eurovoc_concepts:
agro-industry
aid to agriculture
flax
hemp
production aid

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 04. 12. 1996 COM(96)629 final Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) amending Regulation (EEC) No 619/71 laying down general rules for granting aid for flax and hemp (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM Under the 1996/97 price proposals the Commission proposed that the Council amend Regulation (EEC) No 1308/70 on the common organization of the market in flax and hemp. That proposal provides for the application, from the 1997/98 marketing year, of a maximum guaranteed area for fibre flax. The said proposal also provides for the introduction of a cut in the aid where harvesting is done other than by the traditional method of pulling the whole plant, thereby reducing production costs. The reduction is to take the place of the present system of coefficients based on the average seed yield for an area with a reduction in the aid for non-deseeded retted flax. The current system has one notable weakness: the reason for the relatively high rate of aid was the constraint of the growing methods (dense seeding, harvesting by pulling the whole plant using special equipment, retting involving a risk of loss), which were made necessary by the quality requirements of the primary processing industry. Now, however, growers, on increasingly large areas of land, are adopting simplified growing methods and producing flax in order to receive the Community aid, while having no real outlet for their production. To put an end to these practices, which have led to a substantial increase in the areas sown with fibre flax, appropriate measures need to be taken, by amending the Regulation laying down the general rules for granting aid. z Measures proposed 5. It must be ensured that the aid cannot be paid for areas which have not been fully utilised. The key is to establish compulsory contracts between growers and processors approved by the Member State, together with a processing commitment. Primary processors will be approved by the competent authorities of the Member States, not by the Commission, having regard to the principle of subsidiarity. Contracts are already provided for under the current legislation, but they are not compulsory since, in the absence of a contract, 100% of the aid is paid to the grower. Given that in some cases the grower processes the flax straw himself or has the processing done on his behalf, and cannot tlierefore conclude a contract of this kind with a processor, provision should also be made for a processing commitment and for approval in such cases. 7. In the case of "growing contracts" whereby the grower is someone who has entered into a special contract with the owner or user of the land, there is a similar need for a processing commitment and approval. The Member States should also be obliged to check not only the accuracy of area declarations and aid applications (and on this point the use of certain elements of the integrated administration and control system is appropriate) but also the proper execution of contracts and processing commitments, as well as fulfilment of conditions of approval. To prevent abuse, to qualify for aid, land must have undergone normal cultivation, and the Commission should be able to lay down provisions on the matter. 10. Since it is likely that contracts will already have been concluded by some growers before this proposal is adopted, the Commission must be able to adopt transitional provisions for the first marketing year of application. 11. Should the proposal not be adopted before sowing starts (mid-March), its entry into force would have to be postponed until the following marketing year. '3 Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) No. /. of amending Regulation (EEC) No 619/71 laying down general rules for granting aid for flax and hemp THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1308/70 of 29 June 1970 on the common 1 organization of the market in flax and hemp , as last amended by Regulation (EC) No in particular Article 4(4) thereof, 2 , and Having regard to the proposal from the Commission, Whereas the first subparagraph of Article 3(2) of Regulation (EEC) No 619/71 laying down general rules for granting aid for flax and hemp, as last amended by Regulation (EC) No 1989/93 , lays down that three quarters of the aid for flax is to be granted to any natural or legal person who has concluded with the grower, before a date to be detennined, a contract transferring ownership of the flax straw; whereas to ensure that the flax is actually processed, provision should be made for payment of the aid to the primary processor to be subject to an explicit commitment on his part to undertake processing and also to an approval procedure; Whereas the second subparagraph of Article 3(2) of the said Regulation lays down that growers may under certain conditions qualify for all the aid; whereas in those cases a processing obligation and a system of approval of primary processors should be established; 1 2 3 4 OJNoL 146,4. 7. 1970, p. 1. OJNoL OJNoL72,26. 3. 1971,p. 2. OJNoL 182,24. 7. 1993,p. 6. <f Whereas the checks referred to in Article 5 of the said Regulation should also cover fulfilment of the processing obligation and the conditions of approval; whereas the effectiveness of those checks can be increased by using certain elements of the integrated administration and control system and whereas, therefore, provision should be made for that possibility; Whereas Article 6 of the said Regulation lays down that the amount of the aid is to be calculated in relation to the area sown and harvested; whereas, to prevent abuse, the said area must have undergone normal cultivation and whereas the Commission should be able to lay down criteria on the matter; Whereas the measures provided for in this Regulation must be properly implemented; whereas transitional measures may therefore be required to facilitate the introduction of the new arrangements, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Regulation (EEC) No 619/71 is hereby amended as follows: 1. Article 3(2) is replaced by the following: "2. For the flax grown mainly for the production of fibre, one quarter of the aid shall be granted to the grower and three quarters to the primary processor approved by the competent authority of the Member State on whose territory his establishment is situated, who has concluded with the grower, before a date to be determined, a contract transferring ownership of the flax straw and who undertakes to process it. However, the entire amount of the aid shall be granted to the grower where: y a) the grower within the meaning of Article 3a(a) undertakes to process the flax straw and is approved for that purpose by the competent authority, or b) the grower within the meaning of Article 3a(a) undertakes to have the flax straw processed on his behalf by an approved primary processor, or c) the grower within the meaning of Article 3a(b) undertakes to process the flax straw and is approved for that purpose by the competent authority, or d) the grower within the meaning of Article 3a(b) undertakes to have the flax straw processed on his behalf by an approved primary processor. " 2. The following shall be added to Article 4(2): "and shall establish a system of approval of primary processors and, where appropriate, of growers who undertake processing. " 3. Article 5 is replaced by the following and is renumbered paragraph 1 : "1. Member States shall verify the accuracy of the declarations of areas sown and harvested and applications for aid submitted by the producers and also the execution of contracts and fulfilment of processing obligations and of conditions of approval by means of spot checks. " 4. The following paragraph 2 is added to Article 5: 2. Detailed rules for the application of checks shall be adopted in accordance with the procedure laid down in Article 12 of Regulation (EEC) No 1308/70, such measures being able to provide for the use of certain elements of the integrated administration and control system. " 5. The following is added to Article 6: "on which normal cultivation work has been carried out. The Commission may, in accordance with the procedure laid down in Article 12 of Regulation (EEC) No 1308/70, lay down criteria regarding normal cultivation work, in particular by setting a minimum yield to be respected. " 6. The following Article 6a is added: "Article 6a Should transitional measures be required to facilitate the implementation of the adjustments to the arrangements laid down in Regulation (EC) No with effect from the 1997/98 marketing year, such measures shall be adopted in accordance with the procedure laid down in Article 12 of Regulation (EEC) No 1308/70. They shall apply until the end of the 1997/98 marketing year at the latest. " Arjticje_2 This Regulation shall enter into force on the seventh day following its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply from the 1997/98 marketing year. However, point 6 shall apply from the entry into force of this Regulation. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at. , For the Council } FINANCIAL STATEMENT BUDGET HEADING: Bl-1400 APPROPRIATIONS: ECU 91 million TITLE: Proposal for a Council Regulation amending Regulation (EEC) No 619/71 laying down general rules for granting aid for flax and hemp. 3. LEGAL BASIS: Article 43 of the Treaty AIMS OF MEASURE: To amend the rules governing the granting of aid for flax by introducing compulsory contracts between growers and processors approved by the Member State. FINANCIAL IMPLICATIONS PERIOD OF 12 MONTHS million ecu CURRENT FINANCIAL YEAR (96) million ecu FOLLOWING FINANCIAL YEAR (97) million ecu 5. 0. 5. 1. EXPENDITURE - CHARGED TO THE EC BUDGET (REFUNDS/INTERVENTION) - NATIONAL ADMINISTRATION -OTHER REVENUE - OWN RESOURCES OF THE EC (LEVIES/CUSTOMS DUTIES) -NATIONAL 5. 0. 1. 5. 1. 1. 5. 2. ESTIMATED EXPENDITURE ESTIMATED REVENUE METHOD OF CALCULATION: 1998 1999 2000 2001 6. 0. 6. 1. 6. 2. 6. 3. CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE RELEVANT CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET? CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF THE CURRENT BUDGET? IS A SUPPLEMENTARY BUDGET NECESSARY? WILL FUTURE BUDGET APPROPRIATIONS BE NECESSARY? YES/NO YES/NO YES/NO YES/NO OBSERVATIONS: The proposed Regulation has no financial impact, it might even enable payment of aid for areas not fully utilised to be avoided. ISSN 0254-1475 COM(96) 629 final DOCUMENTS EN 03 01 Catalogue number : CB-C0-96-629-EN-C ISBN 92-78-12877-5 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg 5


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3554/96 van Karin RIIS-JØRGENSEN aan de Commissie. Door de Deense staat erkend milieulabel

eurovoc_concepts:
Denmark
eco-label
foodstuff
free movement of goods
marketing standard
organic farming
restriction on competition


title: QUESTION ECRITE no 3473/96 de Hiltrud BREYER au Conseil. FACTT et responsabilité

eurovoc_concepts:
EU financing
European Commission
application of EU law
biotechnology
health risk
liability
marketing
research body
research project


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3477/96 van de leden Juan COLINO SALAMANCA , Jesús CABEZÓN ALONSO aan dee Raad. Betrekkingen met Cuba

eurovoc_concepts:
Cuba
Spain
human rights
minister
public statement
religious discrimination


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3515/96 del Graham WATSON a la Comisión. Acciones de protesta emprendidas por los transportistas franceses

eurovoc_concepts:
France
carriage of goods
drivers
financial loss
free movement of goods
indemnification
road transport
strike

formats: html print


title: 97/610/EG: Kommissionens beslut av den 4 december 1996 om att en koncentration är oförenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion (Ärende nr IV/M.774 - Saint-Gobain/Wacker-Chemie/NOM) Rådets förordning (EEG) nr 4064/89 (Endast den engelska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
competition law
dominant position
economic concentration
heat-resisting materials
merger control
restriction on competition

formats: html pdfa1b print


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2328/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 4ης Δεκεμβρίου 1996 για τον καθορισμό των δασμών κατά την εισαγωγή στον τομέα του ρυζιού

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
product quality
rice
third country


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3533/96 του Honorio NOVO προς την Επ τροπή. Μετεγκατάσταση της GIP (GRUNDIG Πορτογαλίας - Εργοστάσιο ηχητικών συσκευών) της BRAGA (Πορτογαλία) (Συμπληρωματ κή απάντηση)

eurovoc_concepts:
EU aid
Portugal
audiovisual industry
collective dismissal
fund (EU)
investment loan
transfer of businesses


title: 97/610/EG: Beschikking van de Commissie van 4 december 1996 waarbij een concentratie onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt en met de werking van de EER- Overeenkomst wordt verklaard (Zaak nr. IV/M.774 - Saint- Gobain/Wacker-Chemie/NOM) Verordening (EEG) nr. 4064/89 van de Raad (Slechts de tekst in de Engelse taal is authentiek) (Voor de EER relevante tekst)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3473/96 af Hiltrud BREYER til Rådet. Ansvar i forbindelse med FACTT


title: REGLAMENTO (CE) N° 2324/96 DE LA COMISIÓN de 4 de diciembre de 1996 relativo a la venta de residuos de aceite de oliva en poder del organismo de intervención español

eurovoc_concepts:
Spain
intervention agency
olive
sale


title: QUESTION ECRITE no 3513/96 de Jan BERTENS à la Commission. Aide du FEDER aux aéroports de Beek (NL) et de Bierset (B)

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Limburg
Province of Liège
airport
inter-company cooperation
investment aid
regional cooperation


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2321/96 DELLA COMMISSIONE del 4 dicembre 1996 che fissa le restituzioni all'esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio come tali

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2330/96 DA COMISSÃO de 4 de Dezembro de 1996 que fixa, para o mês de Novembro de 1996, a taxa de conversão agrícola específica do montante do reembolso dos custos de armazenagem no sector do açúcar

eurovoc_concepts:
primary sector
redemption
representative rate
sugar


title: 97/610/CE: Decisão da Comissão de 4 de Dezembro de 1996 que declara uma concentração incompatível com o mercado comum e o funcionamento do Acordo EEE (Processo IV/M.774 - Saint-Gobain/Wacker-Chemie/NOM) Regulamento (CEE) n° 4064/89 do Conselho (Apenas faz fé o texto em língua inglesa) (Texto relevante para efeitos do EEE)


eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU programme
environmental impact
impact study
town and country planning

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 04. 12. 1996 KOM(96) 511 endelig udg. 96/0304 (SYN) Forslag til RÅDETS DIREKTIV om vurdering af bestemte planers og programmers virkning på miljøet (forelagt af Kommissionen) f i/i" •Mm •Si, ^ » ^l • it -l i - 4^1% * viH /it?'- i l, 1 -If1 » » v BEGRUNDELSE 1. BEGRUNDELSE FOR FORSLAGET Baggrund 1. 1 I henhold til Rådets direktiv 85/337/EØF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (VVM-direktivet) skal der gennemføres en vurdering af virkningerne på miljøet, inden der gives tilladelse til gennemførelse af projekter, som kan fa væsentlig virkning på miljøet. VVM-direktivet kræver imidlertid ikke, at der gennemføres nogen vurdering, inden der vedtages planer og programmer, hvori der fastlægges rammer for beslutninger om tilladelser til gennemførelse af sådanne bygge- og anlægsprojekter. Der stilles således under fællesskabsretten ingen krav om miljøvurdering inden vedtagelsen af en regional plan for fysisk planlægning. Hensigten med nærværende forslag er at sørge for et højt miljøbeskyttelsesniveau ved at sikre, at der gennemføres en miljøvurdering, og at der tages hensyn til resultaterne heraf, ved udarbejdelsen og vedtagelsen af de planer og programmer, som kan have en væsentlig virkning på miljøet. Dette vil være et supplement til miljøvurderingen af projekter i henhold til VVM-direktivet, der foretages på et senere stadium i beslutningstagningsprocessen. Forslagets anvendelsesområde 1. 2 1. 3 Forslaget fastlægger en miljøvurderingsprocedure for de offentlige planer og programmer, der er defineret i direktivets artikel 2. Det er således begrænset til plan- og programtrinet i beslutningsprocessen. Det gælder ikke for det mere generelle politiske beslutningstrin i toppen af beslutningshierarkiet. Selv om det er vigtigt, at der under generelle politiske beslutningstagninger tages hensyn til miljøet, er de proceduremæssige krav i dette forslag ikke nødvendigvis et egnet middel til at opnå dette mål. Generelle politiske beslutningstagninger udvikler sig på en særdeles smidig måde, og der kan være behov for at anvende andre metoder til integrering af miljøhensyn i denne proces. Kommissionen undersøger fortsat dette spørgsmål. Forslaget er begrænset til planer og programmer for fysisk planlægning og til de planer og programmer, som vedtages som et led i beslutningsprocessen vedrørende fysisk planlægning med det formål at fastlægge rammerne for efterfølgende beslutninger om anlægstilladelse, der giver bygherrer grønt lys for projekter. Sådanne planer eller programmer for fysisk planlægning definerer den fysiske planlægning og indeholder bestemmelser om arten, størrelsen, placeringen af eller driftsbetingelserne for anlæg eller virksomhed i forskellige sektorer, der er relevante for fysisk planlægning. Forslaget vil dække planer og programmer for fysisk planlægning, herunder sektorielle planer for fysisk planlægning i sektorer industri, såsom telekommunikation, turisme og energi. Forslaget dækker imidlertid kun de planer og programmer, der vedtages af et ansvarligt organ i henhold til formelle procedurer. Dette betyder ikke, at medlemsstaterne skal oprette formelle vedtagelsesprocedurer for at være i overensstemmelse med forslaget. Det betyder, at kun de planer og programmer, der skal vedtages efter gældende formelle vandressourceforvaltning, affaldsforvaltning, transport, procedurer, er omfattet af forslaget. Et eksempel på en plan, der ville være omfattet, er en plan for råstofudvinding, der bl. a. indeholder bestemmelser om arten, størrelsen, beliggenheden af og/eller driftsbetingelserne for råstofudvinding i et bestemt område. Et eksempel på planer, der ikke ville være omfattet, er overordnede energiplaner, der dækker almene spørgsmål såsom energiressourcer, energiefterspørgsel og -forsyning eller planer og programmer, der vedrører økonomisk støtte eller energibesparelse. Forslaget er et yderligere vigtigt skridt for at sikre, at miljøhensyn integreres i beslutningstagningen i medlemsstaterne. Det er imidlertid usandsynligt, at det bliver det sidste skridt i denne proces. Direktivet skal revideres syv år efter dets ikrafttræden (artikel 11). For at gøre forslagets anvendelsesområde klarere er der nedenfor anført en vejledende liste over nogle planer og programmer, der kunne være omfattet: - Tyskland. - Østrig. - Belgien: Wallonien: Bruxelles: Flanderen: - Danmark: - Spanien: - Finland: - Frankrig: - Grækenland: - Irland: - Italien: - Luxemburg. - Nederlandene - Portugal: -UK: - Sverige: Landesraumordnungsprogramme/plåne Landesentwicklungsprogramme/plåne;Regionalprogramme/ plane; Flåchennutzungsplåne Landesentwicklungsplåne/programme; Sektorale Entwicklungsprogramme; Ôrtliche Raumordnungsprogramme; Flåchenwidmungsplåne Plan Secteur; Plan Particulier d'Aménagement (PPA); Schéma structurel; Schéma directeur Plan de Développement Régional; Plan Régional d'affectation du Sol (PRAS) Ruimtelijk Structuurplan Vlaanderen; Gewestplan; Provinciaal Structuurplan Regionalplaner; Kommuneplaner Plan nacional de ordenaciôn; Plan director territorial de coordinaciôn; Plan general municipal de ordenaciôn urbana (PG); Programa de actuaciôn urbanistica (PAU) Asemakaava; Rakennuskaava Contrat de plan Etat-région; Directive territoriale d'aménagement (DTA) Chorotaxiko Schedio; Rythmistiko Schedio; Geniko poleodomiko schedio (GPS); Schedio poleos - Poleodomiki meleti Development plans Piano territoriale di coordinamento & Piano territoriale Paesistico; Piano regolatore générale; Piano di recupero (Pdre); Piano degli insediamenti produttivi (PIP) Plan d'aménagement général; Plan d'aménagement partiel; Plan d'aménagement particulier Vierde Nota Over de Ruimtelijke Ordening Extra; Streekplan; Stuctuurplan Piano Regional de Ordenamento do Territorio (PROT); Pianos Municipais de Ordenamento do Territorio (PMOTs); Piano Director Municipal (PDM); Pianos de Urbanizaçâo Structure plans & unitary development plans part one; Local plan & unitary development plan (UDP) part two Ôversiktsplan (ÔP); Detaljplan (DP); Områdesbeståmmelser. 1. 4 Forslagets begrænsning til planer og programmer, der indgår i beslutnings processen for anlægstilladelse, vil betyde, at det nye direktiv ikke vil gælde for planer, der forelægges Kommissionen i henhold til forordningerne om struktur fonde (forordning (EØF) nr. 2052/88, som ændret ved forordning (EØF) nr. 2081/93), fordi sådanne planer udarbejdes i forbindelse med samfinansiering af regionaludviklingsprioriteter snarere end til anlægstilladelsesformål. Forord ningerne om strukturfonde kræver imidlertid allerede, at planer, der forelægges i henhold hertil, skal ledsages af en miljøvurdering. Derudover skal medlems i staternes udførelse af aktiviteter beskrevet overensstemmelse med Fællesskabets miljølovgivning, herunder miljøvurderings- krav i henhold til VVM-direktivet og fremover i henhold til det nye direktiv. Resultatet heraf vil blive, at miljøet tages i betragtning både af Kommissionen, når den gennemgår strukturfondsplaner, og af medlemsstaterne, når de vedtager planer og programmer vedrørende anlægstilladelse, og når de tillader projekter til udførelse af aktiviteter under strukturfondene. Dette skulle sikre et højt miljøbe skyttelsesniveau. i strukturfondsplaner være 1. 5 Forslaget gælder kun for planer og programmer, som er underkastet en formel vedtagelsesprocedure, dvs. for planer og programmer, som vedtages af enten offentlige myndigheder eller ved hjælp af en retsakt. Under konsultationerne med medlemsstaterne er det blevet klart, at et mindre antal vigtige planer og program mer vedtages ved hjælp af retsakter. For disse planer og programmer foretages miljøvurderingen af den ansvarlige myndighed, før der træffes beslutning. Dette betyder, at forslaget ikke griber ind i lovgivningsproceduren. Den strategiske miljøvurdering har den fordel, at det beslutningstagende organ er bedre informeret, før beslutningen træffes. Miljøfordele 1. 6 1. 7 Dette forslag vil blive et vigtigt skridt til at sikre bæredygtig udvikling overalt i Fællesskabet. Det vil resultere i en bedre integrering af miljøhensyn i udformningen af planer og programmer. Det vil som sådant i stort omfang bidrage til at imøde komme de første tre mål med bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljø kvaliteten som fastsat i traktatens artikel 130 R, stk. 1 (jf. stk. 2. 1 nedenfor). Det er også Mart i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet i traktatens artikel 130 R, stk. 2. Miljøvurdering på plan- og programtrinet betyder, at der vil blive defineret miljømålsætninger tidligt i forløbet og vurderet på en interaktiv og overordnet måde på passende niveau. Dette fører igen til en bedre forståelse og mere effektiv hensyntagen til miljøvirkninger hos planlæggere og beslut ningstagere. På det tidspunkt, hvor en ansøgning om tilladelse til gennemførelse af et projekt behandles af en ansvarlig myndighed, vil der allerede være truffet mange vigtige beslutninger, som delvis bestemmer udfaldet af godkendelsesprocessen. For eksempel kan den generelle placering af en særlig form for projekter være bestemt af vedtagelsen af en plan for fysisk planlægning. En miljøvurdering på projekttrinet sker for sent i beslutningsprocessen til at dække sådanne beslutninger truffet på planlægningstrinet. Uden noget krav til miljøvurdering på plan- og programtrinet i beslutningsprocessen for anlægstilladelse vil sådanne beslutninger blive taget uden overordnet hensyntagen til deres konsekvenser for miljøet. Forslaget vil rette op på denne situation ved at kræve, at der skal foretages en miljøvurdering inden vedtagelsen af sådanne planer og programmer, som måtte fa væsentlige virkninger for miljøet. 1. 8 En særlig fordel ved at bringe planer og programmer ind under vurderings- ordningen er, at det åbner mulighed for en tilfredsstillende bedømmelse af mulighederne for alternativer (som valget mellem alternative placeringer af en bestemt form for projekter eller valget mellem forskellige transportformer). Spørgsmålet om alternativer kan kun behandles tilfredsstillende på plan- og programtrinet. 1. 9 Miljøvurderingen af planer og programmer gør det også muligt at vurdere kumulative og synergistiske virkninger fra små, men talrige projekter. For eksempel kan den generelle placering af nyt boligbyggeri betragtes i forbindelse med en regional plan for fysisk planlægning, og miljøkonsekvenserne af forskellig placering af boligerne kan miljøvurderes, og der kan tages hensyn hertil ved udarbejdelsen af planen. Denne form for miljøkonsekvenser vurderes slet ikke under VVM-direktivet. Det femte handlingsprogram på miljøområdet "Mod en Bæredygtig Udvikling" 1. 10 Det femte handlingsprogram kræver gennemførelse af et strategi for bæredygtig udvikling. Der findes forskellige måder at fremme bæredygtig udvikling på. Det er klart, at en af måderne er at fremme og forbedre miljøvurderingsprocedurerne på det strategiske niveau. Under overskriften "sektor- og arealplanlægning" hedder det i det femte handlingsprogram, at i betragtning af, at målet er at opnå bæredygtig udvikling, forekommer det kun logisk, om ikke afgørende, at foretage en vurdering af alle relevante politikkers, planers og programmers miljøvirkninger. Det foreliggende forslag vil bidrage til at opfylde denne forpligtelse ved at udbygge miljøvurderingen ud over projekttrinet. Økonomiske fordele 1. 11 En af de vigtigste fordele er at oprette en mere effektiv planlægningsramme, der vil få en positiv og stabiliserende virkning for kapitalinvesteringer og udvikling, fordi de vigtigste beslutninger vil blive truffet på et tidligere stadium i processen. I det femte miljøhandlingsprogram er det anført, at "Integrering af miljøvurderinger i makroplanlægningsprocessen ville ikke blot forbedre miljøbeskyttelsen og ressourceforvaltningen, men ville ligeledes bidrage til at mindske de skævheder i den internationale og tværregionale konkurrence om nye udviklingsprojekter, som i øjeblikket opstår på grund af forskellige vurderingsmetoder i medlemsstaterne". Ved desuden at foretage en strategisk miljøvurdering bliver planudarbejd- elsesforløbet mere gennemsigtigt og allerede på planlægningstrinet kan der opnås støtte fra offentligheden for den foretrukne mulighed eller strategi. Når først SMV-proceduren er helt færdig, vil det øge de økonomiske aktiviteters accept på projekt-niveauet. Ved endelig klart at definere de betingelser, hvorunder økonomiske aktiviteter kan udføres inden for rammerne af planen eller program met, vil sikkerheden øges og forsinkelser og yderligere omkostninger på projekt niveauet vil blive reduceret. Rapporten om gennemførelsen af VVM-direktivet 1. 12 I 1993 forelagde Kommissionen en beretning for Parlamentet og Rådet om gennemførelsen og virkningen af VVM-direktivet. Beretningen viste, at medlems staterne har gjort betydelige fremskridt med hensyn til gennemførelsen af direktivet, og at der er sket en forbedring i de oplysninger, der stilles til rådighed for beslutningstagerne under procedurerne for godkendelsen af gennemførelsen af projekter. En af konklusionerne i beretningen var imidlertid, at projekttrinsvurderingen finder sted for sent i beslutningsprocessen til at kunne behandle alle vigtige spørgsmål: "Det er klart, at vurderingen af visse projekters virkning på miljøet finder sted for sent i planlægnings- og beslutningsprocessen. Dette har faktisk til følge, at der ikke tages hensyn til eventuelle alternativer, hverken i forbindelse med det enkelte projekt, der er under overvejelse, eller med dets særlige placering eller linjeføring. Dette er en begrænsning, som er uløseligt forbundet med, at vurderingen af virkningerne på miljøet sker på det individuelle projekttrin, da en lang række vigtige politiske beslutninger allerede vil være truffet inden projekttrinet er nået, hvilket så begrænser manøvreringsmulighederne på det detaljerede projekttrin. " 1. 13 Kort sagt blev det konstateret, at der i medlemsstaterne kun fandtes et begrænset antal bestemmelser om integrering af en miljøvurdering i beslutningstagnings- procedurerne for planer og programmer. Hensigten med det foreliggende forslag er at gøre noget ved denne iboende begrænsning i VVM-direktivet ved at supplere det med et direktiv, hvor der kræves vurdering af planer og programmer. Ud fra denne synsvinkel kan forslaget ses som den anden fase i den proces, der blev indledt i 1985 med vedtagelsen af VVM-direktivet. Forholdet mellem VVM-direktivet og nærværende forslag 1. 14 Udvidelsen af miljøvurderingsordningen til plan- og programtrinet i beslut ningstagningen vil give et mere effektivt vurderingssystem. Det vil betyde, at der foretages en passende type vurdering på et passende stadium i beslutnings processen. Under SMV-forslaget vil strategiske emner blive vurderet på plan- og programtrinet og overlade miljøvurderingen på projekttrinet at behandle specifikke spørgsmål i det foreslåede projekt. Dette vil resultere i en mere strømlinet vurdering på projekttrinet. Ved at foretage en overordnet vurdering på det strategiske niveau kan dele af de oplysninger, der kræves i VVM-direktivet om redegørelse for miljøvirkninger anvendes eller gives mindre detaljeret ved at henvise til den allerede gennemførte vurdering på det strategiske niveau. Hvad procedure angår, ligner kravene i det gældende WM-direktiv og nærværende forslag meget hinanden. Medlemsstaterne kender derfor allerede de forskellige faser i procedurerne. Dette vil sikre rettidig gennemførelse af det nye direktiv i medlemsstaterne. VVM-proceduren vil derfor blive lettere og i nogle tilfælde endog overflødig. Dette vil formodentlig være tilfældet for de fleste projekter, for hvilke medlemsstaterne i henhold til det ændrede WM-direktiv skal foretage en screening-undersøgelse, før de beslutter at underkaste dem VVM-proceduren. Behovet for en omfattende miljøvurdering på projekttrin vil imidlertid forblive obligatorisk for de projekter, som i henhold til det ændrede WM-direktiv under alle omstændigheder skal underkastes en W M. Internationale initiativer og fællesskabsinitiativer 1. 15 Behovet for miljøvurdering på et højere niveau end projekttrinet erkendes i Espoo- konventionen om miljøvurdering i en grænseoverskridende sammenhæng, som blev undertegnet i Espoo, Finland, den 25. februar 1991 af 29 lande, herunder alle medlemsstater. Ifølge konventionen skal konventionens parter, i fornødent omfang, bestræbe sig på at anvende WM-principperne på strategier, planer og programmer. 1. 16 På fællesskabsplan blev behovet for miljøvurdering af planer og programmer anerkendt i Rådets direktiv 92/43/EØF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter. Ifølge direktivets artikel 6, stk. 3, skal alle planer eller projekter, der kan påvirke et særligt bevaringsområde, som er udpeget under direktivet, væsentligt, underkastes en passende vurdering. Herved erkendes betydningen af at sikre, at der tages tilstrækkeligt hensyn til bevaringsmålsætningerne for de ud pegede områder både på plantrinet og på projekttrinet. Behovet for at overveje miljømålsætninger på alle beslutningstagningsniveauer gælder også for situationer, som ikke vedrører særlige bevaringsområder. Medlemsstatsinitiativer 1. 17 Ifølge en undersøgelse lavet for Kommissionen om lovgivning om og procedurer for vurdering af planer og programmer inden for Fællesskabet (marts 1995) er der sket en betydelig udvikling i medlemsstaterne på dette område siden 1988, og alle medlemsstater har en vis erfaring med at gennemføre sådanne vurderinger. Undersøgelsen konstaterede imidlertid to væsentlige mangler i de ordninger, der anvendes i Fællesskabet: 1) 2) selv om medlemsstaterne har nogle bestemmelser om at vurdere de sandsynlige miljøvirkninger ved gennemførelse af planer og programmer, der vedtages med henblik på anlægstilladelse, er dækningen af sådanne planer og programmer ikke fuldstændig selv hvor der findes en form for miljøvurderingsordning, overholder den ikke altid de grundlæggende krav til en sådan ordning, f. eks. omfatter de ikke altid de væsentligste til vurderingen forelagte oplysninger miljøvirkninger, og der er måske heller ikke noget formelt krav om at høre offentligheden. De anvendte ordninger i Fællesskabet er således mangelfulde, både hvad angår deres dækning af planer og programmer og deres proceduremæssige krav. Størstedelen af medlemsstaterne har ingen SMV-lovgivning. Kun tre medlems stater har en sådan lovgivning, der i store linjer opfylder mindstekravene i forslaget. To medlemsstater har denne lovgivning for nogle af deres regioner, som stort set opfylder direktivets mindstekrav. Ingen af de gældende arealplanlægningsordninger i andre medlemsstater dækker alle mindstekrav til en SMV-direktivlignende vurdering. Det bør imidlertid bemærkes, at de fleste medlemsstater har procedurer for høring af både den berørte offentlighed og miljømyndighederne under udarbejdelsen af planlægnings- programmer for fysisk planlægning. Eksisterende metoder 1. 18 For at undersøge, om der fandtes metoder til vurdering af planer og programmers miljøvirkninger, har Kommissionen foretaget en gennemgang af anvendt praksis på dette område (feks. SEA Existing Methodology, 1994, SEA Case-studies, 1996). Konklusionerne heraf, der også blev understøttet af andre nylige publikationer (feks. SEA: Status, Challenges and Future Directions, Dutch Ministry of Environment 1996, The Practice of Strategic Environmental Assessment, Therivel and Partidario 1996), afslører, at der allerede anvendes en lang række metoder og teknikker til miljøvurdering af planer og programmer. Disse metoder er sædvan ligvis baseret på dem, der anvendes til miljøvurdering af projekter, politikker og planlægning. Enkle metoder (såsom kort, checklister, matricer) har således ofte vist sig at være nyttige, medens mere (såsom multikriterie-analyser, geografisk informationssystem, GIS) også er blevet anvendt og anvendes i stadig større udstrækning. I alle tilfælde afhænger valget afpassende metoder af faktorer såsom foranstaltningens mål og omfang, tids- og budgetmæssige begrænsninger eller tilgængeligheden af miljødata. indviklede teknikker Det vil således ikke være mangelen på værktøjer, der vil forhindre, at der gennem føres miljøvurderinger på plan- eller programtrinet. Disse værktøjer er i hurtig udvikling, og det er klart, at et fællesskabsdækkende direktiv, som direktiv 85/337/EØF om miljøvurdering af projekter gjorde det, vil stimulere til forskning og udveksling af erfaring på dette område og føre til udvikling af mere forfinede metoder. Omkostninger 1. 19 Omkostningerne ved at foretage en miljøvurdering af en plan eller et program afholdes generelt af den pågældende offentlige myndighed. Kommissionen foranledigede en undersøgelse af de pågældende omkostninger. Undersøgelsen dækkede de direkte finansielle omkostninger ved en vurdering (feks. betaling af konsulenter) og omkostningerne forbundet med personaleressourcer. De tilfælde, undersøgelsen dækkede, afslørede en relativ omfattende omkostningsvifte. Den generelle konklusion var imidlertid, at de øgede omkostninger ved denne type vurdering er marginale sammenlignet med den nødvendige samlede investering i den overordnede udarbejdelse af den plan eller det program, der vurderes. De miljømæssige fordele ved sådanne vurderinger, som beskrevet ovenfor, skulle bestemt opveje disse omkostninger. 2. BEHOV FQR EN INDSATS PÅ FÆLLESSKABSPLAN Hvilke formål har forslaget set i lyset af EF's forpligtelser? 2. 1. Ifølge traktatens artikel 130 R, stk. 1, skal Fællesskabets politik på miljøområdet bidrage til forfølgelse af målene bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljø kvaliteten, beskyttelse af menneskers sundhed og en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne. En omfattende miljøvurderingsordning, som kræver at der gennemføres vurderinger både på plan- og programtrinet og på projekttrinet, vil yde et væsentligt bidrag til disse mål ved at integrere miljøhensyn i beslutningsprocessen. Henhører den påtænkte handling under EF's enekompetence, eller er der tale om en kompetence, som EF deler med medlemsstaterne? 2. 2 Forslaget henhører ikke under EF's enekompetence. Hvad er problemets EF-dimension? Hvorledes er problemet hidtil blevet behandlet? 2. 3 Ved Rådets direktiv 85/337/EØF blev der indført en ordning med miljøvurdering på projekttrinet i Fællesskabet. Erfaringerne har vist, at der er et væsentligt problem med denne ordning, nemlig at der kun kræves, at der foretages en vurdering i den sidste ende af beslutningsprocessen. Dette betyder, at den miljøvurderingsordning der er oprettet ved fællesskabsretten er ufuldstændig. Den bør suppleres med krav om miljøvurdering på plan- og programtrinet. 2. 4 Manglen på en effektiv og overordnet miljøvurderingsordning på plan- og pro gramtrinet berører alle medlemsstater. Det fører til en generel forsømmelse inden for Fællesskabet med hensyn til fuldstændig at integrere miljøhensyn i beslut ningstagningen. 2. 5 Der foreligger derudover et særligt fællesskabsproblem, når gennemførelsen af en plan eller et program i én medlemsstat kan påvirke miljøet væsentligt i en anden medlemsstat. Det er i sådanne tilfælde vigtigt, at der findes en effektiv miljø vurdering i den medlemsstat, der udarbejder planen eller programmet, inden planen eller programmet vedtages, og at der også finder passende konsultationer sted på tværs af grænserne. Sådanne konsultationer er nødvendige for at sikre, at der tages hensyn til alle væsentlige miljøvirkninger ved gennemførelsen af planen eller programmet, og ikke blot dem, der vedrører den medlemsstats territorium, hvor planen eller programmet udarbejdes. Med forslaget sikres det, at der foretages en effektiv miljøvurdering af sådanne planer og programmer, herunder at der foretages grænseoverskridende høringer. 2. 6 Medlemsstaterne forsøger at behandle disse fælles problemer ved at indføre en række miljøvurderingselementer i deres procedurer for vedtagelsen af planer og programmer. Dette er opmuntrende, for det betyder, at alle medlemsstater har en vis erfaring med og forståelse for dette niveau i miljøvurderingen. En undersøgelse, der blev foretaget for Kommissionen (som der er henvist til i 1. 17 ovenfor) fastlagde imidlertid to hovedmangler i de ordninger, der anvendes i Fællesskabet. For det første er der en ufuldstændig dækning af de vigtigste planer og pro grammer. For det andet opfylder de proceduremæssige krav i de eksisterende vurderingsordninger ikke altid de grundlæggende krav i en miljøvurderings ordning. Kan problemet løses mest effektivt af EF eller af medlemsstaterne? 2. 7 Det er nødvendigt med en indsats på fællesskabsplan for at udbedre de to mangler, der er henvist til ovenfor. Forslaget vil navnlig sikre, at vurderingsordningen i hver medlemsstat dækker hovedparten af planer og programmer for anlægstilladelse, og at vurderingsproceduren er tilfredsstillende. Herved sikres det, at der gennemføres en minimal integrering af miljøhensyn i beslutningstagningen for anlægstilladelse i alle medlemsstater. Ved at fastlægge en grundlæggende rammeprocedure oprettes der en fællesskabsdækkende minimumsordning for miljøvurdering af planer og programmer. Fællesskabet opfylder sine forpligtelser i henhold til traktaten, men går ikke videre end det nødvendige for at imødekomme disse forpligtelser. Nærhedsprincippet imødekommes, direktivets krav er tilstrækkelig smidige til, at medlemsstaterne kan udarbejde de detaljerede ordninger for direktivets gennemførelse. Direktivet giver medlemsstaterne tilstrækkelig råderum til enten at integrere direktivets mindstekrav i gældende nationale procedurer eller ved at oprette nye procedurer for at være i overensstemmelse med direktivet. Hvad vil omkostningerne være ved at Fællesskabet forholder sig passiv? 2. 8 Hvis Fællesskabet ikke handler, vil den miljøvurderingsordning, der er indført under fællesskabsretten, fortsat være ufuldstændig. De to ovenfor nævnte mangler vil fortsat eksistere. Dette vil betyde, at en overordnet integrering af miljøhensyn i de planer og programmer for fysisk planlægning, der udarbejdes inden for Fællesskabet, med det formål at påvirke afgørelser om anlægstilladelse ikke vil finde sted. Der vil blive vedtaget planer og programmer, som har uforudsete negative miljøvirkninger. I betragtning af de rent faktiske miljøfordele, forslaget vil få, vil manglende indsats gøre det vanskeligt at imødekomme de målsætninger, der henvises til i traktatens artikel 130 R, stk. 1, om bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, beskyttelse af menneskers sundhed og en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne. Hvilke handlingsmuligheder har Fællesskabet retsforskrifter osv. ï? (henstilling, finansiel støtte, 2. 9 Der kræves et nyt direktiv, for at indføre en fællesskabsramme for miljøvurdering af planer og programmer og således udbygge den vurderingsordning, der blev indført ved Rådets direktiv 85/337/EØF. En ikke bindende henstilling ville ikke være tilstrækkelig til at udbedre de konstaterede mangler. Udbedring af disse mangler vil kun kunne opnås ved på fællesskabsplan at fastsætte forpligtelser, der tydeligt kan håndhæves. Dette vil sikre, at alle medlemsstater på passende vis vurderer planer og programmer, der er fastlagte i forslaget. Det vil navnlig sikre, at der findes en klar ramme for grænseoverskridende høringer, når en plan eller et i en medlemsstat måtte få væsentlige program for fysisk planlægning miljøvirkninger i en anden medlemsstat. 10 Er det nødvendigt med ensartede forskrifter, eller er det tilstrækkeligt at opstille de generelle mål i et direktiv, der derefter gennemføres af medlemsstaterne? 2. 10 Der foreslås her et rammedirektiv, hvori der fastsættes generelle krav til gennemførelse af en miljøvurdering på planet og programtrinnet for fysisk planlægning, men hvor det frit overlades til medlemsstaterne at afgøre, hvorledes de vil gennemføre disse krav i deres nationale ordninger. Proceduren for udarbejdelse og vedtagelse af planer og programmer er forskellig fra medlemsstat til medlemsstat, og detaljerede regler for gennemførelsen af direktivet, som kan være hensigtsmæssige i én medlemsstat, er måske ikke hensigtsmæssige i en anden medlemsstat. Det bør derfor overlades til medlemsstaterne at udarbejde de detaljerede regler for gennemførelsen af direktivet. Det bør navnlig overlades til medlemsstaterne at afgøre, om de vil integrere de nye krav i de eksisterende procedurer, eller om de finder det mere effektivt at indføre nye procedurer! Dette kan variere fra medlemsstat til medlemsstat eller fra sektor til sektor. Denne løsning med et rammedirektiv blev valgt af lignende grunde til VVM-direktivet og har bevist at være den rette metode i den sammenhæng. 3. HØRINGER 3. 1 3. 2 3. 3 første udkast Det til forslaget blev drøftet med medlemsstaterne den 28. april 1995. Der blev afholdt et nyt møde med medlemsstaterne den 24. juli 1995. Disse møder hjalp med til at fastlægge den type planer og programmer, der vedtages i medlemsstaterne. Denne information var yderst vigtig til at definere forslagets anvendelsesområde og navnlig til at udforme definitionen på "plan og program" i artikel 2. Kommissionen har også konsulteret repræsentanter fra regionale myndigheder, ikke-statslige miljøorganisationer og en række erhvervsorganisationer. De fleste af de adspurgte hilste forslaget velkomment, skønt nogle mente, at forslagets anvendelsesområde skulle være endnu bredere (således at det feks. også dækkede generelle politikker ud over planer og programmer). Berettigelsen for forslagets anvendelsesområde er fastsat under pkt. 1. 2 til 1. 5 ovenfor. En af de adspurgte var bekymret over, at forslaget ville øge omkostningerne ved udarbejdelse og vedtagelse af planer og programmer og medføre forsinkelser. Omkostningerne er behandlet under pkt. 1. 19 ovenfor. Kommissionen mener, at de proceduremæssige trin som fastsat i forslaget er det absolutte minimum, der skal følges i enhver miljøvurderingsordning. Den mener, at hvis ordningen gennemføres effektivt, burde den ikke medføre unødvendige eller uacceptable forsinkelser i udarbejdelsen og vedtagelsen af planer og programmer. 4. RETSGRUNDLAG 4. 1 Nærværende forslag, der er baseret på forsigtighedsprincippet, skal fremme de mål, der er fastsat i artikel 130 R, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, nemlig bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljø kvaliteten, beskyttelse af menneskers sundhed og en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne. 11 Med dette for øje er der i forslaget fastsat en miljøvurderingsprocedure, der skal følges, før der træffes beslutning om planer og programmer, der måtte få væsentlige virkninger for miljøet i forbindelse med planlægning for fysisk planlægning. 4. 2 Hovedformålet med forslaget er at sikre, at de ansvarlige myndigheder, under en administrativ procedure og før den endelige beslutning træffes, undersøger og tager hensyn til de virkninger, som den endelige beslutning måtte få for miljøet. I denne henseende udgør redegørelsen om miljøsituationen, der udarbejdes af den ansvarlige myndighed, samt høring af miljømyndighederne og den berørte offentlighed støtte for beslutningstagningen. Det er derfor i bund og grund kun beskyttelse af miljøinteresser - gennem bevidstgørelse af de myndigheder, der sidder på beslutningerne - som dette forslag direkte tager sigte på. Det skal ligeledes understreges, at dette forslag specielt vedrører procedurer. Dette betyder, at det indeholder bestemmelser om vurdering og høring under det forberedende arbejde og hensyntagen til resultaterne af denne vurdering og disse høringer i den endelige beslutning med henblik på miljøbeskyttelse, uden derfor at give disse resultater bindende virkning i forbindelse med beslutningstagningen, idet vurderingsbeføjelserne såvel som den endelige beslutning forbliver de ansvarlige myndigheders enekompetence. De mulige virkninger af de foranstaltninger, der er indeholdt i forslaget om planlægning for fysisk planlægning som sådan kan derfor kun betragtes som indirekte. 4. 3 På denne baggrund fremgår det, at retsgrundlaget for forslaget er traktatens artikel 130 S, stk. 1. 5. BEMÆRKNINGER TIL FORSLAGETS ARTIKLER 5. 1 5. 2 Artikel 1 fastsætter direktivets mål, som er et højt miljøbeskyttelsesniveau, ved at sikre at der foretages en miljøvurdering, og at der tages hensyn til resultaterne herafunder udarbejdelsen og vedtagelsen af bestemte planer og programmer, der kan påvirke miljøet væsentligt. Artikel 2 definerer en række udtryk, som er anvendt i forslaget. Af særlig betydning er definitionen på udtrykkene "plan" og "program". Definitionen på disse udtryk afgrænser forslagets anvendelsesområde. Det bør bemærkes, at forslaget kun gælder for formelle planer og programmer, dvs. dem, der skal vedtages af en offentlig myndighed ifølge en retsakt med det formål at fastlægge rammerne for efterfølgende afgørelser om anlægstilladelse. Denne artikel henviser til generelle planer og programmer for fysisk planlægning samt planer og programmer for fysisk planlægning inden for sektorer såsom transport, energi, affaldsforvaltning, vandforvaltning, industri, telekommunikation og turisme. Dette direktiv vil for eksempel gælde for en plan for fysisk planlægning i affalds- forvaltningssektoren, der vedrører behovet for og beliggenheden af affaldsbe handlingsanlæg og telekommunikationsplaner og -programmer, der indeholder bestemmelser om arten og for telekommunikationsanlæg såsom basisstationer for mobiltelefoner og sendeanlæg. størrelsen af eller driftsbetingelserne Desuden defineres 'ansvarlig myndighed' og 'anlægstilladelse' på samme måde som i VVM-direktivet 85/337/EØF. Disse udtryk er allerede velkendte i medlems- 12 5. 3 5. 4 5. 5 staterne, hvilket "miljøvurdering'. letter gennemførelsen. I denne artikel defineres ligeledes Artikel 3 fastsætter bestemte proceduremæssige krav til gennemførelsen af direktivet. Artikel 4: Stk. 1 indeholder bestemmelse om, at der skal gennemføres en miljøvurdering før en ansvarlig myndigheds vedtagelse af planer eller programmer omhandlet i artikel 2, eller forelæggelse af sådanne efter lovgivningsproceduren. I stk. 2 fastsættes, at bestemmelserne i dette direktiv kun gælder for planer og programmer, hvis første formelle forberedelse finder sted efter den overgangs periode, der henvises til i artikel 12, stk. 1. Stk. 3 henviser til en screeningsbestemmelse for mindre ændringer af eksisterende planer og programmer, som ikke i alle tilfælde måtte få væsentlige miljøvirkninger. I sådanne tilfælde har medlemsstaterne mulighed for at screene sådanne ændringer af planer og programmer for at fastslå, om de måtte få væsentlige miljøvirkninger. Stk. 4 henviser til en screeningsbestemmelse for planer og programmer på lokalt plan, som bestemmer en særlig anvendelse af mindre arealer. Det kunne for eksempel dreje sig om en byggeplan med detaljer om, hvordan bygningerne må opføres, deres højde og brede Da sådanne planer og programmer ikke i alle tilfælde får væsentlige miljøvirkninger, kan medlemsstaterne vælge at screene sådanne planer og programmer. Artikel 5 og bilaget beskriver, hvilke oplysninger der skal gives, når der kræves en miljøvurdering. Den ansvarlige myndighed (dvs. den myndighed, der er ansvarlig for vedtagelsen af planen eller programmet eller for forelæggelsen af den/det efter lovgivningsprocedurerne) skal give de oplysninger, der er nævnt i bilaget, så detaljerede som det med rimelighed kan forlanges af hensyn til vurderingen af miljøvirkningerne fra gennemførelsen af planen eller programmet. Artikel 5 tager højde for det eventuelle hierarki af planer og programmer, idet det erkendes, at de oplysninger, der med rimelighed kan forlanges, varierer afhængigt af hvor detaljeret planen eller programmet er, og hvorvidt bestemte problemer bedre kan vurderes i detaljer på forskellige trin i beslutningsprocessen. Den ansvarlige myndighed vil skulle "scope" miljøredegørelsen. Der skal feks. fastlægges de sandsynlige væsentlige miljøvirkninger af planens eller programmets gennem førelse, og det skal afgøres hvilket detaljeringsniveau, der skal anvendes i miljøredegørelsen til at beskrive disse virkninger. Ved at træffe denne scopings- afgørelse må den ansvarlige myndighed konsultere relevante miljømyndigheder og/eller organer. Dette vil give scopingsforløbet den nødvendige uafhængig hed sgrad. 5. 6 Artikel 6 bestemmer, at de ansvarlige miljømyndigheder og/eller organer samt offentligheden skal have lejlighed til at kommentere de oplysninger, der gives efter artikel 5, og den pågældende plan eller det pågældende program. Høringen er et væsentlig led i enhver miljøvurderingsprocedure. Med hensyn til definitionerne på "berørte miljømyndigheder" og "berørt offentlighed" anvendes disse udtryk ligeledes i WM-direktiv 85/337/EØF og 13 anvendes derfor allerede af medlemsstaterne uden vanskeligheder, og de er derfor blevet valgt til dette direktivforslag. Eftersom medlemsstaternes administrative systemer er forskellige, overlades det til medlemsstaterne at definere, i henhold til deres nationale administrative system, de respektive miljømyndigheder og/eller organer samt den berørte offentlighed og at fastlægge de nærmere regler for sådanne høringer. Artikel 7 gælder, hvor gennemførelsen af en plan eller et program i én medlemsstat vil kunne påvirke miljøet væsentligt i en anden medlemsstat. I sådanne tilfælde kræver artiklen, at de to medlemsstater indleder konsultationer, såfremt den medlemsstat, hvis miljø vil kunne påvirkes, anmoder herom. Artikel 8 kræver, at den ansvarlige offentlige myndighed tager hensyn til resultaterne af vurderingsprocessen inden den pågældende plan eller det pågældende program vedtages eller forelægges efter lovgivningsprocedurerne. Miljøvurderingen skal sikre, at beslutningstagere tager de relevante miljøhensyn i betragtning. I nogle tilfælde vil dette medføre, at den ansvarlige myndighed ændrer forslaget. Den endelige afgørelse forbliver imidlertid beslutningstagerens. Artikel 9 sikrer, at de ansvarlige miljømyndigheder og/eller organer samt den berørte offentlighed orienteres om planens eller programmets vedtagelse eller forelæggelse efter lovgivningsprocedurerne, og om hvorledes der er taget hensyn til resultaterne fra miljøvurderingen. Dette er vigtigt, fordi det sikrer, at beslut ningen kan undersøges nøje af de berørte parter. 5. 7 5. 8 5. 9 5. 10 Artikel 10 vedrører forbindelserne mellem forslaget og andre fællesskabsretsakter. Det tydeliggør, at medlemsstaterne ikke kan fravige kravet om vurdering på projekttrinet i henhold til direktiv 85/337/EØF, alene fordi der er blevet foretaget en vurdering på plan- eller programtrinet. Dette er i overensstemmelse med den hensigt, at der bør foretages en passende type vurdering på et passende trin. Dette vil ikke medføre unødvendig gentagelse af vurderinger. Hensigtsmæssig scoping ifølge artikel 5 skulle sikre, at en miljøredegørelse på plan- eller programtrinet kun indeholder de oplysninger, der er nødvendige for at overveje miljøvirkningerne af den pågældende plans eller programs gennemførelse. Bygherrer vil på projekttrinet kunne koncentrere deres ressourcer om at give de oplysninger, der er relevante for specifikke detaljer i det foreslåede projekt. Artikel 10 udelukker ligeledes fra direktivet forvaltningsplaner for særlige bevaringssområder under naturtype direktivet (direktiv 92/43/EØF), der indeholder bevaringsforanstaltninger med henblik på at beskytte de pågældende områder. I stk. 3 gøres det klart, at ingen har ret til juridisk at anfægte de afgørelser, der træffes efter lovgivningsprocedurerne. Det er ikke hensigten med det foreslåede direktiv at blande sig i de lovgivningsprocedurer, der gælder for vedtagelse af planer eller programmer. Forslaget begrænser sig derfor til den forberedende før- lovgivningsfase, som slutter, når et plan- eller programudkast forelægges et lov givende organ. Formålet med dette stykke er at sikre, at eventuel utilfredshed med en SMV i den forberedende før-lovgivningsfase ikke vil resultere i, at den efterfølgende lovgivningsprocedure anfægtes for retten. 5. 11 Artikel 11 kræver, at medlemsstaterne og Kommissionen udveksler oplysninger om anvendelsen af direktivet. Den kræver også, at Kommissionen sender 14 Parlamentet og Rådet en beretning om direktivets gennemførelse og virkning. Beretningen sendes 7 år efter direktivets ikrafttrædelse, og Kommissionen skal følge beretningen op med et forslag om ændring af direktivet, såfremt dette er ønskeligt ifølge beretningen. 5. 12 Artikel 12 indeholder bestemmelser om direktivets ikrafttrædelse. Det indeholder ligeledes en bestemmelse om, at medlemsstaterne skal meddele Kommissionen en liste over de typer planer og programmer, som de vil underkaste en miljøvurdering i medfør af dette direktiv. 5. 13 Artikel 13 bestemmer, at direktivet træder i kraft den 20. dag efter offentlig gørelse, og artikel 14 siger, at direktivet er rettet til medlemsstaterne. 15 RÅDETS DIREKTIV om vurdering af bestemte planers og programmers virkning på miljøet Forslag til RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 S, stk. 1, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg2, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget3, i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 C4, i samarbejde med Europa parlamentet, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til traktatens artikel 130 R skal Fællesskabets miljøpolitik bidrage til bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, beskyttelse af menneskers sundhed og en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne, og den skal bygge på forsigtigheds princippet; dette betyder blandt andet, at miljøhensyn skal integreres tilstrækkeligt i planer og programmer, som vedtages i medlemsstaterne som et led i beslutningsprocessen vedrørende fysisk planlægning med det formål at fastlægge en ramme for efterfølgende anlægstilladelser (navnlig dem, som omfattes af Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters virkninger5); nærværende direktiv sigter mod et højt miljøbeskyttelsesniveau ved at nå målsætningerne i artikel 130 R, stk. 1, og er af proceduremæssig art; det fastlægger en miljø vurderingsprocedure, som den ansvarlige myndighed skal følge, før der træffes endelige beslutning om planer og programmer, der måtte få virkninger for miljøet; miljøvurdering er et vigtigt værktøj for integreringen af miljøhensyn i sådanne planer og programmer, fordi det herved sikres, at de relevante offentlige myndigheder tager hensyn til planernes og programmernes sandsynlige miljøvirkninger, før de godkendes; Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling6 bekræfter, at det er vigtigt at vurdere planers og programmers sandsynlige miljøvirkninger; 1 EFTnr. C 2 EFT nr. C 3 EFT nr. C 4 Europa-Parlamentets udtalelse af Parlamentets afgørelse af 5 EFT nr. L 175 af 5. 7. 1985, s. 40. 6 EFT nr. C 138 af 17. 5. 1993, s. 5. (EFT nr. C ), Rådets fælles holdning af og Europa- 18 de forskellige miljøvurderingsordninger, der anvendes i medlemsstaterne, er utilstræk kelige, fordi de ikke dækker alle de overordnede planer og programmer, der fastlægger rammerne for efterfølgende beslutninger om anlægstilladelse, og fordi de ikke altid indeholder de minimale proceduremæssige krav, der er nødvendige for at sikre et højt miljøbeskyttelsesniveau; de miljøvurderingsordninger for planer og programmer, der anvendes i Fællesskabet, sikrer ikke, at der foretages passende grænseoverskridende høringer, hvor gennemførelse af en plan eller et program, der udarbejdes i en medlemsstat, måtte få væsentlige virkninger for miljøet i en anden medlemsstat; det er derfor nødvendigt på fællesskabsplan at fastlægge en generel miljøvurderings- ramme, der skal rette op på disse mangler og derved bidrage til forfølgelse af de i traktaten fastlagte miljømålsætninger; i overensstemmelse med nærhedsprincippet og for at sikre den nødvendige ensartethed og gennemsigtighed fastsætter dette direktiv de overordnede principper for miljøvurderings ordninger, idet det overlades til medlemsstaterne at fastlægge de proceduremæssige detaljer; de planer og programmer, som vurderes under dette direktiv, er dem, der vedtages som et led i beslutningsprocessen vedrørende fysisk planlægning med henblik på at fastlægge rammerne for efterfølgende anlægstilladelser, herunder strategiske planer og programmer, som vedtages inden for energi-, affalds-, vand-, industri- (herunder råstofudvinding), telekommunikations- og turistsektorerne samt bestemte infrastrukturplaner og -pro grammer; sådanne planer og programmer vedtages efter to typer procedure, og direktivet skal anvendes på planer og programmer, der vedtages efter begge procedurer, nemlig på planer og programmer, der vedtages af ansvarlige myndigheder, i hvilket tilfælde vurderingen gennemføres, inden planen eller programmet vedtages af den pågældende ansvarlige myndighed, og på planer og programmer, der vedtages ved hjælp af en retsakt, i hvilket tilfælde vurderingen gennemføres, inden planen eller programmet forelægges efter lovgivningsproceduren; hvor der kræves en vurdering ifølge dette direktiv, bør den gennemføres på grundlag af en miljøredegørelse, der indeholder de nødvendige oplysninger, alt efter plan- eller program trinet i beslutningsprocessen, til at vurdere de sandsynlige væsentlige miljøvirkninger ved at gennemføre planen eller programmet; for at sikre gennemsigtighed i beslutningsprocessen, samt at de oplysninger, der er givet med henblik på vurderingen, er omfattende og pålidelige, er det nødvendigt at fastsætte, at myndigheder og/eller organer med relevant ansvar på miljøområdet og offentligheden skal høres under vurderingen af planer og programmer; hvor gennemførelsen af en plan eller et program, som er udarbejdet i én medlemsstat, vil kunne påvirke miljøet væsentligt i andre medlemsstater, bør der finde konsultationer sted mellem de pågældende medlemsstater; den ansvarlige myndighed skal tage hensyn til resultaterne af vurderingen, før den vedtager planen eller programmet eller forelægger den efter lovgivningsproceduren, idet 17 vurderirigsbeføjelsen og den enekompetence; endelige beslutning forbliver denne myndigheds anvendelsen og virkningen af dette direktiv bør tages op til fornyet overvejelse syv år efter dets ikrafttrædelse - UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: Artikel 1 Formålet med dette direktiv er at sikre et højt miljøbeskyttelsesniveau ved sikring af, at der gennemføres en miljøvurdering af bestemte planer og programmer, samt at resultaterne heraf tages i betragtning under udarbejdelsen og vedtagelsen af sådanne planer og programmer. Artikel 2 I dette direktiv forstås ved: a) "planer og programmer" i) udelukkende planer og programmer for fysisk planlægning der udarbejdes og vedtages af en ansvarlig myndighed, eller som udarbejdes af en ansvarlig myndighed med henblik på vedtagelse ved en lovgivningsakt, og som er et led i beslutningsprocessen for fysisk planlægning med henblik på at fastlægge rammerne for efterfølgende anlægstilladelser, og som indeholder bestemmelser om projekters art, størrelse, beliggenhed eller driftsbetingelser ii) ændringer af eksisterende planer og programmer, som beskrevet i nr. i) denne definition omfatter planer for fysisk planlægning og programmer inden for sektorer lufthavne), energi, såsom transport (herunder transportkorridorer, havneanlæg og affaldsforvaltning, vandressourceforvaltning, industri (herunder udvinding af mineralske råstoffer), telekommunikation og turisme b) c) d) "ansvarlig myndighed" den myndighed, som medlemsstaterne udpeger som ansvarlig for opfyldelse af forpligtelserne ifølge dette direktiv "anlægstilladelse" den ansvarlige myndigheds beslutning, som giver bygherren ret til at iværksætte et projekt Projekt: - gennemførelse af anlægsarbejder eller andre installationer eller arbejder, - andre indgreb i det naturlige mjljø eller i landskaber, herunder sådanne, der tager sigte på udnyttelse af ressourcer i undergrunden 18 e) "miljøvurdering" udarbejdelse af en miljøredegørelse, gennemførelse afhøringer og hensyntagen til miljøredegørelsen og resultaterne afhøringerne i overensstemmelse med artikel 5 - 8. Artikel 3 Kravene i dette direktiv skal integreres enten i medlemsstaternes gældende procedurer for vedtagelse af planer og programmer, eller for forelæggelse af sådanne efter lovgivnings- prodeduren, eller fastlægges i procedurer, som indføres med henblik på at efterkomme dette direktiv. Artikel 4 1. 2. 3. Der skal i overensstemmelse med artikel 5 -8 gennemføres en miljøvurdering af en plan eller et program før den ansvarlige myndigheds vedtagelse eller forelæggelse efter lovgivningsproceduren. Den i stk. 1 omhandlede forpligtelse gælder kun for planer og programmer, hvis første formelle forberedelsesakt finder sted efter den i artikel 12, stk. 1, anførte dato. Mindre ændringer af eksisterende planer eller programmer kræver kun en miljøvur dering, når medlemsstaterne mener, at sådanne ændringer måtte få væsentlige negative miljøvirkninger. 4. Planer eller programmer, der foreskriver en særlig anvendelse af mindre arealer på lokalt plan, kræver kun en miljøvurdering, når medlemsstaterne mener, at sådanne ændringer måtte få væsentlige negative miljøvirkninger. Artikel 5 1. Når der kræves en miljøvurdering efter artikel 4, udarbejder den ansvarlige myndighed en miljøredegørelse med de oplysninger, der er nævnt i bilaget. 2. Oplysningerne i den miljøredegørelse, der gives efter stk. 1, skal være så detaljerede, som det med rimelighed kan forlanges af hensyn til vurderingen af de væsentlige direkte og indirekte virkninger fra gennemførelsen af planen eller programmet for mennesker, fauna, flora, jordbund, vand, luft, klima, landskab, materielle goder og kulturarv under hensyntagen til, hvor detaljeret planen eller programmet er, på hvilket trin den/det befinder sig i beslutningsprocessen, og hvorvidt bestemte forhold bedre kan vurderes på andre trin i denne proces. 3. Den ansvarlige myndighed hører de berørte miljømyndigheder og/eller organer, som er omhandlet i artikel 6, stk. 3, når den tager stilling til, hvor omfattende og detaljerede de oplysninger skal være, der skal gives i miljøredegørelsen. 4. Miljøredegørelsen skal indeholde et ikke teknisk resumé af oplysningerne i rede gørelsen. 19 Artikel 6 1. 2. En kopi af udkastet til planen eller programmet og af den miljøredegørelse, der er udarbejdet i overensstemmelse med artikel 5, stilles til rådighed for de berørte miljømyndigheder og/eller organer samt den berørte offentlighed. De berørte miljømyndigheder og/eller organer samt den berørte offentlighed skal have lejlighed til at udtale sig om udkastet til planen eller programmet og den ledsagende miljøredegørelse, inden planen eller programmet vedtages eller fore lægges efter lovgivningsproceduren. 3. Medlemsstaterne udpeger de myndigheder og/eller organer, der skal høres, og som på grund af deres specifikke miljøansvar måtte blive berørt af miljøvirkningerne ved planers eller programmers gennemførelse. 4. Medlemsstaterne udpeger den offentlighed, der skal høres under hensyntagen til det trin, hvorpå planen eller programmet befinder sig i beslutningsprocessen. 5. 1. 2. De detaljerede ordninger for underretning og høring af de berørte miljømyn digheder og/eller organer samt den berørte offentlighed fastlægges af med lemsstaterne. Artikel 7 Såfremt en medlemsstat mener, at gennemførelsen af en plan eller et program, der er ved at blive udarbejdet vedrørende statens territorium, kan påvirke miljøet væsentligt i en anden medlemsstat, eller såfremt en medlemsstat, der vil kunne blive påvirket væsentligt, anmoder herom, skal den medlemsstat, på hvis område planen eller programmet er under udarbejdelse, inden planen eller programmet vedtages eller forelægges efter lovgivningsproceduren af en ansvarlig myndighed, fremsende en kopi af udkastet til planen eller programmet og den pågældende miljøredegørelse til den anden medlemsstat. Har en medlemsstat fået tilsendt en kopi af udkastet til planen eller programmet og miljøredegørelsen ifølge stk. 1, oplyser den den anden medlemsstat om, hvorvidt den ønsker at blive hørt, inden planen eller programmet vedtages eller forelægges efter lovgivningsproceduren, og i bekræftende fald indleder de pågældende med lemsstater de fornødne høringer om mulige grænseoverskridende virkninger af planens eller programmets gennemførelse og de planlagte foranstaltninger med henblik på at reducere eller fjerne sådanne virkninger. 3. Når medlemsstater i henhold til denne artikel skal foretage høringer, skal de ved sådanne høringers begyndelse aftale en rimelig frist for høringernes varighed. Artikel 8 efter Den myndighed, der lovgivningsproceduren af den pågældende plan eller det pågældende program, tager forud for vedtagelse eller forelæggelse hensyn til den miljøredegørelse, der er udarbejdet i medfør af artikel 5, eventuelle udtalelser, der af afgivet efter artikel 6, og resultaterne af for vedtagelse er ansvarlig forelæggelse eller 20 høringer, der er foretaget efter artikel 7. Den ansvarlige myndighed kan navnlig foretage sådanne ændringer af planen eller programmet, som den anser for hensigtsmæssige på grundlag af miljøredegørelsen og de pågældende udtalelser og høringer. Artikel 9 1. Når en plan eller et program vedtages af den ansvarlige myndighed, underretter den de berørte miljømyndigheder og/eller organer samt den berørte offentlighed og eventuelle medlemsstater, som er blevet hørt efter artikel 7, og stiller for de således underrettede følgende til rådighed: a) en kopi af planen eller programmet som vedtaget og b) en erklæring om, hvorledes den miljøredegørelse, der er udarbejdet efter artikel 5, eventuelle udtalelser afgivet efter artikel 6 og resultaterne afhøringer efter artikel 7, er blevet taget i betragtning i overensstemmelse med artikel 8. 2. De nærmere regler for de i stk. 1 omhandlede oplysninger fastlægges af medlemsstaterne. Artikel 10 1. 2. En miljøvurdering gennemført efter nærværende direktiv berører ikke eventuelle krav efter direktiv 85/337/EØF eller eventuelle andre krav efter fællesskabsretten. Dette direktiv gælder ikke for forvaltningsplaner, der er specielt udarbejdet for særlige bevaringsområder og vedtaget i medfør af artikel 6, stk. 1, i Rådets direktiv 92/43/EØF7. 3. Ingen bestemmelser i dette direktiv kan begrunde krav om retslig prøvelse af en lovgivningsakt, hvorved en plan eller et program er blevet vedtaget. Artikel 11 1. Medlemsstaterne og Kommissionen udveksler oplysninger om erfaringerne med hensyn til anvendelsen af dette direktiv. 2. 3. Syv år efter dette direktivs ikrafttrædelse tilsender Kommissionen Europa- Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen og virkningen af direktivet. På baggrund af den rapport, der er nævnt i stk. 2, forelægger Kommissionen om nødvendigt Rådet et forslag til ændring af dette direktiv. 7 EFTnr. L206af22. 7. 1992,s. 7. 21 Artikel 12 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 1999. Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen om de trufne foranstaltninger. Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de typer af planer og programmer, de vil underkaste en miljøvurdering i henhold til dette direktiv. Artikel 13 Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Artikel 14 Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 22 Bilag Oplysninger omhandlet i artikel 5 Oplysning om følgende emner: a. b. c. d. e. f g. h. planens eller programmets indhold og hovedformål miljøforholdene i områder, som vil kunne påvirkes væsentligt af planen eller programmet eventuelle eksisterende miljøproblemer, som er relevante for planen eller programmet, herunder navnlig problemer, som vedrører områder af særlig miljøværdi, såsom områder udpeget i medfør af direktiv 79/409/EØF8 og 92/43/EØF de miljøbeskyttelsesmål, der er fastlagt på internationalt plan, fællesskabsplan eller medlemsstatsplan (herunder mål fastlagt i andre planer og programmer inden for samme planhierarki), som er relevante for planen eller programmet, og hvorledes der under udarbejdelsen er taget hensyn til disse mål eller enhver anden miljømæssig overvejelse de sandsynlige væsentlige miljøvirkninger ved gennemførelsen af planen eller programmet eventuelle alternative måder til at opnå målene for planen eller programmet, som er blevet overvejet under udarbejdelsen (såsom alternative anlægstyper eller alternative placeringer af anlæg), og årsagen til at disse alternativer ikke er blevet valgt påtænkte foranstaltninger for at undgå, begrænse og om muligt opveje eventuelle væsentlige negative virkninger for miljøet ved gennemførelsen af planen eller programmet eventuelle vanskeligheder (såsom tekniske mangler eller mangel på knowhow) opstået under indsamlingen af de krævede oplysninger. 8 EFT nr. L 103 af 25. 4. 1979, s. 1. 23 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: Forslag til Rådets direktiv om vurdering af bestemte planers og programmers virkning på miljøet 2. BUDGETPOST: B4-3040 3. RETSGRUNDLAG: Traktatens artikel 130 $, stk. 1 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN: 4. 1 Foranstaltningens generelle formål: Udvide miljøvurderingsordningen til også at omfatte planer og programmer for fysisk planlægning 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse/fornyelse: ubestemt 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 5. 1 Ikke-obligatoriske udgifter 5. 2 Ikke-opdelte bevillinger 5. 3 Indtægtstype: ingen 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART - Tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere: 50% - 75% (workshopper, pilotptojekter) - Andet: Undersøgelser/publikationer. 24 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (fastlæggelse af gennemsnitsomkostningerne pr. enhed) - omkostninger til workshopper, undersøgelser og publikationer vedrørende direktivets gennemførelse 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer Elementer År n n + 1 n + 2 n + 3 n + 4 Undersøgelser etc. 2 lait. 2. 3. 3. 4. 4. 4. 4. 4. 4 FB i mio ECU (løbende priser) n + 5 og følgende regnsk. år lait. 4 2. 1. 4 2. 1 7. 3 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne FB i mio ECU År n n + 1 n + 2 n + 3 n + 4 I ALT n + 5 og følgende regnsk. år. 2. 3. 4. 4. 4. 4 1. 2. 1. 1. 1. 2. 125. 275. 125. 275. 125. 275. 125. 275 Forpligtelses bevillinger Betalingsbevillinger år n n 4- 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 og følgende regnskabsår I ALT. 2. 3. 4. 4. 4. 4. 2 25 FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) - Påtænkte specifikke kontrolforanstaltninger: Ved kontrakter efter udbud 9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe - Specifikke mål: tilknytning til det generelle mål: Offentliggørelse af undersøgelser og vejledninger mm. , som skal hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre direktivet - Målgruppe: der sondres eventuelt efter målsætninger; angiv de endelige modtagere af EF-finansieringen og de benyttede formidlere: Administratorer, eksperter og uddannere, som er ansvarlige for planer og programmer for fysisk planlægning i medlemsstaterne 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen Foranstaltningerne behov for finansiering over EF-budgettet, navnlig i betragtning af nærhedsprincippet bidrager valg af nærmere regler for finansieringen til direktivets gennemførelse * fordele sammenlignet med alternative foranstaltninger (sammenligningsfordel) ved at høste og * analyse af lignende foranstaltninger, der eventuelt foretages på EF-plan eller på nationalt plan udveksle erfaringer * forventede afledte virkninger og multiplikatorvirkninger inden for EU. Væsentligste usikkerhedsfaktorer, der kan påvirke foranstaltningens specifikke resultater 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen Direktivet og de finansierede foranstaltninger tages op til revision, når der er gået 5 år. - Indikatorer for resultater * indikatorer for output (udviste aktiviteter) * indikatorer for virkninger ifølge de satte målsætninger De nærmere regler for og regelmæssigheden af den fastsatte evaluering Vurdering af de opnåede resultater (i tilfælde af videreførelse eller fornyelse af en igangværende foranstaltning) 26 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (SEKTION III, DEL A, I DET ALMINDELIGE BUDGET) Den effektive mobilisering af de fornødne administrative ressourcer vil følge af Kommissionens årlige beslutning om fordelingen af ressourcerne blandt andet under hensyntagen til supplerende personale og beløb, der bevilges af budgetmyndigheden. 10. 1 Indvirkning på antallet af ansatte Ansættelsesforhold Administrativt personaîe heraf Varighed fastansatte midlertidigt ansatte ved anvendelse af eksisterende ressourcer i GD eller den berørte tjenestegren ved anvendelse af supplerende ressourcer TjenestemændA eller raidlert. B ansatte C Andre ressourcer l ak 1,5 0,5 0,5 2,5 • ™ 1,5 0,5 2,0 0,5 0,5 Indebærer foranstaltningen en forøgelse af Kommissionens personale? I bekræftende fald, med hvor mange ansatte? 10. 2 Global finansiel virkning af supplerende ressourcer Tjenestemænd 0,5 B Midlertidigt ansatte lait Beløb 25372,5 25372,5 (ECU) Beregningsmetode | bevillinger til stillinger (50745/år) Beløbene er udtryk for de samlede omkostninger til supplerende ansatte for hele aktîonsperioden, hvis varigheden er nærmere fastsat, og for 12 måneder, hvis varigheden er ubestemt. 10. 3 Forøgelsen af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen Budgetpost (nr. og betegnelse) 2500 lait Beløb 21,000 21,000 (ECU) Beregningsmetode 1 møde om året for 32 eksperter 8 H I I Beløbene svarer til de samlede omkostninger til foranstaltningen, hvis varigheden er nærmere fastsat, og for 12 måneder, hvis varigheden er ubestemt. 27 ISSN 0254-1459 K0M(96) 511 endelig udg. DOKUMENTER DA 14 Katalognummer: CB-CO-96-666-DA-C ISBN 92-78-13251-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 28


title: WRITTEN QUESTION No. 3447/96 by Hiltrud BREYER to the Council. Cross-border consumer protection between the Saarland (Germany) and Lorraine (France)

eurovoc_concepts:
EU aid
Lorraine
Saarland
consumer protection
frontier region


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3473/96 van Hiltrud BREYER aan dee Raad. FACTT-project en aansprakelijkheid


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3477/96 af Juan COLINO SALAMANCA , Jesús CABEZÓN ALONSO til Rådet. Forbindelserne med Cuba


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3514/96 του Niels KOFOED προς την Επ τροπή. Οδηγία 92/66/ΕΟΚ του Συμβουλίου για τη θέσπιση κοινοτικών μέτρων για την καταπολέμηση της ψευδοπανώλους των πτηνών

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Directive
animal disease
health certificate
health legislation
interpretation of the law
national implementing measure
poultry
veterinary inspection


title: 97/450/CE: Decisión de la Comisión de 4 de diciembre de 1996 relativa a una ayuda de Estado concedida a Bestwood E.F. Kynder GmbH i. GV (El texto en lengua alemana es el único auténtico (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
building slab
claim
redemption
type of business


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3465/96 do Deputado Hiltrud BREYER ao Conselho. Base jurídica do projecto FACTT

eurovoc_concepts:
genetic engineering
genetically modified organism
legal basis
oil seed rape
poultry
research
research project


title: 97/450/CE: Décision de la Commission du 4 décembre 1996 relative à une aide d'État en faveur de Bestwood E. F. Kynder GmbH i. GV (Le texte en langue allemande est le seul faisant foi.) (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3473/96 von Hiltrud BREYER an den Rat. FACTT und Haftung


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3533/96 do Deputado Honório NOVO à Comissão. Deslocalização da GIP (Grundig Indústria de Portugal - Fábrica de Produtos Audio) em Braga (Portugal)

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU aid
EU financing
Hungary
Portugal
audiovisual industry
collective dismissal
transfer of businesses


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3513/96 dell'on. Jan BERTENS alla Commissione. Contributi FESR agli aeroporti di Beek (Paesi Bassi) e Bierset (Belgio)


title: REGLAMENTO (CE) N° 2330/96 DE LA COMISIÓN de 4 de diciembre de 1996 por el que se fija, para el mes de noviembre de 1996, el tipo de conversión agrario específico para el importe del reembolso de los gastos de almacenamiento en el sector del azúcar


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3554/96 dell'on. Karin RIIS- JØRGENSEN alla Commissione. Marchio biologico danese controllato dallo Stato

eurovoc_concepts:
Denmark
eco-label
foodstuff
free movement of goods
marketing standard
organic farming
restriction on competition


title: 97/239/CE: Decisão da Comissão de 4 de Dezembro de 1996 relativa aos auxílios concedidos pela Bélgica no âmbito da operação Maribel bis/ter (Apenas fazem fé os textos nas línguas francesa e neerlandesa) (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
Belgium
State aid
application of EU law
restriction on competition
social security
social-security contribution


title: 97/123/CE: Decisão da Comissão de 4 de Dezembro de 1996 relativa a um processo de aplicação do artigo 85º do Tratado CE e do artigo 53º do Acordo EEE (IV/35.679 - Novalliance/Systemform) (Apenas faz fé o texto em língua alemã) (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
Germany
complaint to the Commission
office equipment
restriction on competition
sanction (EU)
type of business


title: Proposta de REGULAMENTO (CE) DO CONSELHO que abre um contingente pautal comunitário de cevada do código NC 1003 00 destinada ao fabrico de cerveja

eurovoc_concepts:
United States
barley
malt
tariff quota
trade agreement (EU)

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 04. 12. 1996 COM(96)552 final 96/ 0303 (ACC) Proposta de REGULAMENTO (CE) PO CONSELHO que abre um contingente pautal comunitário de cevada do código NC 1003 00 destinada ao fabrico de cerveja (apresentada pela Comissão) EXPOSIÇÃO PQS MOTIVOS No contexto da conclusão das negociações no âmbito do n° 6 do artigo XXIV do GATT, foi assinado um Acordo com os Estados Unidos da América sobre o regime de importação de cereais e arroz. De acordo com os termos desse Acordo: "Os Estados Unidos da América e a Comunidade Europeia acordam em que, no decurso do primeiro trimestre de 1996, e posteriormente a pedido de qualquer das partes, o Governo dos Estados Unidos da América e a Comissão das Comunidades Europeias procederão ao exame do funcionamento do sistema de "preços representativos" para os cereais e o arroz. Se uma das partes considerar que o funcionamento do sistema constitui um sério entrave ao comércio entre as partes, a Comissão, em consulta com o Governo dos Estados Unidos da América, analisará rapidamente os problemas identificados, a fim de aplicar as medidas adequadas". Tendo sido identificados problemas relativamente à cevada para o fabrico de cerveja, propõe-se, em consequência, a abertura de um contingente pautal de 30 000 toneladas para o resto do ano de 1996. % PROPOSTA DE REGULAMENTO DO CONSELHO de que abre um contingente pautal comunitário de cevada do código NC 1003 00 destinada ao fabrico de cerveja O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 113°, Tendo em conta a proposta da Comissão, Considerando que a Comunidade se comprometeu, na conclusão das negociações do artigo XXIV : 6 do GATT, a examinar os problemas identificados no caso em que o funcionamento do sistema do "preço representativo" dos cereais se viesse a revelar um entrave ao comércio; que algumas remessas de cevada destinada ao fabrico de cerveja deram já origem a dificuldades; Considerando que, com vista a remediar estes entraveis, convém abrir, para o período restante de 1996, um contingente pautal comunitário para a cevada do código NC 1003 00 destinada ao fabrico de cerveja; Considerando que as normas de execução do presente regulamento devem ser adoptadas em conformidade com o artigo 23° do Regulamento (CEE) n" 1766/92, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organização comum de merendo no sector dos cereais1, com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n" 923/962, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO : 1 2 JOn°L 181 de 1. 7. 1992, p, 21. JO nò L 126 ,k 24. 5. 1996. p- 37. ^. Artigo r 1. É aberto para o período que vai até 31 de Dezembro de 1996 um contingente pautal comunitário de 30 000 toneladas de cevada de qualidade superior do código NC 1003 00, destinada à produção de malte a utilizar no fabrico de uma determinada cerveja envelhecida em depósitos que contenham madeira de faia. 2. O direito da pauta aduaneira comum aplicável ao contingente é de 50% do direito total em vigor, sem redução, no dia de importação. Artigo 2o A Comissão adoptará as normas de execução do presente regulamento em conformidade com o procedimento estabelecido no artigo 23° do Regulamento (CEE) n" 1766/92, nomeadamente: i) ii) As disposições que garantam a natureza da cevada e a sua proveniência; As disposições relativas à aceitação do documento que permita verificar a garantia prevista na alínea i); iii) As disposições que garantam que a cevada é utilizada para a produção de malte destinado ao fabrico de cerveja. Artigo 3o O presente regulamento entra em vigor no terceiro dia. seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. É aplicável a partir de 1 de Junho 1996. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, V FICHA FINANCEIRA l. RUBRICA ORÇAMENTAL : 1000 DOTAÇÕES 864 milhões de ecus DATA : 25. 9T1996 2. DESIGNAÇÃO DA ACÇÃO : Proposta de regulamento do Conselho que abre um contingente pautal comunitário de cevada do código NC 1003 00 destinada ao fabrico de cerveja 3. BASE JURÍDICA : Artigo 113° do Tratado 4. OBJECTIVOS DA ACÇÃO : Abertura de um contingente pautal de 30 000 toneladas de cevada destinada ao fabrico de cerveja ate 31 de Dezembro de 1996 5. CONSEQUÊNCIAS FINANCEIRAS PERÍODO DE 12 MESES (milhões de ecus) EXERCÍCIO EM CURSO (94) (milhões de ecus) EXERCÍCIO SEGUINTE (95) (milhões de ecus) 5. 0 DESPESAS A CARGO - DO ORÇAMENTO DA CE (RESTITUIÇÕES/INTERVENÇÕES) 5. 1 RECEITAS - RECURSOS PRÓPRIOS DA CE (DIREITOS NIVELADORES/ /DIREITOS ADUANEIROS) - NO PLANO NACIONAL 5. 0. 1 PREVISÃO DAS DESPESAS 5. 1. 1 PREVISÃO DAS RECEITAS + 1. 3 1998 1999 2000 2001 5. 2 MODO DE CÁLCULO : A taxa plena média em vigor actualmente para a cevada destinada ao fabrico de cerveja é de 84. 5 ECU/t. É aplicada ao contingente uma taxa reduzida de 50%. A receita em recursos próprios é, pois, de: 30 000 t x 84,5 ECU/t x 0,5 = 1,3 milhões de ecus 6 0 FINANCIAMENTO POSSÍVEL POR DOTAÇÕES INSCRITAS NO CAPITULO CORRESPONDENTE DO ORÇAMENTO EM EXECUÇÃO 6. 1 FINANCIAMENTO POSSÍVEL POR TRANSFERÊNCIA ENTRE CAPÍTULOS DO ORÇAMENTO EM EXECUÇÃO 6. 2 NECESSIDADE DE UM ORÇAMENTO SUPLEMENTAR 6. 3 DOTAÇÕES A INSCREVER NOS ORÇAMENTOS FUTUROS OBSERVAÇÕES SIM/NAO SIM/NÃO SIM/NAO SIM/NAO < ISSN 0257-9553 COM(96) 552 final DOCUMENTOS PT 02 03 01 N. ° de catálogo : CB-CO-96-556-PT-C ISBN 92-78-10822-7 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo <o


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3533/96 dell'on. Honório NOVO alla Commissione. Delocalizzazione della GIP (Grundig Indústria de Portugal - azienda di prodotti audio) di Braga (Portogallo) (RISPOSTA COMPLEMENTARE)


title: WRITTEN QUESTION No. 3457/96 by Carlos CARNERO GONZÁLEZ , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Alonso PUERTA to the Council. Relations with Cuba

eurovoc_concepts:
Cuba
EU relations
Spain
agreement (EU)
common foreign and security policy
common position


title: 97/239/CE: Decisión de la Comisión de 4 de diciembre de 1996 relativa a las ayudas concedidas por Bélgica en el marco de la Operación Maribel bis/ter (Los textos en lenguas francesa y neerlandesa son los únicos auténticos) (Texto pertinente a los fines del EEE)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3457/96 degli onn. Carlos CARNERO GONZÁLEZ , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Alonso PUERTA al Consiglio. Relazioni con Cuba


title: Regolamento (CE) n. 2327/96 della Commissione del 4 dicembre 1996 che modifica il regolamento (CE) n. 2031/96 che fissa le restituzioni all'esportazione nel settore dei prodotti trasformati a base di ortofrutticoli, ad eccezione di quelle concesse per gli zuccheri addizionati

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
fruit juice
fruit product
vegetable product


title: REGLAMENTO (CE) N° 2321/96 DE LA COMISIÓN de 4 de diciembre de 1996 por el que se fijan las restituciones a la exportación del azúcar blanco y del azúcar en bruto sin perfeccionar


title: QUESTION ECRITE no 3514/96 de Niels KOFOED à la Commission. Directive du Conseil 92/66/CEE établissant des mesures de lutte communautaire contre la maladie de Newcastle


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3513/96 do Deputado Jan BERTENS à Comissão. Subsídios do FEDER aos aeroportos de Beek (NL) e Bierset (B)


title: 362 R 0017 : Neuvoston asetus N:o 17 annettu 6 päivänä helmikuuta 1962 perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan ensimmäinen täytäntöönpanoasetus(EYVL N:o 13, 21.2.1962, s. 204/62)(EP. 08/NIDE 01, s. 8).,362 R 0017 : Reglamento N̊ 17 del Consejo de 6 de febrero de 1962: Primer reglamento de aplicación de los artículos 85 y 86 del Tratado(DO n̊ 13 de 21.2.1962, p. 204/62)(EE 08, V 1, p. 22).,362 R 0017 : Regolamento n. 17 del Consiglio del 6 febbraio 1962: Primo regolamento d'applicazione degli articoli 85 e 86 del Trattato(GU n. 13 del 21.2.1962, pag. 204/62).,362 R 0017 : Regulamento N̊ 17 do Conselho de 6 de Fevereiro de 1962: Primeiro Regulamento de execução dos artigos 85̊ e 86̊ do Tratado(JO n̊ 13 de 21.2.1962, p. 204/62)(EE 08 F 1, p. 22).,362 R 0017 : Regulation No 17 of the Council of 6 February 1962: First Regulation implementing Articles 85 and 86 of the Treaty(OJ No 13, 21.2.1962, p. 204/62)(Series-1 (59-62) p. 87).,362 R 0017 : Rådets Forordning Nr. 17 af 6. februar 1962: Første forordning om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikler 85 og 86(EFT nr. 13 af 21.2.1962, s. 204/62)(SU 1. serie (59-62) s. 81).,362 R 0017 : Rådets Förordning nr 17 Första förordningen om tillämpning av fördragets artiklar 85 och 86 av den 6 februari 1962(EGT nr 13, 21.2.1962, s. 204/62)(SU 8/Vol. 1, s. 8).,362 R 0017 : Règlement n̊ 17 du Conseil du 6 février 1962: Premier règlement d'application des articles 85 et 86 du traité(JO n̊ 13 du 21.2.1962, p. 204/62).,362 R 0017 : Verordening No. 17 van de Raad van 6 februari 1962: Eerste verordening over de toepassing van de artikelen 85 en 86 van het Verdrag(PB nr. 13 van 21.2.1962, blz. 204/62).,362 R 0017 : Verordnung Nr. 17 des Rates vom 6. Februar 1962: Erste Durchführungsverordnung zu den Artikeln 85 und 86 des Vertrages(ABl. Nr. 13 vom 21.2.1962, S. 204/62).,362 R 0017 : Κανονισμός αριθ. 17/62 του Συμβουλίου της 6ης Φεβρουαρίου 1962: Πρώτος κανονισμός εφαρμογής των άρθρων 85 και 86 της συνθήκης(ΕΕ αριθ. 13 της 21.2.1962, σ. 204/62)(ΕΑ 08 Τ1 σ. 25).

eurovoc_concepts:
European undertaking
consolidation of EU law
restriction on competition


title: 96/739/EY: Komission päätös, tehty 3 päivänä joulukuuta 1996, erityisistä yhteisön rahoitusosuuksista Newcastlen taudin hävittämiseksi Ruotsista

eurovoc_concepts:
EU financing
Sweden
animal disease
poultry
slaughter of animals


title: VERORDENING (EG) Nr. 2319/96 VAN DE COMMISSIE van 3 december 1996 inzake de aanvragen voor invoercertificaten voor kwaliteitstarwe waarvoor de voorwaarden bepaald bij Verordening (EG) nr. 774/94 van de Raad gelden

eurovoc_concepts:
common wheat
durum wheat
import licence
product quality
tariff quota


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2316/96 DELLA COMMISSIONE del 3 dicembre 1996 che modifica le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali, delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal


title: Enquête sur le cheptel bovin de mai-juin 1996 : Le cheptel bovin progresse légèrement mais l'offre de viande sur le marché chuterait de 5 % suite aux abattages sanitaires.

eurovoc_concepts:
agricultural statistics
cattle


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2318/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 3ης Δεκεμβρίου 1996 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price