse artikli 85 lõike 2 ja artikli 86 lõike 2 kohaldamisel spetsiaalse rasedus- ja sünnitushüvitise (Karenzurlaubsgeld) suhtes: töötaja viimatise elu- või viibimiskoha või viimatise töökoha suhtes pädev Regionale Geschäftstelle des Arbeitsmarktservice (tööturuameti piirkond- lik kontor). 7. a) Rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 kohaldamisel seoses määruse artiklitega 36 ja 63: Hauptverband der österreichischen Sozialversicherungsträger (Austria sot- siaalkindlustusasutuste pealiit), Viin. b) rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 kohaldamisel seoses määruse artikliga 70: Landgeschäftstelle Wien des Arbeitsmarktservice (tööturuameti Viini kon- tor). 8. Rakendusmääruse artikli 110 kohaldamisel: — pädev asutus või 9. Rakendusmääruse artikli 113 lõike 2 kohaldamisel: — kui pädev asutus Austrias puudub, elukohajärgne asutus. Hauptverband der österreichischen Sozialversicherungsträger (Austria sot- siaalkindlustusasutuste pealiit), Viin, mõistes, et kulud hüvitatakse pensio- näride ravikindlustusmaksetest kõnealusele pealiidule. I. MANDRI-PORTUGAL 1. Määruse artikli 17 kohaldamisel: L. PORTUGAL Departamento de Relações Internacionais e Convenções de Segurança Social (rahvusvaheliste suhete ja sotsiaalkindlustuslepingute amet), Lissa- bon. 2. Rakendusmääruse artikli 11 lõike 1 ja artikli 11a kohaldamisel: toetatava töötaja kindlustanud Centro Regional de Segurança Social (piir- kondlik sotsiaalkindlustuskeskus). 3. Rakendusmääruse artikli 12a kohaldamisel: vastavalt vajadusele töötaja elu- või kindlustamiskoha järgne Centro Regi- onal de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustuskeskus). 4. Rakendusmääruse artikli 13 lõike 2 kohaldamisel: 5. Rakendusmääruse artikli 14 lõigete 1 ja 2 kohaldamisel: Departamento de Relações Internacionais e Convenções de Segurança Social (rahvusvaheliste suhete ja sotsiaalkindlustuslepingute amet), Lissa- bon. Departamento de Relações Internacionais e Convenções de Segurança Social (rahvusvaheliste suhete ja sotsiaalkindlustuslepingute amet), Lissa- bon. 6. Rakendusmääruse artikli 14 lõike 3 kohaldamisel: Centro Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustuskes- kus), Lissabon. 7. Rakendusmääruse artikli 28 lõike 1, artikli 29 lõigete 2 ja 5, artikli 30 lõigete 1 ja 3 ning artikli 31 lõike 1 (teise lause) kohaldamisel (tõendite väljaandmise suhtes): Centro Nacional de Pensões (riigi pensionikeskus), Lissabon. 8. Rakendusmääruse artikli 25 lõike 2, artikli 38 lõike 1, artikli 70 pereliikmete elukoha järgne ametiasutus. lõike 1, artikli 82 lõike 2 ja artikli 86 lõike 2 kohaldamisel: 9. Rakendusmääruse artikli 17 lõigete 6 ja 7, artikli 18 lõigete 3, 4 ja 6, artikli 20, artikli 21 lõike 1, artikli 22, artikli 31 lõike 1 (esimese lause) ning artikli 34 lõigete 1 ja 2 (esimese lõigu) kohaldamisel (seoses vastavalt vajadusele elu- või kodukohajärgse asutusega): asjaomase isiku elu- või kodukoha järgne Administração Regional de Sańde (piirkondlik tervishoiutalitus). 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 223 10. Rakendusmääruse artikli 80 lõike 2, artikli 81 ja artikli 85 lõike 2 kohaldamisel: asjaomase isiku viimati kindlustanud Centro Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustuskeskus). 11. Rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 kohaldamisel: Departamento de Relações Internacionais e Convenções de Segurança Social (rahvusvaheliste suhete ja sotsiaalkindlustuslepingute amet), Lissa- bon. II. MADEIRA AUTONOOMNE PIIRKOND 1. Määruse artikli 17 kohaldamisel: Secretário Regional dos Assuntos Sociais (piirkondlik sotsiaalasjade sekre- tär), Funchal. 2. Rakendusmääruse artikli 11 lõike 1 ja artikli 11a kohaldamisel: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Funchal. 3. Rakendusmääruse artikli 12a kohaldamisel: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Funchal. 4. Rakendusmääruse artikli 13 lõigete 2 ja 3 kohaldamisel: 5. Rakendusmääruse artikli 14 lõigete 1 ja 2 kohaldamisel: Departamento de Relações Internacionais e Convenções de Segurança Social (rahvusvaheliste suhete ja sotsiaalkindlustuslepingute amet), Lissa- bon. Departamento de Relações Internacionais e Convenções de Segurança Social (rahvusvaheliste suhete ja sotsiaalkindlustuslepingute amet), Lissa- bon. 6. Rakendusmääruse artikli 14 lõike 3 kohaldamisel: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Funchal. 7. Rakendusmääruse artikli 28 lõike 1, artikli 29 lõigete 2 ja 5, artikli 30 lõigete 1 ja 3 ning artikli 31 lõike 1 (teise lause) kohaldamisel (tõendite väljaandmise suhtes): Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Funchal. 8. Rakendusmääruse artikli 25 lõike 2, artikli 38 lõike 1, artikli 70 pereliikmete elukoha järgne ametiasutus. lõike 1, artikli 82 lõike 2 ja artikli 86 lõike 2 kohaldamisel: 9. Rakendusmääruse artikli 17 lõigete 6 ja 7, artikli 18 lõigete 3, 4 ja 6, artikli 20, artikli 21 lõike 1, artikli 22, artikli 31 lõike 1 (esimese lause) ning artikli 34 lõigete 1 ja 2 (esimese lõigu) kohaldamisel (seoses vastavalt vajadusele elu- või kodukohajärgse asutusega): Direcção Regional de Saúde Pública (piirkondlik tervishoiudirektoraat), Funchal. 10. Rakendusmääruse artikli 80 lõike 2, artikli 81 ja artikli 85 lõike 2 kohaldamisel: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Funchal. 11. Rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 kohaldamisel: Departamento de Relações Internacionais e Convenções de Segurança Social (rahvusvaheliste suhete ja sotsiaalkindlustuslepingute amet), Lissa- bon. III. ASSOORIDE AUTONOOMNE PIIRKOND 1. Määruse artikli 17 kohaldamisel: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Angra do Heroísmo. 2. Rakendusmääruse artikli 11 lõike 1 ja artikli 11a kohaldamisel: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Angra do Heroísmo. 3. Rakendusmääruse artikli 12a kohaldamisel: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Angra do Heroísmo. 224 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 4. Rakendusmääruse artikli 13 lõigete 2 ja 3 kohaldamisel: Departamento de Relações Internacionais e Convenções de Segurança Social (rahvusvaheliste suhete ja sotsiaalkindlustuslepingute amet), Lissa- bon. 5. Rakendusmääruse artikli 14 lõigete 1 ja 2 kohaldamisel: Departamento de Relações Internacionais e Convenções de Segurança Social (rahvusvaheliste suhete ja sotsiaalkindlustuslepingute amet), Lissa- bon. 6. Rakendusmääruse artikli 14 lõike 3 kohaldamisel: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Angra do Heroísmo. 7. Rakendusmääruse artikli 28 lõike 1, artikli 29 lõigete 2 ja 5, artik- li 30 lõigete 1 ja 3 ning artikli 31 lõike 1 (teise lause) kohaldami- sel (tõendite väljaandmise suhtes): Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Angra do Heroísmo. 8. Rakendusmääruse artikli 25 lõike 2, artikli 38 lõike 1, artikli 70 lõike 1, artikli 82 lõike 2 ja artikli 86 lõike 2 kohaldamisel: pereliikmete elukoha järgne ametiasutus. 9. Rakendusmääruse artikli 17 lõigete 6 ja 7, artikli 18 lõigete 3, 4 ja 6, artikli 20, artikli 21 lõike 1, artikli 22, artikli 31 lõike 1 (esi- mese lause) ning artikli 34 lõigete 1 ja 2 (esimese lõigu) kohalda- misel (seoses vastavalt vajadusele elu- või kodukohajärgse asutu- sega): Direcção Regional de Saúde (piirkondlik tervishoiudirektoraat), Angra do Heroísmo. 10. Rakendusmääruse artikli 80 lõike 2, artikli 81 ja artikli 85 lõike 2 kohaldamisel: Direcção Regional de Segurança Social (piirkondlik sotsiaalkindlustusdi- rektoraat), Angra do Heroísmo. 11. Rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 kohaldamisel: Departamento de Relações Internacionais e Convenções de Segurança (rahvusvaheliste suhete ja sotsiaalkindlustuslepingute amet), Social Lissabon. M. SOOME 1. Määruse artikli 14 lõike 1 punkti b, artikli 14a lõike 1 punkti b ning rakendusmääruse artikli 11 lõike 1, artikli 11a lõike 1, artikli 12a, artik- li 13 lõigete 2 ja 3 ning artikli 14 lõigete 1 ja 2 kohaldamisel: Eläketurvakeskus — Pensionsskydscentralen — (pensionikindlustuskes- kus), Helsinki. 2. Rakendusmääruse artikli 10b kohaldamisel: Kansaneläkelaitos — Folkpensionsanstalten — (riigi pensioniamet), Hel- sinki. 3. Rakendusmääruse artiklite 36 ja 90 kohaldamisel: Kansaneläkelaitos — Folkpensionsanstalten — (riigi pensioniamet), Hel- sinki; työeläkelaitokset (töökohajärgsed pensioniasutused) ja Eläketurvakeskus — Pensionsskydscentralen — (pensionikindlustuskes- kus), Helsinki. 4. Rakendusmääruse artikli 37 punkti b ning artikli 38 lõike 1, artikli 70 lõike 1, artikli 82 lõike 2, artikli 85 lõike 2 ja artikli 86 lõike 2 kohal- damisel: Kansaneläkelaitos — Folkpensionsanstalten — (riigi pensioniamet), Hel- sinki. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 225 5. Rakendusmääruse artiklite 41–59 kohaldamisel: Kansaneläkelaitos — Folkpensionsanstalten — (riigi pensioniamet), Hel- sinki; Eläketurvakeskus — Pensionsskydscentralen — (pensionikindlustuskes- kus), Helsinki. 6. Rakendusmääruse artiklite 60–67, 71, 75, 76 ja 78 kohaldamisel: elu- või asukohajärgne kindlustusasutus, mille määrab Tapaturmavakuutuslaitosten Liitto — Olycksfallsförsäkringsanstalternas Förbund — (õnnetuskindlustusasutuste liit), Helsinki. 7. Rakendusmääruse artiklite 80 ja 81 kohaldamisel: töötasust sõltuva töötushüvitise puhul pädev töötushüvitisfond; 8. Rakendusmääruse artiklite 102 ja 113 kohaldamisel: 9. Rakendusmääruse artikli 110 kohaldamisel: a) töökohajärgsed pensionid: b) tööõnnetused, kutsehaigused: töötu põhihüvitise puhul Kansaneläkelaitos — Folkpensionsanstalten — (riigi pensioniamet), Helsinki. Kansaneläkelaitos — Folkpensionsanstalten — (riigi pensioniamet), Hel- sinki; õnnetuskindlustuse korral Tapaturmavakuutuslaitosten Liitto — Olycksfallsförsäkringsanstalternas Förbund — (õnnetuskindlustusasutuste liit), Helsinki. töökohajärgse pensioni korral Eläketurvakeskus — Pensionsskydscentra- len — (pensionikindlustuskeskus), Helsinki; õnnetuskindlustuse korral Tapaturmavakuutuslaitosten Liitto — Olycks- fallsförsäkringsanstalternas Förbund — (õnnetuskindlustusasutuste liit), Helsinki; c) muudel juhtudel: Kansaneläkelaitos — Folkpensionsanstalten — (riigi pensioniamet), Helsinki. N. ROOTSI 1. Määruse artikli 14 lõike 1, artikli 14a lõike 1, artikli 14b lõigete 1 ja 2 ning rakendusmääruse artikli 11 lõike 1 punkti a ja artikli 11a lõike 1 kohaldamisel: asjaomase isiku kindlustanud sotsiaalkindlustuskassa. 2. Artikli 14 lõike 1 punkti b ja artikli 14a lõike 1 punkti b kohaldamisel, töötamiskohajärgne sotsiaalkindlustuskassa. kui isik suunatakse Rootsi: 3. Artikli 14b lõigete 1 ja 2 kohaldamisel, kui isik suunatakse Rootsi pike- maks ajaks kui 12 kuud: Göteborgs allmänna försäkringskassa, sjöfartskontoret (Göteborgi sot- siaalkindlustuskassa meremeeste sektsioon). 4. Määruse artikli 14 lõigete 2 ja 3 ning artikli 14a lõigete 2 ja 3 kohal- elukohajärgne sotsiaalkindlustuskassa. damisel: 5. Määruse artikli 14a lõike 4 ning rakendusmääruse artikli 11 lõike 1 punkti b, artikli 11a lõike 1 punkti b ja artikli 12a lõigete 5, 6 ja 7 kohaldamisel: töötamiskohajärgne sotsiaalkindlustuskassa. 226 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 6. Määruse artikli 17 kohaldamisel: a) töötamiskoha sotsiaalkindlustuskassa; b) Riksförsäkringsverket (riigi sotsiaalkindlustusamet), seoses teatavate töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjatega. 7. Artikli 102 lõike 2 kohaldamisel: a) Riksförsäkringsverket (riigi sotsiaalkindlustusamet) b) Arbedsmarknadsstyrelsen (riigi tööturuamet). O. ÜHENDKUNINGRIIK 1. Määruse artikli 14c, artikli 14d lõike 3 ja artikli 17 ning rakendusmää- ruse artikli 6 lõike 1, artikli 11 lõike 1, artikli 11a lõike 1, artikli 12a, artikli 13 lõigete 2 ja 3, artikli 14 lõigete 1, 2 ja 3 ning artikli 80 lõike 2, artikli 81, artikli 82 lõike 2 ja artikli 109 kohaldamisel: Suurbritannia: Põhja-Iiri: Department of Social Security, Contributions Agency, Overseas Contributions (sotsiaalkindlustusameti sissemaksete osakonna välississe- maksete sektsioon), Newcastle-upon-Tyne, NE98 1YX; Department of Health and Social Services, Northern Ireland Social Security Agency, Overseas Branch (tervishoiu- ja sotsiaalteenistuse ameti Põhja-Iiri sotsiaalkindlustuse osakonna välisriikide sektsioon), Belfast, BT1 1DX. 2. Määruse artiklite 36 ja 63 ning rakendusmääruse artikli 8, artikli 38 lõike 1, artikli 70 lõike 1, artikli 91 lõike 2, artikli 102 lõike 2, artikli 110 ja artikli 113 lõike 2 kohaldamisel: Suurbritannia: Põhja-Iiri: (välja arvatud määruse artiklite 36 ja 63 ning rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 ja artikli 113 lõike 2 kohaldamisel; selles suhtes vt lõik Suurbritannia kohta); 3. Rakendusmääruse artikli 85 lõike 2, artikli 86 lõike 2 ja artikli 89 lõike 1 kohaldamisel: Suurbritannia: Põhja-Iiri: Department of Social Security, Benefits Agency, Overseas Branch (sot- siaalkindlustusameti hüvitiste osakonna välisriikide sektsioon), Newcastle- upon-Tyne, NE98 1YX; Department of Health and Social Services, Northern Ireland Social Security Agency, Overseas Branch (tervishoiu- ja sotsiaalteenistuse ameti Põhja-Iiri sotsiaalkindlustuse osakonna välisriikide sektsioon), Belfast, BT1 1DX. Department of Social Security, Benefits Agency, Child Benefit Centre (sot- siaalkindlustusameti hüvitiste osakonna lastehüvitise keskus), Newcastle- upon-Tyne, NE88 1AA; Department of Health and Social Service Northern Ireland Social Security Agency, Child Benefit Office (tervishoiu- ja sotsiaalteenistuse ameti Põhja- Iiri sektsioon), Belfast, BT1 1SA. sotsiaalkindlustuse osakonna lastehüvitise 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 227 LISA 11 (A) (B) (7) MÄÄRUSE ARTIKLI 35 LÕIKES 2 OSUTATUD KINDLUSTUSSKEEMID (Rakendusmääruse artikli 4 lõige 11) A. BELGIA Ravikindlustust laiendav skeem füüsilisest isikust ettevõtjatele (mitterahalised hüvitised). B. TAANI Ei ole. C. SAKSAMAA Ei ole. D. HISPAANIA Ei ole. E. PRANTSUSMAA Ei ole. F. KREEKA 1. Tööliste ja väikekaupmeeste kindlustuskassa (TEBE). 2. Kaupmeeste kindlustuskassa. 3. Advokaatide haigekassa: a) Ateena haigekassa; b) Pireuse haigekassa; c) Saloniki haigekassa; d) provintsiadvokaatide haigekassa (TYAE). 4. Meditsiinitöötajate haige- ja pensionikassa. G. IIRIMAA Ei ole. H. ITAALIA Ei ole. I. LUKSEMBURG Ei ole. J. MADALMAAD Ei ole. K. AUSTRIA Ei ole. L. PORTUGAL Ei ole. 228 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd M. SOOME Ei ole. N. ROOTSI Ei ole. O. ÜHENDKUNINGRIIK Ei ole. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 229 Liide (1) Artikkel 95 (14) Nende mitterahaliste hüvitiste tagasimaksmine, mida on ravi- ning rasedus- ja sünnituskindlustuse alusel antud pensionäridele ja nende pereliikmetele, kes ei ela liikmesriigis, kelle õigusaktide alusel nad saavad pensioni ja neil on õigus saada hüvitist 1. Pädevad asutused maksavad määruse artikli 28 lõike 1 ja artikli 28a alusel antud hüvitise selle andnud asutustele tagasi ühekordse summa põhjal, mis on võimalikult lähedane tekkinud tegelikele kuludele. 2. Ühekordne summa määratakse kindlaks, korrutades keskmise aasta- kulu inimese kohta arvestatavate pensionäride ja pereliikmete keskmise aastase arvuga ning vähendades saadud summat 20 % võrra. 3. Kõnealuse ühekordse summa arvutamiseks vajalikud tegurid määra- takse kindlaks vastavalt järgmistele reeglitele: a) keskmine aastakulu inimese kohta igas liikmesriigis: aastakulu, mis tuleneb selle liikmesriigi asutuste poolt arvestatavate sotsiaalkindlustusskeemide alusel antud kõikidest mitterahalistest hüvitistest kõikidele pensionäridele, kellele makstakse pensioni selle liikmesriigi õigusaktide alusel, ja nende pereliikmetele, jagatakse pen- sionäride ja pereliikmete keskmise aastase arvuga; sel puhul arvesta- tavad sotsiaalkindlustusskeemid on nimetatud rakendusmääruse lisas 9; b) kahe liikmesriigi asutuste vahelistes küsimustes võrdub arvestatavate pensionäride ja pereliikmete keskmine aastane arv määruse artikli 28 lõikes 2 osutatud pensionäride ja pereliikmete keskmise aastase arvuga, kellel ühe liikmesriigi territooriumil elades on õigus taotleda mitterahalist hüvitist teise liikmesriigi asutuselt. 4. Vastavalt lõike 3 punktile b arvestatavate pensionäride ja pereliikmete arv määratakse kindlaks nimekirja abil, mida elukohajärgne asutus selleks hoiab ja mis põhineb pädeva asutuse antud dokumentidel, mis tõendavad kõnealuste isikute õigusi. Vaidluse korral esitatakse asjaomaste asutuste tähelepanekud kontrollnõukogule, mis on ette nähtud rakendusmääruse artikli 101 lõikes 3. 5. Halduskomisjon näeb ette lõigetes 3 ja 4 osutatud arvutustegurite kindlaksmääramise viisid ja korra. 6. Kaks või enam liikmesriiki või nende liikmesriikide pädevad võimuor- ganid võivad pärast halduskomisjoni arvamuse saamist kokku leppida muud viisid tagasimakstavate summade määramiseks. (1) Seda artiklit kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1998. Prantsuse Vabariigiga seo- tud küsimustes kohaldatakse seda siiski alates 1. jaanuarist 2002. 230 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd B LISA MÄÄRUSI (EMÜ) nr 1408/71 JA (EMÜ) nr 574/72 MUUTVATE AKTIDE LOETELU A. Hispaania ja Portugali ühinemisakt (EÜT L 302, 15. 11. 1985, lk 23) B. Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakt (EÜT C 241, 29. 8. 1994, lk 9), mida on kohandatud nõukogu otsusega 95/1/EÜ (EÜT L 1, 1. 1. 1995, lk 1) 1. Ajakohastav nõukogu 2. juuni 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2001/83 (EÜT L 230, 22. 8. 1983, lk 6) 2. Nõukogu 13. juuni 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 1660/85, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohalda- mise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord (EÜT L 160, 20. 6. 1985, lk 1; hispaania keeles: DO Edición especial, 1985 (05. V4) lk 142; portugali keeles: JO Edição Especial, 1985 (05. F4) lk 142; rootsi keeles: EGT, Specialutgåva 1994, område 05 (04), lk 61; soome keeles: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (04), lk 61) 3. Nõukogu 13. juuni 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 1661/85, millega kehtestatakse tehnilised muudatused ühenduse eeskirjades võõrtöötajate sot- siaalkindlustuseks Gröönimaal (EÜT L 160, 20. 6. 1985, lk 7; hispaania keeles: DO Edición especial, 1985 (05. 04), lk 148; portugali keeles: JO Edi- ção Especial, 1985 (05. 04), lk 148; rootsi keeles: EGT, Specialutgåva 1994, område 05 (04), lk 67; soome keeles: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (04), lk 67) 4. Komisjoni 26. veebruari 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 513/86, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes rakendamise kord, lisasid 1, 4, 5 ja 6 (EÜT L 51, 28. 2. 1986, lk 44; rootsi keeles: EGT, Specialutgåva 1994, område 05 (04), lk 73; soome keeles: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (04), lk 73) 5. Nõukogu 11. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 3811/86, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohal- damise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord (EÜT L 355, 16. 12. 1986, lk 5; rootsi keeles: EGT, Specialutgåva 1994, område 05 (04), lk 86; soome keeles: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (04), lk 86) 6. Nõukogu 11. mai 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 1305/89, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohalda- mise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord (EÜT L 131, 13. 5. 1989, lk 1; rootsi keeles: EGT, Specialutgåva 1994, område 05 (04), lk 143; soome keeles: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (04), lk 143) 7. Nõukogu 18. juuli 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 2332/89, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohalda- mise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord (EÜT L 224, 2. 8. 1989, lk 1; rootsi keeles: EGT, Specialutgåva 1994, område 05 (04), lk 154; soome keeles: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (04), lk 154) 8. Nõukogu 30. oktoobri 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 3427/89, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohal- damise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord (EÜT L 331, 16. 11. 1989, lk 1; rootsi keeles: EGT, Specialutgåva 1994, område 05 (04), lk 165; soome keeles: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (04), lk 165) 9. Nõukogu 25. juuni 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2195/91, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohalda- mise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord (EÜT L 206, 29. 7. 1991, lk 2; rootsi keeles: EGT, Specialutgåva 1994, område 05 (05), lk 46; soome keeles: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (05), lk 46) 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 231 10. Nõukogu 30. aprilli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 1247/92, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohalda- mise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord (EÜT L 136, 19. 5. 1992, lk 1; rootsi keeles: EGT, Specialutgåva 1994, område 05 (05), lk 124; soome keeles: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (05), lk 124) 11. Nõukogu 30. aprilli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 1248/92, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohalda- mise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord (EÜT L 136, 19. 5. 1992, lk 7; rootsi keeles: EGT, Specialutgåva 1994, område 05 (05), lk 130; soome keeles: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (05), lk 130) 12. Nõukogu 30. aprilli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 1249/92, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohalda- mise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord (EÜT L 136, 19. 5. 1992, lk 28; rootsi keeles: EGT, Specialutgåva 1994, område 05 (05), lk 151; soome keeles: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (05), lk 151) 13. Nõukogu 30. juuni 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 1945/93, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohalda- mise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes, määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord ning määrust (EMÜ) nr 1247/92, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 (EÜT L 181, 23. 7. 1993, lk 1; rootsi keeles: EGT, Specialutgåva 1994, område 05 (06), lk 63; soome keeles: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (06), lk 63) 14. Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) 3095/95, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohalda- mise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes, määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord, määrust (EMÜ) nr 1247/92, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 ja mää- rust (EMÜ) nr 1945/93, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1247/92 (EÜT L 335, 30. 12. 1995, lk 1) 15. Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 3096/95, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohal- damise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord (EÜT L 335, 30. 12. 1995, lk 10)