title: Komisjoni otsus, 18. detsember 1996, Natura 2000 kandidaatalade andmevormi kohta

eurovoc_concepts:
bird
exchange of information
form
protected area
protection of animal life
protection of plant life

text: 162 ET Euroopa Liidu Teataja 31997D0266 24. 4. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 15/3. kd L 107/1 KOMISJONI OTSUS, 18. detsember 1996, Natura 2000 kandidaatalade andmevormi kohta (97/266/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 21. mai 1996. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta, (1) muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga, eriti selle artikli 4 lõike 1 teist lõiku ning arvestades, et: direktiivi 92/43/EMÜ artikli 4 lõike 1 teises lõigus sätestatakse, et liikmesriigid peavad edastama komisjonile artikli 4 lõike 1 esimeses lõigus nimetatud Natura 2000 kandidaatalade loetelu koos iga ala käsitleva teabega vormis, mille komisjon on kehtestanud artiklis 21 sätestatud korras; iga Natura 2000 kandidaatala kohta täidetud vormis peab olema ala kaart, nimi, asukoht, suurus ja andmed ala valimisel kasutatud kriteeriumide kohaldamise kohta; käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 92/43/EMÜ artikli 20 kohaselt asutatud komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Direktiivi 92/43/EMÜ artikli 4 lõike 1 teise lõigu kohaselt edastatava teabe vorm, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas, on vastu võetud. (1) EÜT L 206, 22. 7. 1992, lk 7. 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 163 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 2 Brüssel, 18. detsember 1996 Komisjoni nimel komisjoni liige Ritt BJERREGAARD 164 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd LISA Nõukogu direktiiv 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta ning Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta STANDARDNE ANDMEVORM Lõplik versioon ajakohastatud 27. mail 1994, milles on arvesse võetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktist tulenevad muudatused (EÜT L 1, 1. 1. 1995, lk 135–137) EUR 15 versioon Eurostati NUTSi piirkondade 1995. aasta märtsi versioon ning 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 165 STANDARDNE ANDMEVORM Linnukaitsealadele (SPA), ühenduse tähtsusega aladeks identifitseerimiseks sobivatele aladele (SCI) ja erikaitsealadele (SAC) 1. ALA IDENTIFITSEERIMINE 166 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 2. ALA ASUKOHT 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 167 3. ÖKOLOOGILINE TEAVE 168 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 169 170 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 171 172 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 173 174 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 175 176 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 4. ALA KIRJELDUS 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 177 178 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 5. ALA KAITSESTAATUS JA SEOS CORINE’I BIOTOOPIDE ALADEGA 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 179 6. MÕJUD JA TEGEVUS ALAL JA SELLE ÜMBER 180 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 7. ALA KAART 8. SLAIDID JA MUU FOTOMATERJAL (lisada, kui on asjakohane) 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 181 SLAIDIDNATURA 2000 VÕRGUSTIK STANDARDNE ANDMEVORM SELGITAVAD MÄRKUSED SISUKORD Sissejuhatus Lk 182 1. 2. 3. 4. 5. 7. 8. ALA IDENTIFITSEERIMINE …………………………………………………………………………… 185 1. 1 Ala tüüp (kohustuslik) …………………………………………………………………………… 185 1. 2 Ala kood (kohustuslik) …………………………………………………………………………… 185 1. 3 Vormi koostamise kuupäev (kohustuslik) ……………………………………………………… 185 1. 4 Ajakohastamise kuupäev (kohustuslik) ………………………………………………………… 185 1. 5 Seosed muude kirjeldatud aladega (kohustuslik, kui seos on olemas) ………………………… 186 1. 6 Andmeesitaja (kohustuslik) ……………………………………………………………………… 186 1. 7 Ala nimi (kohustuslik) …………………………………………………………………………… 186 1. 8 Ala esitamise ja määramise kuupäevad (kohustuslik) ………………………………………… 186 ALA ASUKOHT ………………………………………………………………………………………… 186 2. 1 Ala keskpunkti asukoht (kohustuslik) …………………………………………………………… 186 2. 2 Ala pindala (kohustuslik) ………………………………………………………………………… 187 2. 3 Ala pikkus ……………………………………………………………………………………… 187 2. 4 Kõrgus merepinnast (märkida, kui on asjakohane) …………………………………………… 187 2. 5 Halduspiirkonna kood, nimi ja protsentuaalne katvus igas piirkonnas (kohustuslik) ………… 187 2. 6 Biogeograafiline piirkond ……………………………………………………………………… 187 ÖKOLOOGILINE TEAVE ……………………………………………………………………………… 189 3. 1. Ala elupaigatüübid ja ala hinnang nende kaitse seisukohast …………………………………… 189 3. 2 Nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ artiklis 4 nimetatud liigid ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud liigid ning ala hinnang nende kaitse seisuskohast …………………………… 192 3. 3 Muud olulised taime- ja loomaliigid …………………………………………………………… 195 ALA KIRJELDUS ……………………………………………………………………………………… 195 4. 1 Ala üldkirjeldus (kohustuslik) …………………………………………………………………… 196 4. 2 Kvaliteet ja tähtsus (kohustuslik) ………………………………………………………………… 196 4. 3 Kahjustatavus (kohustuslik) ……………………………………………………………………… 196 4. 4 Ala määramine (märkida, kui on asjakohane) ………………………………………………… 196 4. 5 Omandiline kuuluvus (märkida, kui on asjakohane) …………………………………………… 196 4. 6 Dokumendid …………………………………………………………………………………… 196 4. 7 Ala andmete muutused (ei täideta): ……………………………………………………………… 196 ALA KAITSE JA SEOS CORINE’I BIOTOOPIDE ALADEGA ………………………………………… 197 5. 1 Kaitsestaatus siseriiklikul ja piirkondlikul tasandil (D liide) (kohustuslik) …………………… 197 5. 2 Käesoleva alaga seotud alad (naaberalad ja muudesse tüüpidesse kuuluvad määratud alad) (mär- kida, kui on asjakohane) ………………………………………………………………………… 197 5. 3 Kirjeldatud ala seos Corine’i biotoopide aladega ……………………………………………… 197 6. TEAVE MÕJUDE JA TEGEVUSE KOHTA ALAL JA SELLE ÜMBRUSES ……………………………… 198 6. 1 Üldmõjud ja tegevus ning mõjutatud ala pindala suurus (E liide) (märkida, kui on asjakohane) ……………………………………………………………………………………… 198 6. 2 Ala kaitsekorraldus ……………………………………………………………………………… 198 ALA KAART (kohustuslik) …………………………………………………………………………… 198 SLAIDID JA MUU FOTOMATERJAL (esitada, kui on asjakohane) …………………………………… 199 182 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Sissejuhatus Natura 2000 eduka täitmise aluseks on eelolevatel aastatel ühenduse tähtsusega elupaikade ja liikide kohta kogutava teabe tase. Euroopas on niisuguste andmete kogumise kogemusi saadud seoses Corine’i biotoopide projektidega, milles praeguseks on kirjeldatud üle 6 000 Euroopa Liidus paikneva looduskaitseala. Põhiandmete väljade aluseks on need kogemused, mida on asjaomaste direktiivide raames muudetud ja laiendatud. Kuna kõik linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi kohaselt klassifitseeritud alad koos moodustavad Natura 2000 võrgustiku, on tervikliku võrgu loomiseks oluline lähtuda mõlema tüübi puhul ühtsetest teabekogumise menetlustest. Andmesisestuse vormi puhul on arvesse võetud mõlema direktiivi kõiki aspekte ja seega on iga ala kohta vaja täita ainult üks vorm. Kõik linnudirektiivil põhinevad varasema andmelehe andmeväljad on täielikus kooskõlas uue andmesisestusvormiga. Niisiis, kui 1 100linnukaitseala (SPA) kohta on andmed olemas, võib need automaatselt üle kanda. Seetõttu kasutatakse edaspidi seda vormi kõikide alade puhul, mis linnudirektiivi kohaselt on määratletud linnukaitsealana (SPA). Elupaikade direktiivi kohaste alade puhul kasutatakse seda esialgu teabe kogumiseks alade kohta, mis sobivad ühenduse tähtsusega aladeks (SCI), kohaldades direktiivi artikli 4 lõiget 1 (1. etapp), mis tuleb lõpetada 1995. aasta juuniks. Natura 2000 selle etapi rakendamiseks vajalike andmete esitamise õiguslik alus on esitatud elupaikade direktiivi artiklis 4, milles on märgitud, et “teave peab sisaldama ala kaarti, nime, asukohta, suurust ja III lisas (1. etapp) ettenähtud kriteeriumide kohaldamisest tulenevaid andmeid, mis esitatakse komisjoni kehtestatud vormis artiklis 21 sätestatud korras”. Linnudirektiivi artikli 4 lõike 3 kohaselt on liikmesriigid juba kohustatud “saatma komisjonile kogu asjakohase teabe, et komisjon saaks teha asjakohaseid algatusi seoses koordineerimisega, millega tagatakse, et (artikli 4) lõigetes 1 ja 2 ettenähtud alad moodustaksid ühtse terviku, mis vastavad nende liikide kaitsmise vajadustele, kes elavad geograafilisel vee- ja maismaa-alal, kus seda direktiivi kohaldatakse. ” Andmebaaside peamised eesmärgid on: 1. anda vajalikku teavet, mis võimaldab komisjonil koostöös liikmesriikidega koordineerida meetmeid, et luua ühtne Natura 2000 võrgustik ja hinnata selle tõhusust nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ I lisa elupaikade ja II lisa liikide kaitsmisel ning nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ I lisas loetletud linnuliikide ja muude rändlinnuliikide elupaikade kaitsmisel; 2. anda teavet, mis aitab komisjonil teha muid otsuseid, et tagada Natura 2000 võrgustiku arvessevõtmine muudes komisjoni tegevusvaldkondades ja -sektorites, eelkõige regionaal-, põllumajandus-, energia-, transpordi- ja turismipoliitikas; 3. abistada komisjoni ja asjakohaseid komiteesid LIFE’i ja muude finantsinstrumentide kaudu rahastatavate meetmete valikul, kui alade kaitsmisega seotud andmed, näiteks maa omandiline kuuluvus ja kaitsekorraldusega seotud tavad, aitavad otsustamist tõenäoliselt hõlbustada; 4. luua sobiv komitee, kus vahetada ja jagada teavet ühenduse tähtsusega elupaikade ja liikide kohta kõikide liikmesriikide kasuks. Käesolevas dokumendis selgitatakse näitlikult kõiki vormi punkte. Lisaks sellele selgitatakse kasutajale mõningaid elemente kasutaja käsiraamatus, eelkõige esmatähtsate elupaigatüüpide tõlgendamise seisukohast. Käesolev vorm on välja töötatud andmete sisestamiseks paberile, arvutisse ja elektrooniliseks andmetöötluseks. Need andmeväljad, mis tuleb täidetakse ühenduse tähtsusega aladeks sobivate alade identifitseerimise etapis, on sisestusvormil esitatud rasvases kirjas kursiivis ja selgitavate märkuste asjakohastes punktides on nende juurde märgitud sõna “kohustuslik”. Need väljad on kohustuslikud ka linnukaitsealade (SPA) puhul. Ökoloogilise teabe nõuete kohta on antud täiendavad selgitused selgitavate märkuste punktis 3. Muud väljad tuleb täidetakse ala SPAks klassifitseerimise või SACiks määratlemise etapis, kui see teave on vajalik seoses ala kaitsmise ja kaitsekorraldusega. Selgitavates märkustes on nende väljade juures sõnad “märkida, kui on asjakohane”. 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 183 Eeldatakse, et üles märgitakse kogu ala määramiseks või klassifitseerimiseks vajalik teave. Selle hulka kuulub eelkõige teave, millega põhjendatakse kõnealuse ala valikut, ning teave, mis võimaldab hinnata selle panust Natura 2000 võrgustiku tõhususse ja sidususse. Täiendav asjakohane teave tuleks esitada nii kiiresti kui võimalik. Alade puhul, mis on lõplikult lülitatud Natura 2000 võrgustikku, on soovitatav täita kõik väljad, sest vormis sisalduvate teabeväljade hulk piirdub ainult nendega, mida peetakse ala kaitse ja seire seisukohast siseriiklikult ja ühenduse tasandil kõige tähtsamaks. Asjakohaste asutustega konsulteerides on eesmärk arendada Natura 2000 andmebaasi nii, et selle andmed oleksid kooskõlas rahvusvaheliste lepingute ja kokkulepete ning konventsioonide alusel kogutud teabega, näiteks biogeneetilistelt kaitsealadelt ja Euroopa Nõukogu Euroopa diplom aladelt kogutud andmetega. Tuleb silmas pidada, et lisaks elupaikade registreerimisele igal alal peavad liikmesriigid esitama elupaikade direktiivi III lisa kohaselt iga elupaigatüübi üldpindala oma riigis ja III lisas ettenähtud analüüsi jaoks lisaks andmetele iga ala populatsioonide kohta hinnangulised arvud iga riigi territooriumil. See teave, nagu ka teave linnupopulatsioonide kohta, tuleb esitada eraldi failidena. Praegu luuakse Ornise komitee egiidi all andmebaasi kõikide ühenduse piirkondade linnupopulatsioonide kohta. 184 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Joonis 1 Võimalikud aladevahelised seosed SPA Ühenduse tähtsusega alaks (SCI) sobiv ala Koodi tüüp Natura 2000 vormi täitmise juhised A Määratud SPA, mis ei ole seotud muude Natura 2000 aladega. — Täidetakse üks vorm ala kohta. B SCIks sobiv ala, mis ei ole seotud muude Natura 2000 aladega. — Täidetakse üks vorm ala kohta. C SCIks sobiva ala piirkond, mis on sama kui määratud SPA. — Täidetakse üks vorm ala kohta. D E F G SPA, mis piirneb (kuid ei kattu) muu Natura 2000 alaga, mis võib olla SCIks sobiv ala või SPA teises halduspiirkonnas. SCIks sobiv ala, mis piirneb teises halduspiirkonnas asuva Natura 2000 alaga, mis võib olla SPA või SCIks sobiv ala teises halduspiirkonnas. — Käsitletakse kahe eraldi alana; täidetakse kaks vormi ja mõlemale vormile mär- gitakse seotud Natura 2000 ala(de) koodid. SPA, mis sisaldab SCIks sobivat ala. SCIks sobiv ala asub täielikult määratud SPA sees. — Käsitletakse kahe eraldi alana, täidetakse kaks vormi ja mõlemale vormile mär- gitakse seotud Natura 2000 ala(de) koodid. H Määratud SPA asub täielikult SCIks sobiva ala sees. I J SCIks sobiv ala, mis sisaldab määratud SPAd. — Käsitletakse kahe eraldi alana, täidetakse kaks vormi ja mõlemale vormile mär- gitakse seotud Natura 2000 ala(de) koodid. SPA, mis osaliselt kattub SCIks sobiva alaga. K SCIks sobiv ala kattub osaliselt määratud SPAga. — Käsitletakse kahe eraldi alana, täidetakse kaks vormi ja mõlemale vormile mär- gitakse seotud Natura 2000 ala(de) koodid. 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 185 Natura 2000 andmesisestusvorm ja andmebaas Natura 2000 praegusesse arenguetappi kuuluvate alade kohta kasutatakse üht tüüpi vormi, mis hõlmab linnukaitsealasid (SPA) ja ühenduse tähtsusega aladeks (SCI) sobivaid alasid. Võib esineda juhtumeid, kus omavahel on seotud kaks või enam Natura 2000 ala. Joonisel 1 on esile näidatud võimalikud seosed, mis võivad esineda kahe Natura 2000 ala vahel. Kui kaks ala kattuvad või kui üks ala asub täielikult teise ala sees, tuleb täita kaks eraldi vormi. See on tingitud erinevatest õiguslikest tagajärgedest, mis tulenevad alade erinevatest määramistüüpidest. 1. ALA IDENTIFITSEERIMINE 1. 1. Ala tüüp (kohustuslik) Selles ühetähelises koodis võetakse arvesse võimalikke seoseid ühenduse tähtsusega aladeks (SCI) sobivate kandidaatalade ja klassifitseeritud linnukaitsealade (SPA) vahel. Iga kood (A-K) vastab teatavale kindlale seosele, nagu on esitatud joonisel 1. Kui seos on olemas mitme alaga, kasutatakse koodi, mis tähistab valitsevat seost. Kood võimaldab automaatselt identifitseerida ala tüüpi (ala on SPA, SCIks sobiv ala või mõlemad). 1. 2. Ala kood (kohustuslik) Relatsioonandmebaasis on iga ala tähistatud kordumatu koodiga, mis moodustab andmebaasi võtmekirje. Ala kordumatu kood koosneb üheksast tähemärgist ja käsitleb kahte osa: 1. kaks esimest koodi on riikide koodid AT: BE: DE: DK: ES: FI: FR: GR Austria Belgia Saksamaa Taani Hispaania Soome Prantsusmaa Kreeka IE: IT: LU: NL: PT: SE: UK: Iirimaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Portugal Rootsi Ühendkuningriik 2. ülejäänud seitse tähemärki, mis moodustavad iga ala kordumatu tähtnumbrilise koodi, tuleb esitada loogilise ja ühtse süsteemi alusel, mille määratleb vastutav siseriiklik asutus. Tuleb arvesse võtta, et seos võib esineda ka kirjeldatud ala ja Corine’i biotoopide aladena määratletud alade vahel. See teave esitatakse vormi punktis 5, mis käsitleb seoseid muude määratud aladega (valikuline). 1. 3. Vormi koostamise kuupäev (kohustuslik) Sisestatakse kuupäev, mis soovitakse märkida registreeritud teabe koostamise kuupäevaks. Andmeväli koosneb aastast (neli numbrit) ja sellele järgnevast kuust (kaks numbrit). Näide: 199305: andmed on esimest korda kogutud 1993. aasta mais. 1. 4. Ajakohastamise kuupäev (kohustuslik) Siia kantakse koostamise kuupäevaga samas vormis kuupäev, millal ala kohta esitatud teavet viimati muudeti. Uue ala dokumenteerimisel jäetakse ajakohastamise väljale kuus tühja kohta. Kui teavet on mitu korda ajakohastatud, kantakse sellele väljale teabe viimase muutmise kuupäev. Vahepealsed ajakohastamise kuupäevad salvestatakse ala andmete muutuste väljale koos muutuste laadiga (vt 3. 7). 186 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 1. 5. Seosed muude kirjeldatud aladega (kohustuslik, kui seos on olemas) See väli annab ristviited kõikidele omavahel seotud kirjeldatud aladele, mille puhul kasutatakse Natura 2000 vormi: ühenduse tähtsusega kandidaataladeks (SCI) sobivad alad ja klassifitseeritud linnukaitsealad (SPA) (ning tulevikus kasutatakse seda erikaitsealadena määratletud alade puhul). Sisestatakse iga seotud ala kood. 1. 6. Andmeesitaja (kohustuslik) Siia kantakse registris sisalduva teabe esitanud isiku või organisatsiooni nimi, liikmesus ja aadress. Kui suurema osa teabest on esitanud mitu isikut või organisatsiooni, sisestatakse iga esitaja nimi, liikmesus ja aadress. 1. 7. Ala nimi (kohustuslik) Alade nimed sisestatakse kohalikus keeles. Sel viisil välditakse keerulist tõlketööd ning olemasoleva teabe integreerimine siseriiklikul või kohalikul tasandil on lihtne. Erineva tähestiku puhul (nt kreeka tähestik) nimed translitereeritakse. 1. 8. Ala esitamise ja määramise kuupäevad (kohustuslik) Siin võib olla tegemist nelja kuupäevaga: ühenduse tähtsusega kandidaatalaks (SCI) sobiva ala esitamise kuupäev, ala SCIna kinnitamise kuupäev ja kaks määramise kuupäeva (SAC ja SPA); kuupäev tuleb märkida iga ala kohta. Neli allvälja märgivad aastat ja kuupäeva, mil ala esitati ühenduse tähtsusega kandidaatalaks (SCI) sobivaks alaks, ala SCIna kinnitamise kuupäeva, ala liikmesriigis ametlikult linnukaitsealana nimekirja kandmise kuupäeva ja/või viimasena ala erikaitsealaks määramise kuupäeva. Kui ala on määratud ja seejärel laiendatud, näidatakse ala esmakordse loetellu kandmise aasta ja viimane üldpindala. 2. ALA ASUKOHT 2. 1. Ala keskpunkti asukoht (kohustuslik) Ala keskpunkti geograafilised koordinaadid (pikkuskraad ja laiuskraad) tuleb sisestada kaarekraadides, -minutites ja -sekundites. Tavaliselt märgitakse Greenwichi meridiaanist läände jäävad pikkuskraadid, -minutid ja -sekundid miinusmärgiga ja itta jäävad plussmärgiga, mida võib kinnitada plussmärgiga (+) või selleks lugeda, kui märk on asendatud tühikuga. Sellega välditakse koordinaatidega seotud probleeme, kui andmed kantakse hiljem geograafilise informatsiooni süsteemi (GIS). Alade puhul, mis koosnevad mitmest eraldi alast, sisestatakse kõige tähtsama alamala koordinaadid. Peaaegu kõik riigid kasutavad topograafiliste kaartide koostamisel erinevaid skaalasid, projektsioonitüüpe ja parameetreid. Need teistsugused koordinaatide süsteemid (UTM, Lamberti konformne või asimuutprojektsioon, Gauss-Krügeri projektsioon jne) on ala asukoha märkimiseks sobivad, kui projektsiooni tüüp ja parameetrid on punktis 7 märgitud (ala kaart), sest need on kõige tähtsamad koordinaatide kindlaksmääramise allikad. Lõplikus andmebaasis salvestamiseks teisendatakse need koordinaadid GISis pikkus- ja laiuskraadideks. Kuigi peaaegu kõikides algdokumentides puuduvad ala keskpunkti koordinaadid, palutakse siiski see väli nõuetekohaselt täita. Kõnealune väli on võti kaartide koostamisel ja muude temaatiliste andmekihtidega (maakate, mullatüüp, maakasutus, õhu kvaliteet, …) sidumisel. Kõik, kes edastavad andmeid keskandmebaasi ja tahavad kasutada teistsugust koordinaatsüsteemi, peavad pöörduma komisjoni pädeva teenistuse poole. Kui koordinaadid on nõuetekohaselt märgitud, saab muudesse väljadesse teavet kanda automaatselt ja kiiresti. 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 187 Kui ala piirid edastatakse digitaalselt, võib selle välja väärtuse automaatselt arvutada polügoonide keskpunkti järgi. 2. 2. Ala pindala (kohustuslik) Ala pindala sisestatakse hektarites. Kuigi see on kohustuslik väli, antakse väljadele, mille pindala on veel teadmata, väärtuseks –99. Väärtus 0 võib olla õige, kui ala on koobas või kaljunõlv. Sel juhul on välja 2. 3 täitmine kohustuslik. Kui ala pindala on aja jooksul muutunud, sisestatakse viimane üldpindala. 2. 3. Ala pikkus (kohustuslik, kui 2. 2 > 0) Käesoleva välja täitmine on kohustuslik ainult siis, kui pindala mõõtmine ei ole vajalik (nt koopad, kaljud). Ala pikkus sisestatakse kilomeetrites. Kui ala pikkus on aja jooksul muutunud, sisestatakse viimane üldpikkus. 2. 4. Kõrgus merepinnast (märkida, kui on asjakohane) Ala kõrgus merepinnast sisestatakse kolme allvälja, märkides ala piires miinimum-, maksimum- ja keskmise kõrguse merepinnast. Samuti on oluline märkida negatiivsed (allpool merepinda) väärtused, kui need esinevad. Keskmine väärtus tuleks arvutada merepinnast mõõdetud kõrguse ala klasside kaalutud keskmise väärtusena. Selleks et automaatselt arvutada merepinnast mõõdetud kõrguse andmeid olemasoleva GISi süsteemi digitaalse kõrgusmudeli (DEM) abil, on erakordselt oluline väga täpselt registreerida ala koordinaadid ja piirid, kasutades selleks nii palju aega kui vaja. Selline mudel tuleb komisjonis kasutusele Eurostati Gisco projekti kaudu. 2. 5. Halduspiirkonna kood, nimi ja protsentuaalne katvus igas piirkonnas (kohustuslik) Eurostat on välja töötanud Euroopa ühenduse piirkondi käsitlevate statistiliste võrdlusandmete standardse hierarhilise kodeerimissüsteemi. Seda kodeerimissüsteemi tuleb kohaldada kõikidel juhtudel, kui komisjonis kasutatakse piirkondlikku kodeerimist. Selle täielik kirjeldus on olemas Eurostati väljaandes ja A liites. NUTSi koodid sisestatakse iga ala kohta koos protsendiga, mille ala piirkonnas moodustab. Kohustuslik on üks kood. Kui ala jaguneb mitme piirkonna vahel, sisestatakse andmebaasi üksikasjalikult (5 märki) kõikide piirkondade koodid. Piirkonna nime on vaja ristkontrolliks. Kui ala piirid on digitaalses vormis olemas, võib ala katvuse protsendi NUTSi eri piirkondades arvutada digitaalses vormis. Kui alade hulka kuulub mereline osa, mida NUTSi süsteemis ei esine, märgitakse ka ala katvusprotsent selles osas. 2. 6. Biogeograafilised piirkonnad (kohustuslik) Biogeograafiliste piirkondade kaardi (joonis 2: Doc. Hab 95/10) alusel märgitakse, millises piirkonnas (millistes piirkondades) ala paikneb, ja täidetakse asjakohased lahtrid. 188 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Joonis 2 Biogeograafiliste piirkondade kaart (Doc. Hab 95/10) Kartograafia: Eurpean Topic Centre on Nature Conservation, Paris – November 1995 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 189 3. ÖKOLOOGILINE TEAVE Ühenduse tähtsusega alade (SCI) loetelu koostamiseks direktiivi 92/43/EMÜ kohaselt peavad liikmesriigid esitama asjakohase teabe I lisa elupaigatüüpide (punkt 3. 1) kohta ja II lisa taime- ja loomaliikide (punktid 3. 2. c–3. 2. g) kohta. Kummagi direktiivi kohaselt loetelusse kantud ala määramise või klassifitseerimise lõppetapis tuleb esitada kogu ökoloogiline teave, mis võimaldab hinnata ala panust Natura 2000 võrgustiku üldise tõhususe ja sidususe saavutamisse. Linnukaitsealadeks (SPA) klassifitseeritud või klassifitseeritavate alade puhul — on kohustuslik esitada kogu asjakohane teave I lisa liikide (punkt 3. 2. a) ja I lisasse kandmata rändliikide (punkt 3. 2. b) kohta, — tuleb esitada ka I lisa elupaiku (punkt 3. 1) ja II lisa looma- ja taimeliike (punktid 3. 2. c-3. 2. g) käsitlev teave kogu ala või ala osa kohta, kui see on tunnistatud ühenduse tähtsusega alaks nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ alusel või on samal ajal määratud erikaitsealaks (SAC), — on soovitav esitada ka kogu muu asjakohane looma- ja taimeliike käsitlev teave (punkt 3. 3), — kui ala on klassifitseeritud linnukaitsealaks (SPA) ja see ei ole nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ alusel tervikuna või osaliselt tunnistatud ühenduse tähtsusega alaks, kuid teatav teave elupaikade või looma- ja linnuliikide kohta on oluline linnuliikide kaitse seisukohast, mille tõttu ala linnukaitsealaks (SPA) klassifitseeriti, on soovitav teave esitada. Erikaitsealadeks (SAC) määratavate alade puhul — on kohustuslik esitada kogu asjakohane teave I lisa elupaigatüüpide (punkt 3. 1) kohta ja II lisa taime- ja loomaliikide (punktid 3. 2. c–3. 2. g) kohta; — tuleb esitada kogu asjakohane teave nõukogu direktiivi 74/409/EMÜ kohaselt I lisa linnuliikide ja rändlinnuliikide kohta (punktid 3. 2. a ja 3. 2. b) kogu ala või ala osa kohta, mis on samal ajal klassifitseeritud või klassifitseeritakse linnukaitsealaks (SPA), — on soovitatav esitada ka kogu muu asjakohane looma- ja taimeliike käsitlev teave (punkt 3. 3). 3. 1. Ala elupaigatüübid ja ala hinnang nende kaitsest lähtuvalt i) Koodid ja elupaikade katvus protsentides — I lisas nimetatud elupaigatüübid: koodid ja pindalaline katvus (protsent ala pindalast) (B liide) Siia kantakse alal esinevate direktiivi 92/43/EMÜ I lisas nimetatud elupaikade koodid vastavalt B liitele. See neljakohaline kood järgib direktiivi I lisas nimetatud elupaigatüüpide hierarhilist esitamisviisi. Kõik konkreetsel alal esinevad I lisa elupaigad tuleb sisestada koos nende pindalalise katvusega protsentides (see on seotud direktiivi III lisa punkti A alapunkti b kriteeriumidega). Näide: 4110/005: 5 % alast on kaetud I lisa elupaigatüübi numbriga 4110. ii) Ala hindamise kriteeriumid I lisas nimetatud loodusliku elupaiga seisukohast (III lisa punkti A kohaselt) — ESINDAVUS: = III lisa punkti A alapunkt a: elupaigatüübi esindavuse aste käsitletaval alal. III lisa punkti A alapunkti a kriteerium tuleks siduda I lisa elupaigatüüpide tõlgendamise käsiraamatuga, kuna see käsiraamat annab tüübi määratluse, iseloomulike liikide loetelu ja muud elemendid. Esindavuse aste annab ettekujutuse, kui tüüpiline elupaigatüüp kõnealusel alal on. Vajaduse korral tuleks selles hinnangus samuti arvesse võtta asjaomase elupaigatüübi esindavust 190 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd kõnealusel alal elupaigatüüpide rühmas või eri elupaigatüüpide kindlas kombinatsioonis. Kui võrdlemiseks puuduvad väliandmed, eelkõige kvantitatiivsed andmed, või kui kriteeriumi ei ole võimalik mõõta, võib elupaigatüübi liigitada parima võimaliku ekspertarvamuse põhjal. Kasutada tuleks järgmist liigitussüsteemi: A: eeskujulik esindavus, B: hea esindavus, C: oluline esindavus. Lisaks sellele tuleb kõik juhud, kus elupaigatüüp esineb kõnealusel alal ebaolulisel määral, märkida neljandasse kategooriasse. D: ebaoluline esinemine. Kui asjaomase elupaigatüübi esindavus alal on klassifitseeritud klassi “D: ebaoluline”, ei ole selle elupaigatüübi kohta kõnealusel alal vaja märkida muid hindamiskriteeriume. Nendel juhtudel ei ole vaja märkida kriteeriume “Suhteline pindala”, “Kaitsestaatus” ja “Üldhinnang”. — SUHTELINE PINDALA: = III lisa punkti A alapunkt b: Loodusliku elupaigatüübi pindala konkreetsel alal võrreldes kõnealuse loodusliku elupaigatüübi üldpindalaga riigi territooriumil. Teoreetiliselt on punkti A alapunkti b kriteeriumi hindamiseks vaja mõõta elupaigatüübiga kaetud pindala konkreetsel alal ja sama elupaigatüübi üldpindala kogu riigi territooriumil. Kuigi vajadus selle järele on ilmne, on neid mõõtmisi erakordselt raske teha, eriti elupaigatüübi üldpindala mõõtmist kogu riigi territooriumil. Seda kriteeriumi tuleb väljendada protsendina “p”. Olenemata sellest, kas need kaks mõõtmistulemust on olemas või neid saab hankida (ja seetõttu protsenti arvutada) või tulemus saadakse parima võimaliku ekspertarvamuse alusel (mis on tõenäolisem), tuleb “p” väärtus esitada klasside kaupa, kasutades järgmist progresseeruvat mudelit. A: 100 ≥ p > 15 % B: 15 ≥ p > 2 % C: 20 ≥ p > 0 % — KAITSESTAATUS: = III lisa punkti A alapunkt c: Kõnealuse loodusliku elupaigatüübi struktuuri ja funktsioonide säilimise aste ning taastamisvõimalused See kriteerium koosneb kolmest allkriteeriumist: i) struktuuri kaitsestaatuse aste; i) funktsioonide kaitsestaatuse aste; iii) taastamisvõimalused. Kuigi eespool esitatud allkriteeriumeid võib hinnata eraldi, tuleks need siiski ühendada siseriiklikku loetelusse esitatavate alade valiku nõuetega, sest nad mõjutavad protsessi kompleksselt ja vastastikku. i) S t r u k t u u r i k a i t s e s t a a t u s e a s t e See allkriteerium tuleks siduda I lisa elupaigatüüpide tõlgendamise käsiraamatuga, kuna see käsiraamat annab tüübi määratluse, iseloomulike liikide loetelu ja muud elemendid. 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 191 Võrreldes alal esineva käsitletava elupaigatüübi struktuuri tõlgendamise käsiraamatu andmetega (ja muude asjakohaste teadusandmetega) ja ka sama elupaigatüübiga muudel aladel, peaks olema võimalik kasutada järgnevalt esitatud liigitussüsteemi, kasutades “parimat võimalikku ekspertarvamust”: I: eeskujulik struktuur, II: hea struktuur, III: keskmine või osaliselt kahjustunud struktuur. Kui elupaigale antakse hinnang “eeskujulik struktuur”, tuleb punkti A alapunkti c kriteerium tervikuna kanda klassi “A: eeskujulik kaitsestaatus”, sõltumata ülejäänud kahe allkriteeriumi liigitamisest. Kui asjaomase elupaigatüübi struktuur ei ole alal eeskujulik, tuleb hinnata ka kaht muud allkriteeriumi. ii) F u n k t s i o o n i d e k a i t s e s t a a t u s e a s t e Teatava elupaigatüübi funktsioonide ja nende kaitse määratlemine ja mõõtmine konkreetsel alal muudest elupaigatüüpidest sõltumatult võib osutuda raskeks. Selleks on kasulik “funktsioonide kaitse” ümber sõnastada kõnealuse ala asjaomase elupaigatüübi väljavaadeteks (suutlikkus ja tõenäosus), et säilitada selle struktuur tulevikus, arvestades ühest küljest võimalikke ebasoodsaid mõjusid ja teisest küljest kõiki võimalikke põhjendatud kaitsega seotud tegevusi. I: eeskujulikud võimalused, II: head võimalused, III: keskmised või ebasoodsad võimalused Kui alamklass “I: eeskujulikud võimalused” või “II: head võimalused” on ühendatud esimese allkriteeriumi liigitusega “II: hea struktuur”, tuleb punkti A alapunkti c kriteerium tervikuna klassifitseerida vastavalt klassi “A: eeskujulik kaitsestaatus” või “B: hea kaitsestaatus”, sõltumata kolmanda allkriteeriumi liigitamisest, mida ei pea arvesse võtma. Kui alamklass “III: keskmised või ebasoodsad väljavaated” on ühendatud esimese allkriteeriumi liigitusega “III: keskmine või osaliselt kahjustunud struktuur”, tuleb punkti A alapunkti c kriteerium tervikuna klassifitseerida alamklassi “C: keskmine või vähenenud kaitsestaatus”, sõltumata kolmanda allkriteeriumi liigitamisest, mida ei pea arvesse võtma. iii) Ta a s t a m i s v õ i m a l u s e d. Seda allkriteeriumi kasutatakse juhul, kui hinnatakse, millises ulatuses on asjaomase elupaigatüübi taastamine teataval ala võimalik. Kõigepealt tuleb hinnata taastamise teostatavust teaduslikust seisukohast: kas olemasolevad teadmised annavad vastuse küsimustele “mida teha?” ja “kuidas seda teha?”. See eeldab põhjalikke teadmisi elupaigatüübi struktuuri ja funktsioonide kohta ning konkreetseid kaitsekorralduskavade ja ettekirjutuste olemasolu, mis on vajalikud selle taastamiseks ehk teisisõnu selle elupaigatüübiga kaetud ala protsendi stabiliseerimiseks või suurendamiseks, et taastada konkreetset struktuuri ja funktsioone, mis on vajalikud selle pikaajaliseks säilimiseks ja selle tüüpiliste liikide soodsa kaitsestaatuse säilitamiseks ja taastamiseks. Teiseks võib küsida, kas taastamise kulud on looduskaitse seisukohast otstarbekad. Selles hinnangus tuleb arvesse võtta ohtu elupaigatüübile ja selle haruldust. Tuleks kasutada järgmist liigitussüsteemi, kasutades parimat võimalikku ekspertarvamust: 192 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd I: taastamine lihtne, II: taastamine võimalik keskmise jõupingutusega, III: taastamine raske või võimatu. Süntees: kohaldatakse kõigi kolme allkriteeriumi üldhinnangut. A: eeskujulik kaitsestaatus = eeskujulik struktuur, sõltumata kahe muu allkriteeriumi liigitusest, = hea struktuur ja väljavaated eeskujulikud, sõltumata kolmanda kriteeriumi liigitusest, B: hea kaitsestaatus = hea struktuur ja väljavaated head, sõltumata kolmanda allkriteeriumi liigitusest, = hea struktuur ja keskmised/võib-olla ebasoodsad väljavaated, taastamise lihtne või keskmise jõupingutusega võimalik, = keskmine struktuur/osaliselt kahjustatud, eeskujulikud väljavaated, taastamise lihtne või keskmise jõupingutusega võimalik, = keskmine struktuur/osaliselt kahjustatud, head väljavaated, taastamise lihtne, C: keskmine või vähenenud kaitsestaatus = kõik muud kombinatsioonid. — ÜLDHINNANG = III lisa punkti A alapunkt d: Ala väärtuslikkuse üldhinnang loodusliku elupaigatüübi kaitsest lähtuvalt. Seda kriteeriumi tuleks kasutada eelmiste kriteeriumide integreeritud hindamiseks, võttes arvesse erinevat kaalu, mis neil võib kõnealuse elupaigatüübi jaoks olla. Ka muid kõige tähtsamate asjakohaste elementide hinnanguga seotud aspekte võib arvesse võtta, kui hinnatakse üldiselt nende positiivset või negatiivset mõju elupaigatüübi kaitsele. Kõige tähtsamad elemendid võivad elupaigatüübiti erineda; nende hulka võib kuuluda inimtegevus nii alal kui selle naaberaladel, mis tõenäoliselt mõjutab elupaigatüübi kaitsestaatust, maa omandiline kuuluvus, ala praegune õiguslik seisund, elupaigatüüpide ja liikide vahelised ökoloogilised seosed jne. Nimetatud üldhinnangu andmisel võib kasutada parimat võimalikku eksperthinnangut ning seda väljendav liigitussüsteem peaks olema järgmine: A: üliväärtuslik, B: väärtuslik, C: küllaltki väärtuslik. 3. 2. Direktiivi 79/409/EMÜ artiklis 4 nimetatud liigid ja direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud liigid ning ala hinnang nende kaitsest lähtuvalt i) Liigi kood, nimi ja andmed populatsiooni kohta Olukorra kohaselt kantakse siia kõikide nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ artikli 4 lõigetes 1 ja 2 esinevate linnuliikide teaduslikud nimed ning kõik alal esinevad nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud looma- ja taimeliigid, märkides andmed nende populatsioonide kohta kõnealusel alal (vt allpool). Kõik asjakohased liigid, sealhulgas nõukogu direktiivi artikli 4 lõikes 2 nimetatud rändlinnuliigid, tuleb märkida neljatähelise jadakoodiga, mille saab C liitest. Kuna suur hulk loomaliike, eelkõige paljud linnuliigid, on rändliigid, võib ala olla tähtis liikidele nende elu eri etappidel. Liigid on jaotatud järgmiselt: 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 193 — Paikne: leidub alal aasta ringi, — Pesitsev/paljunev: kasutab ala pesitsemiseks ja poegade kasvatamiseks, — Peatuv: ala kasutatakse rändel või sulgimiseks väljaspool paljunemisala, — Talvituv: kasutab ala talvel. Kui mittepaikne populatsioon esineb alal rohkem kui ühel aastaajal, tuleb andmed kanda asjakohastesse väljadesse. Arvukuse osas tuleb alati sisestada täpsed andmed, kui need on teada. Kui täpne arvukus ei ole teada, esitatakse vahemik, millesse populatsiooni arvukus jääb (1–5, 6–10, 11–50, 51–100, 101–250, 251–500, 501–1 000, 1 001–10 000, > 10 000). Kui populatsiooni vahemik ei ole teada, kuid on olemas andmed populatsiooni kõige väiksema ja suurema arvukuse kohta, märgitakse arvukust tähistega < (väiksem kui) või > (suurem kui). Märkige numbri järele täht p (populatsiooni suurus paarides) või i (populatsiooni suurus üksikisendites). Mõnede eri paljunemissüsteemiga liikide puhul võib loendada isaseid ja emaseid eraldi: numbri järele võib lisada vastavalt tähe m või f. Eelkõige imetajate, kahepaiksete/roomajate ja kalade kohta võib arvuline teave üldse puududa. Sel juhul esitatakse populatsiooni suurus/tihedus ja märgitakse, kas liik on tavaline (C), haruldane (R) või väga haruldane (V). Kui populatsiooni kohta ei ole mingeid andmeid, märgitakse, et liik esineb alal (P). Üksikutel erijuhtudel, kui selgrootute ja taimede liigi arvukus alal on teada, esitatakse populatsiooni hinnanguline suurus või suuruse vahemik, nagu eespool näidatud. Teistel juhtudel märgitakse, kas liik on tavaline (C), haruldane (R) või väga haruldane (V). Kui mingeid andmeid populatsiooni kohta ei ole, märgitakse, et liik esineb (P). Kui igasuguste andmete puudumisest hoolimata on siiski teada, et ala on liigi seisukohast ühenduse tähtsusega, kirjeldatakse liigi populatsiooni omadusi ala kirjelduse tekstiväljal “Kvaliteet”, esitades populatsiooni lühiiseloomustuse (nt tihedus, hajutatus või eraldatus). Järgmisi liigirühmi kirjeldatakse eraldi: linnud, imetajad, kahepaiksed ja roomajad, kalad, selgrootud ja taimed. ii) Ala hindamise kriteeriumid II lisas nimetatud liikide seisukohast (III lisa punkti B kohaselt) — POPULATSIOON: = III lisa punkti B alapunkt a: Alal esinevate liikide populatsiooni suurus ja tihedus võrreldes kogu riigi territooriumil esinevate populatsioonidega Selle kriteeriumi eesmärk on hinnata ala populatsiooni suhtelist suurust või tihedust võrreldes kogu riigi populatsiooniga. Viimati nimetatud aspekti on üldiselt üsna raske hinnata. Sobivaim oleks protsentides väljendatud mõõtühik, mis tuleneb ala populatsiooni ja riigi territooriumil esineva populatsiooni suhtest. Nagu punkti A alapunkti b kriteeriumi puhul, soovitatakse ka siin kasutada hinnangulist väärtust või klassivahemikke järgmise progresseeruva mudeli kohaselt: A: 100 % ≥ p > 15 %, B: 15 % ≥ p > 2 %, C: 2 % ≥ p > 0 %. Lisaks sellele tuleb kõik juhud, kus liigi populatsioon esineb kõnealusel alal ebaolulisel määral, märkida neljandasse kategooriasse. D: ebaoluline populatsioon. Kui asjaomase populatsiooni esindavus alal on klassifitseeritud klassi “D: ebaoluline”, ei ole vaja selle elupaigatüübi kohta kõnealusel alal märkida muid hindamiskriteeriume. Nendel juhtudel ei ole vaja märkida kriteeriume “Kaitse”, “Isolatsioon” ja “Üldhinnang”. — KAITSESTAATUS: = III lisa punkti B alapunkt b: Kõnealuse liigi seisukohast tähtsate elupaigatunnuste kaitse aste ja taastamisvõimalused 194 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd See kriteerium koosneb kahest allkriteeriumist: i) liigile tähtsate elupaigatunnuste kaitsestaatuse aste; ii) taastamisvõimalused. i) L i i g i l e t ä h t s a t e e l u p a i g a t u n n u s t e k a i t s e s t a a t u s e a s t e Kriteerium i eeldab elupaigatunnuste üldhinnangut, mis on seotud käsitletava liigi bioloogiliste nõuetega. Nii looma- kui taimeliikide puhul on kõige asjakohasemad populatsiooni dünaamikat mõjutavad tegurid. Tuleks hinnata elupaiga struktuuri ja mõningaid abiootilisi tegureid. Selle kriteeriumi järgneval liigitamisel tuleks kasutada parimat võimalikku ekspertarvamust: I. tunnuste kaitsestaatus eeskujulik, II. tunnuste kaitsestaatus hea, III. tunnuste kaitsestaatus keskmine või osaliselt kahjustunud. Kui ala liigitatakse alamklassi “I: tunnuste kaitsestaatus eeskujulik” või “II: tunnuste kaitsestaatus hea”, tuleb punkti B alapunkti b kriteerium tervikuna klassifitseerida vastavalt klassi “A: eeskujulik kaitsestaatus” või “B: hea kaitsestaatus”, sõltumata muu allkriteeriumi liigitusest. ii) T a a s t a m i s v õ i m a l u s e d Selle allkriteeriumi osas, mida tuleb arvesse võtta ainult siis, kui tunnuste kaitsestaatus on keskmine või osaliselt kahjustunud, tuleb kasutada sama lähenemisviisi kui punkti A alapunkti c. iii kriteeriumi puhul, lisades sellele kõnealuse populatsiooni elujõulisuse hinnangu. Selle tulemusena peaks liigitussüsteem olema järgmine: I: taastamine lihtne, II: taastamine võimalik keskmise jõupingutusega, III: taastamine raske või võimatu. S ü n t e e s : k o h a l d a t a k s e k õ i g i k o l m e a l l k r i t e e r i u m i k l a s s i f i k a t s i o o n i A: kaitsestaatus eeskujulik = tunnuste kaitsestaatus eeskujulik, sõltumata taastamisvõimaluse liigitusest, B: hea kaitsestaatus = tunnuste kaitsestaatus hea, sõltumata taastamisvõimaluse liigitusest, = tunnuste kaitsestaatus keskmine või osaliselt kahjustunud, kuid seda on kerge taastada, C: keskmine või vähenenud kaitsestaatus = kõik muud kombinatsioonid. — ERALDATUS: = III lisa punkti B alapunkt c: Alal esinevate liikide populatsiooni isolatsiooniaste võrreldes liigi loodusliku levikualaga. Seda kriteeriumi võib tõlgendada ligikaudse näitajana, millega mõõdetakse käsitletava populatsiooni osa ühest küljest liigi geneetilise mitmekesisuses ja teisest küljest selle konkreetse populatsiooni tundlikkuse seisukohast. Lihtsustatult võib väita, et mida rohkem on populatsioon isoleeritud (võrreldes selle loodusliku levikualaga), seda suurem on selle osatähtsus liigi geneetilises mitmekesisuses. Järelikult võib terminit “isolatsioon” vaadelda laiemas kontekstis, kasutades seda võrdselt täielike endeemsete liikide, alamliikide/sortide/tõugude ning metapopulatsiooni allpopulatsioonide puhul. Seoses sellega tuleks kasutada järgmist liigitust: 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 195 A: populatsioon (peaaegu) eraldatud, B: populatsioon ei ole eraldatud, kuid asub oma levikuala äärel, C: populatsioon ei ole eraldatud kogu liigi loodusliku leviku alal. — ÜLDHINNANG = III lisa punkti B alapunkt d: Ala väärtuslikkuse üldhinnang asjaomaste liikide kaitsest lähtuvalt. Selle kriteeriumi alusel antakse ala väärtuslikkuse üldhinnang asjaomaste liikide kaitsest lähtuvalt. Seda võib kasutada eelmiste kriteeriumide liitmiseks ja samuti käsitletava liigi seisukohast tähtsaks peetavate ala tunnuste hindamiseks. Need tunnused võivad liigiti erineda ja nende hulka võib kuuluda ka inimtegevus alal või naaberaladel, mis mõjutab liikide kaitsestaatust, maakasutust, ala seadusjärgset kaitset, eri elupaikade ja liikide vahelisi ökoloogilisi seoseid jne. Selle üldhinnangu andmiseks võib kasutada parimat võimalikku ekspertarvamust, kasutades järgmist liigitussüsteemi: A: üliväärtuslik, B: väärtuslik, C: küllaltki väärtuslik. 3. 3. Muud liigid (märkida, kui on asjakohane) Järgnevalt võib märkida kõik muud tähtsad taime- ja loomaliigid, kui need on ala kaitse ja majandamise seisukohast olulised, kasutades järgmist menetlust. — Tehke ristike asjakohase liigirühma lahtrisse, — esitage liigi teaduslik nimi, — esitage võimaluse korral tavalised täielikud andmed liigi populatsiooni kohta. Kui kvantitatiivseid andmeid ei ole, märkige arvukus poolkvantitatiivselt või kvalitatiivselt, kasutades punktis 3. 2. i esitatud märkust, — märkige iga liigi kohta, miks see on loetelusse kantud, kasutades järgmisi kategooriaid: — A. siseriikliku punase raamatu nimekiri, — B. endeemsed liigid, — C. rahvusvahelised konventsioonid (sh Berni, Bonni ja bioloogilise mitmekesisuse konventsioonid), — D. muud põhjused. Konkreetsete liikide loetelusse kandmise põhjusi käsitlevaid täiendavaid üksikasju, eriti punkti D osas, võib esitada punktis 4. 3, mis on vaba teksti väli, kus kirjeldatakse ala kvaliteeti ja tähtsust. III lisas nimetatud koode siin ei kasutata ning ala liikide seisukohast ei hinnata. 4. ALA KIRJELDUS See punkt on põhimõtteliselt ette nähtud ala kõige tähtsamate omaduste kirjeldamiseks vabas vormis, millel on kaks eesmärki: — näidata olulist teavet, mis on koodide loetelus ebapiisavalt esitatud, — esitada ala lühike ja struktuuriline kirjeldus, kui üksikasjalikud andmed on olemas. 196 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 4. 1. Ala üldkirjeldus (kohustuslik) See väli peaks andma alast üldpildi. Tehke ala üldistest omadustest kokkuvõte, alustades ala jaotamisest suurteks elupaigatüüpideks, kasutades nende protsentuaalse katvuse hindamiseks parimat võimalikku ekspertarvamust (need elupaigaklassid on vastaval väljal juba määratletud). Elupaigatüüpide üldkatvus peaks olema 100 % ja vastama ala üldpindalale. Siin tuleks kirjeldada peamisi geoloogiliselt, geomorfoloogiliselt ja maastikuliselt tähtsaid tunnuseid. Kui on asjakohane, märkige valitsevad taimkattetüübid. Nimetage ka muud I lisasse mittekuuluvad elupaigad, mis on ala kaitse seisukohalt olulised. Kui ala kaitsmiseks on vaja elupaigatüüpe käsitlevat teavet üksikasjalikumalt liigendada (nt kas ala on deesa või viinamarjaistandus), tuleb see teave esitada vabateksti väljal “muud ala tunnused”. Teave väikeste pikisuunaliste või mosaiiksete metsamaade (hekid, hekkide ja puudega ümbritsetud põllutükid, puuderead) kohta tuleb samuti esitada nimetatud vabateksti väljal. 4. 2. Kvaliteet ja tähtsus (kohustuslik) Märkige ala üldised kvaliteedi- ja tähtsuse näitajad seoses direktiivide looduskaitse eesmärkidega. Kui on olemas rahvusvaheliselt tähtsad märgalad, kus korrapäraselt viibib üle 20 000veelinnu, tuleb see fakt siia märkida. Kui liik on kantud punkti 3. 3 põhjusel D, esitatakse lühidalt loetelusse kandmise põhjused. 4. 3. Kahjustatavus (kohustuslik) Märkige alale inimtegevusest või muudest mõjuritest tuleneva koormuse laad ja ulatus ning siin leiduvate elupaikade ja ökosüsteemide tundlikkus. See väli peaks sisaldama kirjelduse tähtsate tunnuste kohta, mida ei ole piisavalt kirjeldatud punktis 6. 1 sisalduvates kodeeritud andmetes. 4. 4. Ala määramine (märkida, kui on asjakohane) Kandke siia vabatekstina kõik ala määratlemise aspektid, mida ei ole nõuetekohaselt kirjeldatud koodides, mida on kasutatud ala määramise koodide väljadel (vt punkt 5). 4. 5. Omandiline kuuluvus (märkida, kui on asjakohane) Kirjeldage üldiselt ala omandilist kuuluvust (nt eraomand, riigiomand, valitsusvälise looduskaitseorganisatsiooni omand). Võimaluse korral lisage hinnang selle kohta, milline osa ala pindalast millisesse omandivormi liiki kuulub. 4. 6. Dokumendid (märkida, kui on asjakohane) Iga ala puhul viidake ala käsitlevatele väljaannetele ja/või teaduslikele andmetele, kui need on olemas. Teave tuleb sisestada teadusliku viitamise kokkuleppelise standardi kohaselt. Avaldamata või suulise teabe allikad, millele sisestusvormis viidatakse, tuleb lisada, kui see on oluline. 4. 7. Ala andmete muutused (ei täideta) Seda välja kasutavad pädevad komisjoni teenistused, et pidada arvestust praeguse alade registri kujunemise etappide kohta. Mõningaid näited teabe kohta, mis tuleb lisada: — esimene teatamine, — vigade parandus, — ala füüsilistest muutustest tulenevad muudatused. Ala andmete muutuste väli koosneb igal üksikjuhtumil kolmest järgmisest allväljast: — muudatuse kuupäev, — välja nimi, mida muudetakse, — tehtud muudatuste lühikirjeldus. 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 197 5. ALA KAITSE JA SEOS CORINE’I BIOTOOPIDE ALADEGA Punktides 5. 1 ja 5. 2 märgitud seoste kohta tuleb esitada kaart, milles on selgelt näidatud nende seotud alade piirid (täpsema selgituse saamiseks vt punkti 7 selgitavaid märkusi). 5. 1. Kaitsestaatus siseriiklikul ja piirkondlikul tasandil (D liide) (kohustuslik) D liide sisaldab iga liikmesriigi jaoks asjakohaste looduskaitsealade määramise tüüpide järjestikloetelu, millel on nende siseriikliku/piirkondliku tasandi määratluse kohaselt seaduslik kaitse. Kolm kaitsealuste tüüpide loetelu on jaotatud järgmisse kolme kategooriasse: A. Määramise tüübid, mida kasutatakse loomastiku, taimestiku, elupaikade ja maastike kaitsmise eesmärgil (viimase kaitseks niivõrd, kui see on oluline loomastiku, taimestiku ja elupaikade kaitse seisukohast); B. Eri sektorite, eelkõige metsanduse õigus- ja haldusaktide sätted, millega nähakse ette loomastiku, taimestiku ja elupaikade kaitse seisukohast nõuetekohane kaitse; C. Eraõigus, millega nähakse ette loomastiku, taimestiku või elupaikade püsiv kaitsmine. Kaitsetüübid on järjestatud kaitse ranguse järgi, alustades kõige rangematest sätetest. Kui ala ei ole kaitse all, on tähtis see ära märkida, kasutades siseriiklikku koodi “Ei ole kaitse all”. Iga ala kohta tuleb märkida asjakohaste kaitse määramise tüüpide koodid koos iga määramistüübi katvusprotsendiga selle ala pindalast. Sellele väljale salvestatud teave käsitleb eri määramistüüpide tasandeid. Kui registreeritud ala hõlmab mitut ühta tüüpi looduskaitseala, tuleb sisestada protsent, mille nende looduskaitsealade üldpindala moodustab ala üldpindalast. Kõikide määratud üksikalade seosed kõnealuse alaga esitatakse eraldi (vt 5. 2). 5. 2. Käesoleva alaga seotud alad (naaberalad ja alad, mis kuuluvad erinevatesse määratud tüüpidesse) (märkida, kui on asjakohane) See sisestusvormi osa võimaldab märkida naaberalad või alad, mis kuuluvad eri määramistüüpidesse ja mis kattuvad või piirnevad üksteisega. Eri tüüpide vastastikused seosed tehakse kindlaks ka ristviitamisega. Kõik võimalikud seosed kodeeritakse ühe järgmise koodi abil: — tüübid kattuvad täielikult (kasutage koodi =), — kirjeldatud ala hõlmab teist ala täielikult (kasutage koodi +), — teine ala hõlmab kirjeldatud ala täielikult (kasutage koodi –), — kaks ala kattuvad osaliselt (kasutage koodi *). Lisaks nende koodide sisestamisele tuleb siia kanda ka protsent, mille kirjeldatud ala hõlmab teisest alast. — Naaberalad märgitakse koodiga /’. Lisaks on vormis esitatud ka võimalikud rahvusvahelised määramise tüübid (nt Ramsari ala, biogeneetiline ala, Euroopa diplomi ala, Barcelona ala, biosfäärikaitseala, maailmapärandiala) ja kõigepealt mõned vabatekstiväljad, kuhu saab märkida siseriiklikud määramised koos ala nimega, märkides seosed kirjeldatava alaga ja protsendi, mille ulatuses kirjeldatava ala pindala nendega kattub. See võimaldab ristviitamist määratud alade andmebaasiga. 5. 3. Seos Corine’i biotoopide aladega (märkida, kui on asjakohane) Kõikide kirjeldatud alade puhul, mis kattuvad Corine’i biotoopide aladega, märgitakse Corine’i alakood, kattumise tüüp (kasutades märkust punktis 5. 2) ja protsent, mille kirjeldatud ala katab Corine’i alast. 198 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 6. TEAVE MÕJUDE JA TEGEVUSE KOHTA ALAL JA SELLE ÜMBER 6. 1. Üldmõjud ja tegevus ning mõjutatud ala pindala suurus (E liide) (märkida, kui on asjakohane) Mõjud on seotud inimtegevuse ja looduslike protsessidega, millel võib olla positiivne või negatiivne mõju ala kaitsele ja kaitsekorraldusele (loetletud E liites). Võttes arvesse mõjusid ja tegevust alal: — sisestage asjakohased koodid E liitest, — märkige nende mõju tugevus alal, kasutades järgmisi kategooriaid: — A:suur mõju — B:keskmine mõju — C:väike mõju, — esitage ala pindala protsent, mida need mõjutavad, — märkige, kas nende mõju on positiivne (+), neutraalne (0) või negatiivne (–). Kirjeldage ka mõjusid ja tegevust ala ümbruses. Ümbrus on ala, kus välismõjud ja -tegevus võib kahjustada ala terviklikkust. See sõltub muu hulgas kohalikust topograafiast, ala laadist ja inimtegevuse laadist. Kui esineb olulisi mõjusid ja tegevust, mida ei ole loetelusse kantud, märkige need vabateksti väljale “Kahjustatavus” punktis 4. 3. 6. 2. Ala kaitsekorraldus Ala kaitsekorralduse eest vastutav organ (märkida, kui on asjakohane) Märgitakse ala kaitsekorralduse eest vastutava asutuse ja/või isiku täielikud andmed, sealhulgas nimi, aadress ja telefon/faks. Teave ala kaitsekorralduskavade ja -tavade kohta, sealhulgas tavapärane inimtegevus (märkida, kui on asjakohane) Lühiülevaade tehtud või ettevalmistamisel kaitsekorralduskavadest koos meetmete ajakavaga. Nende puhul tuleb arvesse võtta inimtegevusest tulenevaid ohte kirjeldatud alale ja ala kahjustatavust (4. 3). Nagu juba sissejuhatuses märgitud, võib seda liiki finantsinstrumentide kohaste kaitsemeetmete edukust. Märkige siia kõik avaldatud kavad. teave osutuda väga oluliseks, kui hinnatakse LIFE’i ja muude 7. ALA KAART (kohustuslik) Ala piiride kaardistamisel võib ala kohta täpsemaid ruumilisi viiteid anda. Kui piirid digitaliseeritakse, võib teavet kasutada seoses laiema keskkonnaga, asetades digitaalselt mitu andmekihti üksteise peale (nt Corine’i maakatte projekti tulemused, pinnast, vee kvaliteeti või territoriaalplaneeringut käsitlevad andmed). See võimaldab andmeid kasutada paljudel muudel juhtudel, mis nõuavad täpset teavet ruumiliste suhete kohta. Nii võivad andmed olla palju kasulikumad ja olla abiks näiteks keskkonnamõjude hindamisel. Kõik alad tuleb kanda kaartidele ametlikult avaldatud topograafiliste kaartide täpsuse ja kvaliteediga, vastavuses kõikidele pädevate topograafiliste asutuste standarditega, kasutades mõõtkava 1:100 000 või lähimat võimalikku mõõtkava ning joone paksus peab olema alla 0,4 mm. Kasutades seda mõõtkava juhul, kui mitu naaberala on ühel kaardil, tuleb sama kaarti kasutada kõikide alade kohta. 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 199 Kui ala piirid on kättesaavad ka geograafilise informatsiooni süsteemis viitega digitaliseerimiseks kasutatud kaartide kogumile, mõõtkavale, kaardi projektsioonile ja parameetritele, peavad need digitaalsed andmed olema kättesaadavad ja sellega seotud teave lisatud vormile. Alad, mis kuuluvad kõige tähtsamate kaitsealatüüpide hulka ja millel on kõige rangemad kaitsenõuded, tuleb kanda teisele kaardile samade tunnustega, mis esimesel kaardil. Kui alast on olemas aerofotod, loetakse neid väga kasulikuks ala laadi mõistmisel. 8. SLAIDID JA MUU FOTOMATERJAL (lisada, kui on asjakohane) Slaidide ja muu fotomaterjali loetelu saadetakse koos vormiga, esitatades andmed pildi sisu ning pildistamise koha ja aja kohta. Kuigi fotomaterjali esitamine on vabatahtlik, on see asjaomase ala üldise seisukorra mõistmiseks väga kasulik, eriti siis, kui konkreetsel alal on probleeme või selle kohta on esitatud kaebusi. Lisaks sellele võib komisjon neid slaide kasutada Natura 2000 võrgustikuga seotud teavitamise või hariduslikul eesmärgil. Vormil märgitud slaidi number peab olema ka slaidi koopial. Kõikide slaidide ja fotode kohta tuleb märkida ka autor ja autoriõigused. 200 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd NATURA 2000 VÕRGUSTIK SISESTUSVORMI LIITED 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 201 Kõikide Euroopa Liidu piirkondade loetelu Eurostati NUTSi kodeerimissüsteemi kohaselt A liide: 202 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 203 SISUKORD Sissejuhatus ………………………………………………………………………………………………………………………5 NUTSi tasandite vastavus …………………………………………………………………………………………………………8 Piirkondade ala ……………………………………………………………………………………………………………………9 Piirkondade populatsioon …………………………………………………………………………………………………………9 Lk nr Nimede ja koodide nimekiri Kaardid EUR 15 NUTSi nulltasand …………………………………… EUR 15 NUTSi 1. tasand ……………………………………… Belgique/België ………………………………………………… Danmark ……………………………………………………… Deutschland …………………………………………………… Ellada ………………………………………………………… Espanã ………………………………………………………… France ………………………………………………………… Ireland ………………………………………………………… Italia …………………………………………………………… Luxembourg …………………………………………………… Nederland ……………………………………………………… Österreich ……………………………………………………… Portugal ……………………………………………………… Suomi/Finland ………………………………………………… Sverige ………………………………………………………… United Kingdom ……………………………………………… Lisa …………………………………………………………… – – 13 16 19 34 38 43 48 51 57 59 63 67 71 75 78 82 ……………………………… 10 ……………………………… 11 ……………………………… 14 ……………………………… 17 ……………………………… 29 ……………………………… 36 ……………………………… 40 ……………………………… 46 ……………………………… 49 ……………………………… 54 ……………………………… 14 ……………………………… 60 ……………………………… 64 ……………………………… 68 ……………………………… 72 ……………………………… 76 ……………………………… 80 204 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd SISSEJUHATUS ÜLDPÕHIMÕTTED Eurostat on koostanud statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS), et Euroopa Liidu piirkondliku statistika koostamisel oleks kasu- tada üks ühtne territoriaaljaotus. NUTS-nomenklatuur on loodud ja arendatud järgmiste põhimõtete koha- selt: Kuigi NUTSil ei ole iseseisvat juriidilist jõudu, on seda 1988. aastast alates ühenduse õigusaktides kasutatud (nõukogu määrus (EMÜ) nr 2052/88 struktuurifondide ülesannete kohta: EÜT L 185, 15. juuli 1988). a. NUTSis soositakse institutsioonilisi jaotusi. Lisaks liidu kolme uue liikmesriigi liitumisest (Austria, Soome, Rootsi) tin- gitud muudatustele on käesolevasse versiooni lisatud haldusmuudatused, mis on tehtud alates NUTSi viimase väljaande avaldamisest märtsis 1992: — täielikud muudatused tasandil 3 endise Ida-Saksamaa Länder-alade kohta; Siseriikliku territooriumi jaotamisel piirkondadeks võib kasutada erinevaid kriteeriume. Tavaliselt jagatakse need normatiivseteks ja analüütilisteks kriteeriumideks: normatiivsed piirkonnad on poliitilise tahte avaldus; nende piirid on määra- tud territoriaalsetele kogukondadele antud ülesannete kohaselt, nende ülesannete tõhusa ja majandusliku täitmiseks vajaliku elanike arvu koha- selt või ajalooliste, kultuuriliste või muude tegurite kohaselt; analüütilised (ehk funktsionaalsed) piirkonnad määratakse analüütiliste nõuete alusel; nende abil rühmitatakse piirkonnad geograafiliste kriteeriu- mide (nt kõrgus merepinnast või mullatüüp) või sotsiaalmajanduslike kri- teeriumide kohaselt (nt piirkondade majanduste ühtsus, vastastikune täiendavus või vastandlikkus). — kümnenda province’ i loomine Belgias. Brabant on jaotatud Brabant Walloniks ja Vlaams Brabantiks ning Brüssel on eraldatud Brabanti province’ist. See võimaldab lõpuks saada täieliku hierarhilise struktuuri Belgia nomenklatuuri jaoks; Andmete kättesaadavuse ja piirkondliku poliitika rakendamisega seotud praktilistel põhjustel põhineb NUTS-nomenklatuur peamiselt institutsioo- nilistel jaotustel, mis praegu kehtivad liikmesriikides (normatiivsed kritee- riumid). — Iirimaa siirdub üheksast planning region-alast kaheksasse regional autho- rity region-alasse. Kolm planning regions’i North East, Donegal ja North West on liidetud üheks piirkonnaks: Border. Planning region-ala East on jagatud Dubliniks ja Mid-Eastiks; b. NUTSis soositakse üldist laadi piirkondlikke üksusi. Mõnikord kasutatakse teatavates liikmesriikides territoriaalseid üksusi, mis on seotud teatavate tegevusaladega (kaevanduspiirkonnad, raudteeliikluse piirkonnad, põllumajandusalad, tööturualad jne). — Itaalias on kuus provincie’d jagatud kaheks: Vercelli, Novarra, Como, Milano, Forli ja Firenze. Catanzaro provincie on jagatud kolmeks. NUTS kasutab konkreetsete territoriaalsete üksuste ja kohalike üksuste asemel üldist laadi piirkondlikke üksusi. Lisaks on ka koodi tehtud teatav hulk muudatusi. Selle struktuur jääb muutumatuks, kuid kaks esimest märki, mis olid varem R1, R2, …, on asendatud ISO Alpha 2-koodiga. Kodeerimissüsteem on samuti ümber korraldatud selle tagamiseks, et kui koode valitakse kasvavas numbrijär- jestuses, oleksid nomenklatuuri eri osad liikmesriikide nõutud järjekorras. Käesoleva dokumendi kaartide eesmärk on ainult aidata lugejal piirkon- dade asukohta määrata; nendes näidatud piirkondlikud piirid on üksnes suunavad. Kasutatud mõõtkava võib riigiti erineda. Kuna mitmel piirkonnal võib olla sama nimi, on nende nimede eristami- seks neile lisatud riigi lühend. Mõned NUTSi piirkonnad esinevad mitmel tasandil (näide: Luksemburg esineb riigina ja tasanditel 1, 2 ja 3). Sel juhul on antud ainult üks kood. Piirkondade valiku hõlbustamiseks konkreetsel tasandil korratakse nende nimed veergudes, mis vastavad sellele tasandile, millesse need kuuluvad. Nende piirkondade loetelu on I lisas. c. NUTS on viietasandiline hierarhiline klassifikaator (kolm piirkondlikku tasandit ja kaks kohalikku tasandit). Kuna NUTS on hierarhiline klassifikaator, on kõik liikmesriigid jaotatud täisarvudena esitatud NUTSi 1. piirkondadeks, mis omakorda on jaotatud täisarvudena esitatud NUTSi 2. piirkondadeks jne. Piirkondlikul tasandil (kohalikud omavalitsusüksused välja arvatud) koos- neb liikmesriigi haldusstruktuur kahest piirkondlikust põhitasandist (Län- der ja Kreise Saksamaal, régions ja départements Prantsusmaal, comuni- dades autónomas ja provincias Hispaanias, standard regions ja counties Ühendkuningriigis, regioni ja provincie Itaalias jne). Võrreldavate üksuste rühmitamine igal NUTSi tasandil sisaldab iga liik- mesriigi jaoks lisaks eespool nimetatud põhitasanditele täiendava piir- kondliku taseme määratlemist. Seetõttu vastab täiendav tasand vähemo- lulisele selle klassifitseerimistase varieerub kolme esimese NUTSi tasandi vahel sõltu- valt liikmesriigist: Prantsusmaal, Itaalias, Kreekas ja Hispaanias on see NUTS 1, Saksamaal ja Ühendkuningriigis NUTS 2, Belgias NUTS 3 jne. haldusstruktuurile olematule ning isegi või 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 205 KASUTAMINE PÕHIOMADUSED NUTS-nomenklatuuri kasutatakse viitena: a) ühenduse piirkondliku statistika kogumisel, arendamisel ja ühtlustamisel: 1970. aastatel asendas NUTS järk-järgult eri statistilistes valdkondades kasutatavad erijaotused (põllumajanduslikud piirkonnad, transpordipiir- konnad jne) ning nimelt NUTSi alusel hakati pidama piirkondliku rahva- majanduse arvestust ning määratleti ühenduse statistiliste vaatluste piir- kondlikud sektorid. b) piirkondade sotsiaalmajanduslike analüüside tegemisel: NUTSi abil kehtestatakse piirkondadevaheline korrelatsioon nende suu- ruse kohta ning NUTS annab ka mitmeid analüütilisi tasandeid. Komis- joni 1961. aastal Brüsselis korraldatud piirkondlike majanduste konve- rentsil märgiti, et NUTSi 2. tasand (põhipiirkonnad) on raamistik, mida liikmesriigid tavaliselt kasutavad oma piirkondliku poliitika rakendamisel ning seetõttu sobib see tasand piirkondlike ja siseriiklike probleemide ana- lüüsimiseks, samal ajal tuleks NUTSi 1. tasandit (peamised sotsiaal- majanduslikud rühmitused koos põhipiirkondadega) kasutada ühenduse piirkondlike probleemide analüüsimiseks, nagu näiteks “tolliliidu ja majandusintegratsiooni mõju siseriiklikest piirkondadest järgmise tasandi aladele”. NUTSi 3. tasandit, mis koosneb üldjoontes piirkondadest, mis on keerukate majandusanalüüside tegemiseks liiga väikesed, võib kasutada erihinnangu määramiseks või niisuguste piirkondade täpseks määratlemi- seks, kus tuleb võtta piirkondlikke meetmeid. c) ühenduse regionaalpoliitika piiritlemisel: arengus mahajäänud piirkonnad (eesmärgi 1 piirkonnad) ja äärmiselt hõreda rahvastusega põhjapiirkonnad (eesmärgi 6 piirkonnad) on klassi- fitseeritud NUTSi 2. tasandile, et hinnata nende sobivust struktuurifondi- dest abi saamiseks. Alad, mis võivad toetust saada muude esmatähtsate eesmärkide alusel, on peamiselt klassifitseeritud NUTSi 3. tasandil. Ühenduse piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku olukorda käsitlev kor- rapärane aruanne, mille komisjon peab esitama iga kolme aasta tagant Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 4254/88 artikli 8 kohaselt, on seni koostatud peamiselt NUTSi 2. tasan- dil. Praeguses NUTS-nomenklatuuris on Euroopa Liidu majandusterritoo- rium (1) jagatud 77piirkonnaks NUTSi 1. tasandil, 206 piirkonnaks NUTSi 2. tasandil ja 1 031 piirkonnaks NUTSi 3. tasandil. Kohalikul tasandil on NUTSi 4. tasand määratletud ainult järgmiste riikide kohta: Soome, Kree- ka, Iirimaa, Luksemburg, Portugal ja Ühendkuningriik. NUTSi 5. tasand koosneb 98 433 omavalitsusüksusest või samaväärsest üksusest. Kuigi eesmärk on tagada, et ühel NUTSi tasandil on võrreldava suurusega piirkonnad, on igal tasandil siiski piirkondi, mis pindala, elanikkonna, majandusliku tähtsuse või halduspädevuse poolest on väga erinevad. Nii- sugune ebaühtlus ühenduse tasandil on tihti liikmesriigi tasandil valitseva olukorra peegeldus. Pindalalt asuvad suurimad piirkonnad Rootsis ja Soomes: — Manner-Suomi (2) NUTSi 1. tasandil: 336 600 km2; — Övre Norrland (SE): 154 310 km2, Pohjois-Suomi (FI): 136 070 km2 NUTSi 2. tasandil; — Lappi (FI): 98 940 km2, Norrbottens län (SE): 98 910 km2, Västerbot- tens län (SE): 55 400 km2 NUTSi 3. tasandil. Piirkondade vahel on ka märgatavad elanikkonna erinevused: — NUTS 1 tasandil on kõige rohkem elanikke South-East of England’is ja Nordhein-Westfalen’is (mõlemas 17 miljonit), samas on Ahvena- maa (25 000 elanikku) kõige väiksema elanike arvuga NUTSi 1. tasandi piirkond. — NUTSi 2. tasandil on Île-de-France’is 10 miljonit ja Lombardias 9 mil- jonit elanikku, samal ajal kui kuueteistkümnes piirkonnas (enamik neist äärealad või saared) on alla 300 000 elaniku: Ahvenamaa, Bur- genland, Flevoland, Guyana, Ceuta y Mellila, Valle d’Aosta, Belgian Luxembourg, La Rioja, Korsika, Assoorid, Madeira, Highlands ja Islands ning neli Kreeka piirkonda. — NUTSi 3. tasandil on Greater London, Berliin, Madridi ja Barcelona maakonnad Hispaanias, Milano, Rooma ja Napoli maakonnad Itaalias ning Kreeka nomos-piirkond Attiki elanike arvuga üle 3 miljoni, samal ajal on mitme NUTSi 3. tasandi piirkonna elanike arv Saksamaal, Bel- gias, Austrias, Soomes ja Kreekas alla 50 000. Järgmises tabelis on esitatud suurim, väikseim ja keskmine pindala ning elanike arv kolmel esimesel NUTSi tasandil iga liikmesriigi ja Euroopa Liidu osas tervikuna. (1) Viide: SEC 2. 05, 13. 07. (2) Välja arvatud Rootsi, mis koosneb ainult ühest NUTSi 1. piirkonnast. 206 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd ESITUSVIIS Taotluse korral saadab Eurostati teabebüroo teile lahkesti disketi. Käesolevas väljaandes on ainult NUTSi kolm esimest tasandit. Täielik nomenklatuur on disketil. Selles on ühenduse koodid, siseriiklikud koo- did ja käesolevas dokumendis määratletud viie tasandi märgised. 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 207 9 8 5 6 7 2 1 2 9 5 7 7 0 8 6 7 1 6 1 4 6 6 6 3 5 4 4 3 8 1 1 2 7 6 0 0 1 8 1 5 3 2 8 0 2 4 5 5 4 6 8 2 5 9 0 1 1 - i l a c o L / s e i t i n u m m o C / s d r a W 5 8 4 3 3 4 8 9 s e i t 4 7 0 1 r e n u m m o K t a n n u K 8 8 - t a n n u k u t u e S s t c i r t s i D 9 1 4 2 5 6 1 3 0 1 s a i s e u g e r F 5 0 3 i s o p i c i n u m – s o h l e c n o C 0 3 s o h l e c n o C e d s o p u r G 2 l a n o i g e r o ã c a n e d r o o c e d s e o a s s i m o C y t i r o h t u a l a c o L / s e i t n u o C 5 3 s e i t n u o c f o s p u o r G 1 1 t a n n u k a a M n ä L 6 8 s a m o n o t u a s e o i g e R + n e d å r m o s k i R t e e u l a r u u S s n o i g e r 6 0 2 7 7 5 1 R U E s e n u m m o C r e n u m m o K n e d n i e m e G s e d i t o n o K i / i o m e D 0 5 1 i s o p i c i n u M s e n u m m o C - - - - - s e i h c r a p E 3 4 5 1 5 4 4 1 5 0 2 5 6 4 9 s t n e m e s s i d n o r r A 1 1 r e t m A 1 a l i l l e M y a t u e C + s t n e m e t r a p é D M O D + s a i c n i v o r P i o m o N e s i e r K 8 3 3 1 7 1 1 2 4 2 s d r a W / s D E D 4 3 y t n u o C / s e i t n u o C 8 s n o i g e R y t i r o h t u A l a n o i g e R 1 n e t n e e m e G n e d n i e m e G i n u m o C s e n u m m o C 2 1 - - - s h g u o r o b s n o t n a C 1 3 0 1 0 4 5 3 n e h c s i t i l o P n o v n e p p u r G 9 n e k r i z e B - e i c n i v o r P 0 2 1 ’ s o i g e r P O R O C 2 1 s a m o n ó t u a s e d a t i n u m o C s n o i g e r t n e m p o l e v e D a l i l l e M y a t u e C + s n o i g é R M O D + - s e c n i v o r P 3 1 e k r i z e b s g n u r e i g e R 6 1 - - n r e d n ä l s e d n u B s e i c n i v o r P i n o i g e r 1 1 4 7 8 1 1 1 4 3 1 2 2 1 s a m o n ó t u a s e d a t i n u m o c e d n ó i c a p u r g A s n o i g e r t n e m p o l e v e d f o s p u o r G s n o i g é R r e d n ä L - n r e d n ä l s e d n u B n o v n e p p u r G n e l e d s d n a L a a m n a n e v h A / i m o u S - r e n n a M s a m o n o t u a s e o i g e R + e t n e n i t n o C - s n o i g e r d r a d n a t S - - i n o i g e r i d i p p u r G M O D +. T A E Z. E B K D E D R G S E R F E I U L L N T A T I T P I F E S K U 5 S T U N 4 S T U N 3 S T U N 2 S T U N 1 S T U N s u v a t s a v e t s u s k ü s u d l a h e k i l k i i r e s i s a j e t i d n a s a t i S T U N : 1 L E B A T : s u s k ü 1 d u t e o l s k i d n a s a t. 2 i S T U N a j i s t n i v o r p 0 1 : a i g l e B t n ( d e s u t r ä ä v d a m e r u u s e g i õ k i d n a s a t e l l e s e s s e v r a e s k a t e õ v s e s u t r ä ä v u g o k s u k i l k i i r e s i s i d n a s a t e h Ü. ) t s e w e g. t s d f H s l e s s u r B / p a C - s e l l e x u r B. g é R 208 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Tabel 2 Piirkondade pindala (1 000 km2) NUTS 1 Min. Max. 0,2 43,1 0,4 3,8 7,2 12 68,9 13,6 2,6 7,3 23,6 0,8 1,6 410,9 7,3 0,2 16,8 43,1 70,6 56,8 215 145,6 68,9 44,4 2,6 11,9 34,4 88,9 336,6 410,9 77,1 410,9 NUTS 2 Min. Max. 2,40 43,10 0,40 2,31 0,03 1,10 68,90 3,30 2,60 1,40 0,41 0,80 1,55 6,50 0,70 0,03 4,4 43,1 29,5 19,1 94,2 83,9 68,9 25,7 2,6 5,7 19,2 27 136,1 154,3 30,6 154,3 Průměr 3,4 43,1 8,9 10,2 28 24,4 68,9 15,1 2,6 3,4 9,3 13,1 56,4 51,4 6,9 23,0 Průměr 0,7 2,9 0,7 2,6 9,7 6,3 7,7 3,2 2,6 1 2,4 3,1 17,8 17,1 3,7 5,4 Průměr 10,2 43,1 22,3 33 72,1 70,36 68,9 27,4 2,6 10,3 28 30,7 169,1 410,9 22 68,1 B DK D GR E F IRL O L NL A P FIN S UK EUR15 NUTS 3 Min. Max. 0,10 0,10 0,03 0,33 0,01 0,01 3,32 0,21 2,60 0,13 0,41 0,80 1,55 2,90 0,38 0,01 2 6,2 2,9 5,4 21,7 83,9 12,2 7,5 2,6 3,4 4,6 8,6 98,9 98,9 25,3 98,9 Tabel 3: Piirkondade elanikkond 1. 1. 1992 (1 000) NUTS 1 Min. 951 5171 684 1004 1502 1539 3549 1584 393 1605 1750 238 25 8668 2089 25 Průměr 3348 5171 5039 2578 5584 6546 3549 5169 393 3796 2638 3286 2527 8668 5273 4238 Max. 5810 5171 17595 3540 10502 10862 3549 8868 393 7117 3336 9366 5030 8668 17703 17703 Průměr 1116 5171 2015 793 2171 2266 3549 2843 393 1265 879 1408 842 1084 1657 1830 NUTS 2 Min. 236 5171 492 195 127 134 3549 117 393 238 273 238 25 397 278 25 B DK D GR E F IRL O L NL A P FIN S UK EUR15 Max. 2258 5171 5273 3540 6984 10862 3549 8868 393 3284 1570 3479 1787 1828 6905 10862 Průměr 234 335 148 202 752 589 444 599 393 380 266 329 266 361 892 410 NUTS 3 Min. Max. 38 45 17 21 56 73 195 92 393 55 21 50 25 57 72 17 951 608 3456 3540 4910 2540 1371 3923 393 1292 1570 1832 1278 1662 6905 6905 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 209 210 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 211 CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 BE BE1 BE2 BE21 BE211 BE212 BE213 BE22 BE221 BE222 BE223 BE23 BE231 BE232 BE233 BE234 BE235 BE236 BE24 BE241 BE242 BE25 BE251 BE252 BE253 BE254 BE255 BE256 BE257 BE258 BE3 BE31 BE32 BE321 BE322 BE323 BE324 BE325 BE326 BE327 BE33 BE331 BE332 BE333 BE334 BE34 BE341 BE342 BE343 BE344 BE345 BE35 BE351 BE352 BE353 RÉG. BRUXELLES-CAP. - BRUSSELS HFDST. GEWEST VLAAMS GEWEST Rég. Bruxelles-Cap Brussels Hfdst. gewest Rég. Bruxelles-Cap Brussels Hfdst. gewest BELGIQUE-BELGIË Antwerpen Limburg (b) Oost-Vlaanderen Vlaams Brabant West-Vlaanderen Antwerpen (Arrondissement) Mechelen Turnhout Hasselt Maaseik Tongeren Aalst Dendermonde Eeklo Gent (Arrondissement) Oudenaarde Sint-Niklaas Halle-Vilvoorde Leuven Brugge Diksmuide Ieper Kortrijk Oostende Roeselare Tielt Veurne RÉGION WALLONNE Brabant Wallon Hainaut Brabant Wallon Ath Charleroi Mons Mouscron Soignies Thuin Tournai Huy Liège (Arrondissement) Verviers Waremme Arlon Bastogne Marche-en-Famenne Neufchâteau Virton Dinant Namur (Arrondissement) Philippeville Liège Luxembourg (b) Namur 212 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 213 214 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd CODE NUTS 1 DK DANMARK NUTS 2 Danmark DK001 DK002 DK003 DK004 DK005 DK006 DK007 DK008 DK009 DK00A DK00B DK00C DK00D DK00E DK00F DANMARK NUTS 3 København og Frederiksberg Kommuner Københavns amt Frederiksborg amt Roskilde amt Vestsjællands amt Storstrøms amt Bornholms amt Fyns amt Sønderjyllands amt Ribe amt Vejle amt Ringkøbing amt Århus amt Viborg amt Nordjyllands amt 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 215 216 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 DE DE1 DE11 DE111 DE112 DE113 DE114 DE115 DE116 DE117 DE118 DE119 DE11A DE11B DE11C DE11D DE12 DE121 DE122 DE123 DE124 DE125 DE126 DE127 DE128 DE129 DE12A DE12B DE12C DE13 DE131 DE132 DE133 DE134 DE135 DE136 DE137 DE138 DE139 DE13A DE14 DE141 DE142 DE143 DE144 DE145 DE146 DE147 DE148 DE149 BADEN-WÜRTTEMBERG Stuttgart DEUTSCHLAND Stuttgart, Stadtkreis Böblingen Esslingen Göppingen Ludwigsburg Rems-Murr-Kreis Heilbronn, Stadtkreis Heilbronn, Landkreis Hohenlohekreis Schwäbisch Hall Main-Tauber-Kreis Heidenheim Ostalbkreis Baden-Baden, Stadtkreis Karlsruhe, Stadtkreis Karlsruhe, Landkreis Rastatt Heidelberg, Stadtkreis Mannheim, Stadtkreis Neckar-Odenwald-Kreis Rhein-Neckar-Kreis Pforzheim, Stadtkreis Calw Enzkreis Freudenstadt Freiburg im Breisgau, Stadtkreis Breisgau-Hochschwarzwald Emmendingen Ortenaukreis Rottweil Schwarzwald-Baar-Kreis Tuttlingen Konstanz Lörrach Waldshut Reutlingen Tübingen, Landkreis Zollernalbkreis Ulm, Stadtkreis Alb-Donau-Kreis Biberach Bodenseekreis Ravensburg Sigmaringen Karlsruhe Freiburg Tübingen 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 217 CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 DE2 DE21 DE211 DE212 DE213 DE214 DE215 DE216 DE217 DE218 DE219 DE21A DE21B DE21C DE21D DE21E DE21F DE21G DE21H DE21I DE21J DE21K DE21L DE21M DE21N DE22 DE221 DE222 DE223 DE224 DE225 DE226 DE227 DE228 DE229 DE22A DE22B DE22C DE23 DE231 DE232 DE233 DE234 DE235 DE236 DE237 DE238 DE239 DE23A BAYERN Oberbayern Ingolstadt, Kreisfreie Stadt München, Kreisfreie Stadt Rosenheim, Kreisfreie Stadt Altötting Berchtesgadener Land Bad Tölz-Wolfratshausen Dachau Ebersberg Eichstätt Erding Freising Fürstenfeldbruck Garmisch-Partenkirchen Landsberg a. Lech Miesbach Mühldorf a. Inn München, Landkreis Neuburg-Schrobenhausen Pfaffenhofen a. d. Ilm Rosenheim, Landkreis Starnberg Traunstein Weilheim-Schongau Landshut, Kreisfreie Stadt Passau, Kreisfreie Stadt Straubing, Kreisfreie Stadt Deggendorf Freyung-Grafenau Kelheim Landshut, Landkreis Passau, Landkreis Regen Rottal-Inn Straubing-Bogen Dingolfing-Landau Amberg, Kreisfreie Stadt Regensburg, Kreisfreie Stadt Weiden i. d. OPf. , Kreisfreie Stadt Amberg-Sulzbach Cham Neumarkt i. d. OPf. Neustadt a. d. Waldnaab Regensburg, Landkreis Schwandorf Tirschenreuth Niederbayern Oberpfalz 218 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd CODE NUTS 1 NUTS 2 Oberfranken Mittelfranken Unterfranken Schwaben NUTS 3 Bamberg, Kreisfreie Stadt Bayreuth, Kreisfreie Stadt Coburg, Kreisfreie Stadt Hof, Kreisfreie Stadt Bamberg, Landkreis Bayreuth, Landkreis Coburg, Landkreis Forchheim Hof, Landkreis Kronach Kulmbach Lichtenfels Wunsiedel i. Fichtelgebirge Ansbach, Kreisfreie Stadt Erlangen, Kreisfreie Stadt Fürth, Kreisfreie Stadt Nürnberg, Kreisfreie Stadt Schwabach, Kreisfreie Stadt Ansbach, Landkreis Erlangen-Höchstadt Fürth, Landkreis Nürnberger Land Neustadt a. d. Aisch-Bad Windsheim Roth Weißenburg-Gunzenhausen Aschaffenburg, Kreisfreie Stadt Schweinfurt, Kreisfreie Stadt Würzburg, Kreisfreie Stadt Aschaffenburg, Landkreis Bad Kissingen Rhön-Grabfeld Haßberge Kitzingen Miltenberg Main-Spessart Schweinfurt, Landkreis Würzburg, Landkreis Augsburg, Kreisfreie Stadt Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt Memmingen, Kreisfreie Stadt Aichach-Friedberg Augsburg, Landkreis Dillingen a. d. Donau Günzburg Neu-Ulm Lindau (Bodensee) Ostallgäu Unterallgäu Donau-Ries Oberallgäu Berlin-West, Stadt Berlin-Ost, Stadt BERLIN Berlin DE24 DE241 DE242 DE243 DE244 DE245 DE246 DE247 DE248 DE249 DE24A DE24B DE24C DE24D DE25 DE251 DE252 DE253 DE254 DE255 DE256 DE257 DE258 DE259 DE25A DE25B DE25C DE26 DE261 DE262 DE263 DE264 DE265 DE266 DE267 DE268 DE269 DE26A DE26B DE26C DE27 DE271 DE272 DE273 DE274 DE275 DE276 DE277 DE278 DE279 DE27A DE27B DE27C DE27D DE27E DE3 DE301 DE302 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 219 CODE NUTS 1 BRANDENBURG BREMEN HAMBURG HESSEN DE4 DE401 DE402 DE403 DE404 DE405 DE406 DE407 DE408 DE409 DE40A DE40B DE40C DE40D DE40E DE40F DE40G DE40H DE40I DE5 DE501 DE502 DE6 DE601 DE7 DE71 DE711 DE712 DE713 DE714 DE715 DE716 DE717 DE718 DE719 DE71A DE71B DE71C DE71D DE71E DE72 DE721 DE722 DE723 DE724 DE725 DE73 DE731 DE732 DE733 DE734 DE735 DE736 DE737 NUTS 2 Brandenburg NUTS 3 Brandenburg an der Havel, Kreisfreie Stadt Cottbus, Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt Potsdam, Kreisfreie Stadt Barnim Dahme-Spreewald Elbe-Elster Havelland Märkisch-Oderland Oberhavel Oberspreewald-Lausitz Oder-Spree Ostprignitz-Ruppin Potsdam-Mittelmark Prignitz Spree-Neiße Teltow-Fläming Uckermark Bremen, Kreisfreie Stadt Bremerhaven, Kreisfreie Stadt Hamburg, Freie - und Hansestadt Darmstadt, Kreisfreie Stadt Frankfurt am Main, Kreisfreie Stadt Offenbach am Main, Kreisfreie Stadt Wiesbaden, Kreisfreie Stadt Bergstraße Darmstadt-Dieburg Groß-Gerau Hochtaunuskreis Main-Kinzig-Kreis Main-Taunus-Kreis Odenwaldkreis Offenbach, Landkreis Rheingau-Taunus-Kreis Wetteraukreis Gießen, Landkreis Lahn-Dill-Kreis Limburg-Weilburg Marburg-Biedenkopf Vogelsbergkreis Kassel, Kreisfreie Stadt Fulda Hersfeld-Rotenburg Kassel, Landkreis Schwalm-Eder-Kreis Waldeck-Frankenberg Werra-Meißner-Kreis Bremen Hamburg Darmstadt Gießen Kassel 220 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 DE8 DE801 DE802 DE803 DE804 DE805 DE806 DE807 DE808 DE809 DE80A DE80B DE80C DE80D DE80E DE80F DE80G DE80H DE80I DE9 DE91 DE911 DE912 DE913 DE914 DE915 DE916 DE917 DE918 DE919 DE91A DE91B DE92 DE921 DE922 DE923 DE924 DE925 DE926 DE927 DE928 DE93 DE931 DE932 DE933 DE934 DE935 DE936 DE937 DE938 DE939 DE93A DE93B MECKLENBURG-VORPOMMERN Mecklenburg-Vorpommern NIEDERSACHSEN Braunschweig Greifswald, Kreisfreie Stadt Neubrandenburg, Kreisfreie Stadt Rostock, Kreisfreie Stadt Schwerin, Kreisfreie Stadt Stralsund, Kreisfreie Stadt Wismar, Kreisfreie Stadt Bad Doberan Demmin Güstrow Ludwigslust Mecklenburg-Strelitz Müritz Nordvorpommern Nordwestmecklenburg Ostvorpommern Parchim Rügen Uecker-Randow Braunschweig, Kreisfreie Stadt Salzgitter, Kreisfreie Stadt Wolfsburg, Kreisfreie Stadt Gifhorn Göttingen Goslar Helmstedt Northeim Osterode am Harz Peine Wolfenbüttel Hannover Hannover, Kreisfreie Stadt Lüneburg Diepholz Hameln-Pyrmont Hannover, Landkreis Hildesheim Holzminden Nienburg (Weser) Schaumburg Celle Cuxhaven Harburg Lüchow-Dannenberg Lüneburg, Landkreis Osterholz Rotenburg (Wümme) Soltau-Fallingbostel Stade Uelzen Verden 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 221 CODE NUTS 1 NUTS 2 Weser-Ems NUTS 3 DE94 DE941 DE942 DE943 DE944 DE945 DE946 DE947 DE948 DE949 DE94A DE94B DE94C DE94D DE94E DE94F DE94G DE94H DEA DEA1 DEA11 DEA12 DEA13 DEA14 DEA15 DEA16 DEA17 DEA18 DEA19 DEA1A DEA1B DEA1C DEA1D DEA1E DEA1F DEA2 DEA21 DEA22 DEA23 DEA24 DEA25 DEA26 DEA27 DEA28 DEA29 DEA2A DEA2B DEA2C DEA3 DEA31 DEA32 DEA33 DEA34 DEA35 DEA36 DEA37 DEA38 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt Emden, Kreisfreie Stadt Oldenburg (Oldenburg), Kreisfreie Stadt Osnabrück, Kreisfreie Stadt Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt Ammerland Aurich Cloppenburg Emsland Friesland Grafschaft Bentheim Leer Oldenburg, Landkreis Osnabrück, Landkreis Vechta Wesermarsch Wittmund Düsseldorf, Kreisfreie Stadt Duisburg, Kreisfreie Stadt Essen, Kreisfreie Stadt Krefeld, Kreisfreie Stadt Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt Mülheim a. d. Ruhr, Kreisfreie Stadt Oberhausen, Kreisfreie Stadt Remscheid, Kreisfreie Stadt Solingen, Kreisfreie Stadt Wuppertal, Kreisfreie Stadt Kleve Mettmann Neuss Viersen Wesel Aachen, Kreisfreie Stadt Bonn, Kreisfreie Stadt Köln, Kreisfreie Stadt Leverkusen, Kreisfreie Stadt Aachen, Landkreis Düren Erftkreis Euskirchen Heinsberg Oberbergischer Kreis Rheinisch-Bergischer-Kreis Rhein-Sieg-Kreis Bottrop, Kreisfreie Stadt Gelsenkirchen, Kreisfreie Stadt Münster, Kreisfreie Stadt Borken Coesfeld Recklinghausen Steinfurt Warendorf NORDRHEIN-WESTFALEN Düsseldorf Köln Münster 222 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd CODE NUTS 1 NUTS 2 Detmold Arnsberg RHEINLAND-PFALZ Koblenz Trier DEA4 DEA41 DEA42 DEA43 DEA44 DEA45 DEA46 DEA47 DEA5 DEA51 DEA52 DEA53 DEA54 DEA55 DEA56 DEA57 DEA58 DEA59 DEA5A DEA5B DEA5C DEB DEB1 DEB11 DEB12 DEB13 DEB14 DEB15 DEB16 DEB17 DEB18 DEB19 DEB1A DEB1B DEB2 DEB21 DEB22 DEB23 DEB24 DEB25 NUTS 3 Bielefeld, Kreisfreie Stadt Gütersloh Herford Höxter Lippe Minden-Lübbecke Paderborn Bochum, Kreisfreie Stadt Dortmund, Kreisfreie Stadt Hagen, Kreisfreie Stadt Hamm, Kreisfreie Stadt Herne, Kreisfreie Stadt Ennepe-Ruhr-Kreis Hochsauerlandkreis Märkischer Kreis Olpe Siegen-Wittgenstein Soest Unna Koblenz, Kreisfreie Stadt Ahrweiler Altenkirchen (Westerwald) Bad Kreuznach Birkenfeld Cochem-Zell Mayen-Koblenz Neuwied Rhein-Hunsrück-Kreis Rhein-Lahn-Kreis Westerwaldkreis Trier, Kreisfreie Stadt Bernkastel-Wittlich Bitburg-Prüm Daun Trier-Saarburg 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 223 CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 Rheinhessen-Pfalz SAARLAND Saarland DEB3 DEB31 DEB32 DEB33 DEB34 DEB35 DEB36 DEB37 DEB38 DEB39 DEB3A DEB3B DEB3C DEB3D DEB3E DEB3F DEB3G DEB3H DEB3I DEB3J DEB3K DEC DEC01 DEC02 DEC03 DEC04 DEC05 DEC06 Frankenthal (Pfalz), Kreisfreie Stadt Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt Ludwigshafen am Rhein, Kreisfreie Stadt Mainz, Kreisfreie Stadt Neustadt an der Weinstraße, Kreisfreie Stadt Pirmasens, Kreisfreie Stadt Speyer, Kreisfreie Stadt Worms, Kreisfreie Stadt Zweibrücken, Kreisfreie Stadt Alzey-Worms Bad Dürkheim Donnersbergkreis Germersheim Kaiserslautern, Landkreis Kusel Südliche Weinstraße Ludwigshafen, Landkreis Mainz-Bingen Pirmasens Stadtverband Saarbrücken Merzig-Wadern Neunkirchen Saarlouis Saarpfalz-Kreis Sankt Wendel 224 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd NUTS 2 Sachsen Dessau Halle CODE NUTS 1 SACHSEN SACHSEN-ANHALT DED DED01 DED02 DED03 DED04 DED05 DED06 DED07 DED08 DED09 DED0A DED0B DED0C DED0D DED0E DED0F DED0G DED0H DED0I DED0J DED0K DED0L DED0M DED0N DED0P DED0Q DED0R DED0S DED0T DED0U DED0V DED0W DED0X DED0Y DED0Z DEE DEE1 DEE11 DEE12 DEE13 DEE14 DEE15 DEE16 DEE2 DEE21 DEE22 DEE23 DEE24 DEE25 DEE26 DEE27 NUTS 3 Chemnitz, Kreisfreie Stadt Dresden, Kreisfreie Stadt Görlitz, Kreisfreie Stadt Leipzig, Kreisfreie Stadt Plauen, Kreisfreie Stadt Zwickau, Kreisfreie Stadt Auerbach Klingenthal Oelsnitz Plauen-Land Reichenbach Annaberg Bautzen Chemnitzer Land Delitzsch Döbeln Freiberg Leipziger Land Meißen Mittlerer Erzgebirgkreis Mittweida Muldentalkreis Niederschlesischer Oberlausitzkreis Riesa-Großenhain Löbau-Zittau Sächsische Schweiz Stollberg Torgau-Oschatz Weißeritzkreis Aue-Schwarzenberg Kamenz Zwickauer Land Dresden-Land Hoyerswerda Dessau, Kreisfreie Stadt Anhalt-Zerbst Bernburg Bitterfeld Köthen Wittenberg Halle/Saale, Stadtkreis Burgenlandkreis Mansfelder Land Merseburg-Querfurt Saalkreis Sangerhausen Weißenfels 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 225 CODE NUTS 1 NUTS 2 Magdeburg SCHLESWIG-HOLSTEIN Schleswig-Holstein THÜRINGEN Thüringen DEE3 DEE31 DEE32 DEE33 DEE34 DEE35 DEE36 DEE37 DEE38 DEE39 DEE3A DEE3B DEF DEF01 DEF02 DEF03 DEF04 DEF05 DEF06 DEF07 DEF08 DEF09 DEF0A DEF0B DEF0C DEF0D DEF0E DEF0F DEG DEG01 DEG02 DEG03 DEG04 DEG05 DEG06 DEG07 DEG08 DEG09 DEG0A DEG0B DEG0C DEG0D DEG0E DEG0F DEG0G DEG0H DEG0I DEG0J DEG0K DEG0L DEG0M NUTS 3 Magdeburg, Kreisfreie Stadt Aschersleben-Staßfurt Bördekreis Halberstadt Jerichower Land Ohrekreis Stendal Quedlinburg Schönebeck Wernigerode Altmarkkreis Salzwedel Flensburg, Kreisfreie Stadt Kiel, Kreisfreie Stadt Lübeck, Kreisfreie Stadt Neumünster, Kreisfreie Stadt Dithmarschen Herzogtum Lauenburg Nordfriesland Ostholstein Pinneberg Plön Rendsburg-Eckernförde Schleswig-Flensburg Segeberg Steinburg Stormarn Erfurt, Kreisfreie Stadt Gera, Kreisfreie Stadt Jena, Kreisfreie Stadt Suhl, Kreisfreie Stadt Weimar, Kreisfreie Stadt Eichsfeld Nordhausen Wartburgkreis Unstrut-Hainich-Kreis Kyffhäuserkreis Schmalkalden-Meiningen Gotha Sömmerda Hildburghausen Ilm-Kreis Weimarer Land Sonneberg Saalfeld-Rudolstadt Saale-Holzland Kreis Saale-Orla-Kreis Greiz Altenburger Land 226 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 227 228 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 GR 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 229 230 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 231 KODAS NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 GR GR1 GR11 GR111 GR112 GR113 GR114 GR115 GR12 GR121 GR122 GR123 GR124 GR125 GR126 GR127 GR13 GR131 GR132 GR133 GR134 GR14 GR141 GR142 GR143 GR144 GR2 GR21 GR211 GR212 GR213 GR214 GR22 GR221 GR222 GR223 GR224 GR23 GR231 GR232 GR233 GR24 GR241 GR242 GR243 GR244 GR245 GR25 GR251 GR252 GR253 GR254 GR255 VOREIA ELLADA Anatoliki Makedonia, Thraki ELLADA KENTRIKI ELLADA Kentriki Makedonia Dytiki Makedonia Thessalia Ipeiros Ionia Nisia Dytiki Ellada Sterea Ellada Peloponnisos Evros Xanthi Rodopi Drama Kavala Imathia Thessaloniki Kilkis Pella Pieria Serres Chalkidiki Grevena Kastoria Kozani Florina Karditsa Larisa Magnisia Trikala Arta Thesprotia Ioannina Preveza Zakynthos Kerkyra Kefallinia Lefkada Aitoloakarnania Achaia Ileia Voiotia Evvoia Evrytania Fthiotida Fokida Argolida Arkadia Korinthia Lakonia Messinia 232 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd KODAS NUTS 1 ATTIKI NISIA AIGAIOU, KRITI GR3 GR4 GR41 GR411 GR412 GR413 GR42 GR421 GR422 GR43 GR431 GR432 GR433 GR434 NUTS 2 Attiki Voreio Aigaio Notio Aigaio Kriti NUTS 3 Attiki Lesvos Samos Chios Dodekanisos Kyklades Irakleio Lasithi Rethymni Chania 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 233 234 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 235 CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 ES ES1 ES11 ES111 ES112 ES113 ES114 ES12 ES13 ES2 ES21 ES211 ES212 ES213 ES22 ES23 ES24 ES241 ES242 ES243 ES3 ES4 ES41 ES411 ES412 ES413 ES414 ES415 ES416 ES417 ES418 ES419 ES42 ES421 ES422 ES423 ES424 ES425 ES43 ES431 ES432 ES5 ES51 ES511 ES512 ES513 ES514 ES52 ES521 ES522 ES523 ES53 NOROESTE Galicia ESPAÑA La Coruna Lugo Orense Pontevedra Principado de Asturias Principado de Asturias NORESTE Cantabria Pais Vasco Cantabria Alava Guipuzcoa Vizcaya Comunidad Foral de Navarra Comunidad Foral de Navarra La Rioja Aragón La Rioja Huesca Teruel Zaragoza COMUNIDAD DE MADRID Comunidad de Madrid Comunidad de Madrid CENTRO (E) Castilla y León Avila Burgos León Palencia Salamanca Segovia Soria Valladolid Zamora Albacete Ciudad Real Cuenca Guadalajara Toledo Badajoz Cáceres Barcelona Girona Lleida Tarragona Alicante Castellon De La Plana Valencia Islas Baleares Castilla-la Mancha Extremadura Cataluña Comunidad Valenciana Islas Baleares ESTE 236 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 SUR Andalucia Región de Murcia Ceuta y Melilla CANARIAS Canarias ES6 ES61 ES611 ES612 ES613 ES614 ES615 ES616 ES617 ES618 ES62 ES63 ES631 ES632 ES7 ES701 ES702 Almeria Cadiz Cordoba Granada Huelva Jaen Málaga Sevilla Región de Murcia Ceuta Melilla Las Palmas Santa Cruz De Tenerife 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 237 238 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 239 CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 FR FR1 FR101 FR102 FR103 FR104 FR105 FR106 FR107 FR108 FR2 FR21 FR211 FR212 FR213 FR214 FR22 FR221 FR222 FR223 FR23 FR231 FR232 FR24 FR241 FR242 FR243 FR244 FR245 FR246 FR25 FR251 FR252 FR253 FR26 FR261 FR262 FR263 FR264 FR3 FR301 FR302 FR4 FR41 FR411 FR412 FR413 FR414 FR42 FR421 FR422 FR43 FR431 FR432 FR433 FR434 ÎLE DE FRANCE Île de France FRANCE BASSIN PARISIEN Champagne-Ardenne Picardie Haute-Normandie Centre Basse-Normandie Bourgogne NORD-PAS-DE-CALAIS Nord - Pas-de-Calais EST Lorraine Alsace Franche-Comté Paris Seine-et-Marne Yvelines Essonne Hauts-de-Seine Seine-Saint-Denis Val-de-Marne Val-d’Oise Ardennes Aube Marne Haute-Marne Aisne Oise Somme Eure Seine-Maritime Cher Eure-et-Loir Indre Indre-et-Loire Loir-et-Cher Loiret Calvados Manche Orne Côte-d’Or Nièvre Saône-et-Loire Yonne Nord Pas-de-Calais Meurthe-et-Moselle Meuse Moselle Vosges Bas-Rhin Haut-Rhin Doubs Jura Haute-Saône Territoire de Belfort 240 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 FR5 FR51 FR511 FR512 FR513 FR514 FR515 FR52 FR521 FR522 FR523 FR524 FR53 FR531 FR532 FR533 FR534 FR6 FR61 FR611 FR612 FR613 FR614 FR615 FR62 FR621 FR622 FR623 FR624 FR625 FR626 FR627 FR628 FR63 FR631 FR632 FR633 FR7 FR71 FR711 FR712 FR713 FR714 FR715 FR716 FR717 FR718 FR72 FR721 FR722 FR723 FR724 OUEST Pays de la Loire SUD-OUEST CENTRE-EST Bretagne Poitou-Charentes Aquitaine Midi-Pyrénées Limousin Rhône-Alpes Auvergne Loire-Atlantique Maine-et-Loire Mayenne Sarthe Vendée Côtes-d’Armor Finistère Ille-et-Vilaine Morbihan Charente Charente-Maritime Deux-Sèvres Vienne Dordogne Gironde Landes Lot-et-Garonne Pyrénées-Atlantiques Ariège Aveyron Haute-Garonne Gers Lot Hautes-Pyrénées Tarn Tarn-et-Garonne Corrèze Creuse Haute-Vienne Ain Ardèche Drôme Isère Loire Rhône Savoie Haute-Savoie Allier Cantal Haute-Loire Puy-de-Dôme 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 241 CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 FR8 FR81 FR811 FR812 FR813 FR814 FR815 FR82 FR821 FR822 FR823 FR824 FR825 FR826 FR83 FR831 FR832 FR9 FR91 FR92 FR93 FR94 MÉDITERRANÉE Languedoc-Roussillon Aude Gard Hérault Lozère Pyrénées-Orientales Alpes-de-Haute-Provence Hautes-Alpes Alpes-Maritimes Bouches-du-Rhône Var Vaucluse Corse-du-Sud Haute-Corse Gadeloupe Martinique Guyane Réunion Provence-Alpes-Côte d’Azur Corse Guadeloupe Martinique Guyane Réunion DÉPARTEMENTS D’OUTRE-MER 242 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 243 244 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd CODE NUTS 1 IRELAND IE IE001 IE002 IE003 IE004 IE005 IE006 IE007 IE008 NUTS 2 Ireland IRELAND NUTS 3 Border Dublin Mid-East Midland Mid-West South-East (IRL) South-West (IRL) West 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 245 246 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 IT IT1 IT11 IT111 IT112 IT113 IT114 IT115 IT116 IT117 IT118 IT12 IT13 IT131 IT132 IT133 IT134 IT2 IT201 IT202 IT203 IT204 IT205 IT206 IT207 IT208 IT209 IT20A IT20B IT3 IT31 IT311 IT312 IT32 IT321 IT322 IT323 IT324 IT325 IT326 IT327 IT33 IT331 IT332 IT333 IT334 IT4 IT401 IT402 IT403 IT404 IT405 IT406 IT407 IT408 IT409 NORD OVEST Piemonte ITALIA Valle d’Aosta Liguria LOMBARDIA Lombardia NORD EST Trentino-Alto Adige Veneto Friuli-Venezia Giulia EMILIA-ROMAGNA Emilia-Romagna Torino Vercelli Biella Verbano-Cusio-Ossola Novara Cuneo Asti Alessandria Valle d’Aosta Imperia Savona Genova La Spezia Varese Como Lecco Sondrio Milano Bergamo Brescia Pavia Lodi Cremona Mantova Bolzano-Bozen Trento Verona Vicenza Belluno Treviso Venezia Padova Rovigo Pordenone Udine Gorizia Trieste Piacenza Parma Reggio nell’Emilia Modena Bologna Ferrara Ravenna Forlì-Cesena Rimini 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 247 CODE NUTS 1 CENTRO (I) NUTS 2 Toscana Umbria Marche LAZIO Lazio ABRUZZO-MOLISE Abruzzo Molise CAMPANIA Campania SUD Puglia Basilicata Calabria IT5 IT51 IT511 IT512 IT513 IT514 IT515 IT516 IT517 IT518 IT519 IT51A IT52 IT521 IT522 IT53 IT531 IT532 IT533 IT534 IT6 IT601 IT602 IT603 IT604 IT605 IT7 IT71 IT711 IT712 IT713 IT714 IT72 IT721 IT722 IT8 IT801 IT802 IT803 IT804 IT805 IT9 IT91 IT911 IT912 IT913 IT914 IT915 IT92 IT921 IT922 IT93 IT931 IT932 IT933 IT934 IT935 NUTS 3 Massa-Carrara Lucca Pistoia Firenze Prato Livorno Pisa Arezzo Siena Grosseto Perugia Terni Pesaro e Urbino Ancona Macerata Ascoli Piceno Viterbo Rieti Roma Latina Frosinone L’Aquila Teramo Pescara Chieti Isernia Campobasso Caserta Benevento Napoli Avellino Salerno Foggia Bari Taranto Brindisi Lecce Potenza Matera Cosenza Crotone Catanzaro Vibo Valentia Reggio di Calabria 248 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd CODE NUTS 1 SICILIA NUTS 2 Sicilia ITA ITA01 ITA02 ITA03 ITA04 ITA05 ITA06 ITA07 ITA08 ITA09 ITB ITB01 ITB02 ITB03 ITB04 SARDEGNA Sardegna NUTS 3 Trapani Palermo Messina Agrigento Caltanissetta Enna Catania Ragusa Siracusa Sassari Nuoro Oristano Cagliari 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 249 250 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 251 CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 LU LUXEMBOURG (GRAND-DUCHÉ) LUXEMBOURG (GRAND-DUCHÉ) Luxembourg (Grand-Duché) Luxembourg (Grand-Duché) 252 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 NL NL1 NL11 NL111 NL112 NL113 NL12 NL121 NL122 NL123 NL13 NL131 NL132 NL133 NL2 NL21 NL211 NL212 NL213 NL22 NL221 NL222 NL223 NL224 NL23 NL3 NL31 NL32 NL321 NL322 NL323 NL324 NL325 NL326 NL327 NL33 NL331 NL332 NL333 NL334 NL335 NL336 NL34 NL341 NL342 NL4 NL41 NL411 NL412 NL413 NL414 NL42 NL421 NL422 NL423 NOORD-NEDERLAND NEDERLAND OOST-NEDERLAND WEST-NEDERLAND ZUID-NEDERLAND Groningen Friesland Drenthe Overijssel Gelderland Flevoland Utrecht Noord-Holland Zuid-Holland Zeeland Noord-Brabant Limburg (NL) Oost-Groningen Delfzijl en omgeving Overig Groningen Noord-Friesland Zuidwest-Friesland Zuidoost-Friesland Noord-Drenthe Zuidoost-Drenthe Zuidwest-Drenthe Noord-Overijssel Zuidwest-Overijssel Twente Veluwe Achterhoek Arnhem/Nijmegen Zuidwest-Gelderland Flevoland Ultrecht Kop van Noord-Holland Alkmaar en omgeving IJmond Agglomeratie Haarlem Zaanstreek Groot-Amsterdam Het Gooi en Vechtstreek Agglomeratie Leiden en Bollenstreek Agglomeratie’s-Gravenhage Delft en Westland Oost-Zuid-Holland Groot-Rijnmond Zuidoost-Zuid-Holland Zeeuwsch- Vlaanderen Overig Zeeland West-Noord-Brabant Midden-Noord-Brabant Noordoost-Noord-Brabant Zuidoost-Noord-Brabant Noord-Limburg Midden-Limburg Zuid-Limburg 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 253 254 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 255 CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 AT AT1 AT11 AT111 AT112 AT113 AT12 AT121 AT122 AT123 AT124 AT125 AT126 AT127 AT13 AT2 AT21 AT211 AT212 AT213 AT22 AT221 AT222 AT223 AT224 AT225 AT226 AT3 AT31 AT311 AT312 AT313 AT314 AT315 AT32 AT321 AT322 AT323 AT33 AT331 AT332 AT333 AT334 AT335 AT34 AT341 AT342 OSTÖSTERREICH SÜDÖSTERREICH Burgenland Niederösterreich Wien Kärnten Steiermark WESTÖSTERREICH Oberösterreich Salzburg Tirol Vorarlberg ÖSTERREICH Mittelburgenland Nordburgenland Südburgenland Mostviertel-Eisenwurzen Niederösterreich-Süd Sankt Pölten Waldviertel Weinviertel Wiener Umland/Nordteil Wiener Umland/Südteil Wien Klagenfurt-Villach Oberkärnten Unterkärnten Graz Liezen Östliche Obersteiermark Oststeiermark West- und Südsteiermark Westliche Obersteiermark Innviertel Linz-Wels Mühlviertel Steyr-Kirchdorf Traunviertel Lungau Pinzgau-Pongau Salzburg und Umgebung Außerfern Innsbruck Osttirol Tiroler Oberland Tiroler Unterland Bludenz-Bregenzer Wald Rheintal-Bodenseegebiet 256 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 257 258 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 PT PT1 PT11 PT111 PT112 PT113 PT114 PT115 PT116 PT117 PT118 PT12 PT121 PT122 PT123 PT124 PT125 PT126 PT127 PT128 PT129 PT12A PT13 PT131 PT132 PT133 PT134 PT135 PT14 PT141 PT142 PT143 PT144 PT15 PT2 PT3 CONTINENTE Norte PORTUGAL Minho-Lima Cávado Ave Grande Porto Tâmega Entre Douro e Vouga Douro Alto Trás-os-Montes Baixo Vouga Baixo Mondego Pinhal Litoral Pinhal Interior Norte Dâo-Lafôes Pinhal Interior Sul Serra da Estrela Beira Interior Norte Beira Interior Sul Cova da Beira Oeste Grande Lisboa Península de Setúbal Médio Tejo Lezíria do Tejo Alentejo Litoral Alto Alentejo Alentejo Central Baixo Alentejo Algarve Açores Madeira Centro (P) Lisboa e Vale do Tejo Alentejo Algarve Açores Madeira AÇORES MADEIRA 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 259 260 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 261 CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 FI FI1 FI11 FI12 FI121 FI122 FI123 FI124 FI125 FI126 FI127 FI13 FI131 FI132 FI133 FI134 FI14 FI141 FI142 FI143 FI144 FI15 FI151 FI152 FI2 MANNER-SUOMI SUOMI/FINLAND Uusimaa Etelä-Suomi Itä-Suomi Väli-Suomi Pohjois-Suomi AHVENANMAA/ÅLAND Ahvenanmaa/Åland Uusimaa Varsinais-Suomi Satakunta Häme Pirkanmaa Päijät-Häme Kymenlaakso Etelä-Karjala Etelä-Savo Pohjois-Savo Pohjois-Karjala Kainuu Keski-Suomi Etelä-Pohjanmaa Vaasan rannikkoseutu Keski-Pohjanmaa Pohjois-Pohjanmaa Lappi Ahvenanmaa/Åland 262 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 263 264 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd CODE NUTS 1 SE SVERIGE NUTS 2 NUTS 3 SVERIGE SE01 SE011 SE02 SE021 SE022 SE023 SE024 SE025 SE03 SE031 SE032 SE033 SE034 SE04 SE041 SE042 SE043 SE05 SE051 SE052 SE053 SE054 SE06 SE061 SE062 SE063 SE07 SE071 SE072 SE08 SE081 SE082 Stockholm Östra Mellansverige Småland med öarna Sydsverige Västsverige Norra Mellansverige Mellersta Norrland Övre Norrland Stockholms län Uppsala län Södermanlands län Östergötlands län Örebro län Västmanlands län Jönköpings län Kronobergs län Kalmar län Gotlands Län Blekinge län Kristianstad län Malmöhus län Hallands län Göteborgs och Bohus län Älvsborgs län Skaraborgs län Värmlands län Kopparbergs län Gävleborgs län Västernorrlands län Jämtlands län Västerbottens län Norrbottens län 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 265 266 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 267 CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 UNITED KINGDOM UK UK1 UK11 UK111 UK112 UK12 UK13 UK131 UK132 UK2 UK21 UK22 UK23 UK24 UK3 UK31 UK311 UK312 UK32 UK321 UK322 UK33 UK4 UK401 UK402 UK403 UK5 UK51 UK511 UK512 UK52 UK521 UK522 UK523 UK53 UK531 UK532 UK533 UK54 UK55 UK56 UK561 UK562 UK57 UK6 UK61 UK611 UK612 UK613 UK62 UK621 UK622 UK63 UK631 UK632 NORTH YORKSHIRE AND HUMBERSIDE EAST MIDLANDS EAST ANGLIA SOUTH EAST (UK) Cleveland, Durham Cumbria Northumberland, Tyne and Wear Humberside North Yorkshire South Yorkshire West Yorkshire Derbyshire, Nottinghamshire Leicestershire, Northamptonshire Lincolnshire East Anglia Bedfordshire, Hertfordshire Berkshire, Buckinghamshire Oxfordshire Surrey, East-West Sussex Essex Greater London Hampshire, Isle of Wight SOUTH WEST (UK) Kent Avon, Gloucestershire, Wiltshire Cornwall, Devon Dorset, Somerset Cleveland Durham Cumbria Northumberland Tyne and Wear Humberside North Yorkshire South Yorkshire West Yorkshire Derbyshire Nottinghamshire Leicestershire Northamptonshire Lincolnshire Cambridgeshire Norfolk Suffolk Bedfordshire Hertfordshire Berkshire Buckinghamshire Oxfordshire East Sussex Surrey West Sussex Essex Greater London Hampshire Isle of Wight Kent Avon Gloucestershire Wiltshire Cornwall Devon Dorset Somerset 268 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd CODE NUTS 1 NUTS 2 NUTS 3 UK7 UK71 UK711 UK712 UK72 UK721 UK722 UK73 UK8 UK81 UK82 UK83 UK84 UK9 UK91 UK911 UK912 UK913 UK914 UK92 UK921 UK922 UK923 UK924 UKA UKA1 UKA11 UKA12 UKA13 UKA14 UKA15 UKA2 UKA21 UKA22 UKA3 UKA31 UKA32 UKA4 UKB WEST MIDLANDS NORTH WEST (UK) WALES Hereford & Worcester, Warwicks- hire Shropshire, Staffordshire West Midlands (County) Cheshire Greater Manchester Lancashire Merseyside Clwyd, Dyfed, Gwynedd, Powys Gwent, Mid-South-West Glamor- gan SCOTLAND Borders-Central-Fife-Lothian- Tayside Dumfries & Galloway, Strathclyde Highlands, Islands Grampian Northern Ireland NORTHERN IRELAND Hereford and Worcester Warwickshire Shropshire Staffordshire West Midlands (County) Cheshire Greater Manchester Lancashire Merseyside Clwyd Dyfed Gwynedd Powys Gwent Mid Glamorgan South Glamorgan West Glamorgan Borders Central Fife Lothian Tayside Dumfries and Galloway Strathclyde Highlands Islands Grampian Northern Ireland 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 269 270 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 271 B liide Direktiivi 92/43/EMÜ I lisas nimetatud kasvukohatüübid Kood Lisa 1 kood S Kasvukohatüüp 1110 1120 1130 1140 1150 1160 1170 1180 1210 1220 1230 1240 1250 1310 1320 1330 1340 1410 1420 11. 25 11. 34 13. 2 14 21 – – – 17. 2 17. 3 18. 21 18. 22 18. 23 15. 11 15. 12 15. 13 15. 14 15. 15 15. 16 1430 15. 17 1510 1520 1530 2110 2120 2130 2131 2132 2133 2134 2135 2136 15. 18 15. 19 I5. 1A 16. 211 16. 212 16. 221 –> 16. 227 16. 221 16. 222 16. 223 16. 224 16. 225 16. 226 Mereveega alaliselt üleujutatud liivamadalad * Posidonia “põhjad” (Posidonion oceanicae kooslused) Jõgede lehtersuudmed Mõõnaga paljanduvad mudased ja liivased laugmadalikud * Lõukad Laiad madalad abajad ja lahed Karid Merepõhjast eristuvate gaaside mõjul moodustunud struktuurid (“sambad”) Üheaastase taimestuga esmased rannavallid Püsirohttaimestuga kivirannad Atlandi ookeani ja Läänemere taimestunud pankrannad Taimkattega pankrannad Vahemere rannikul (koos endeemsete ker- meki Limonium spp. liikidega) Endeemse taimestikuga pangad Makaroneesia rannikuil Soolarohu Salicornia jt üheaastaste taimedega mudased ja liivased ran- nikud Spartinion maritimae kooslustega alad Atlantilised sooldunud rannaniidud Glauco-Pucinellietalia kooslustega * Sisemaa sooldunud niidud Pucinellietalia distantise kooslustega Vahemerelised sooldunud niidud Juncetalia maritimi kooslustega Vahemerelised ja termo-atlantilised soolalembesed võserikud Arthroc- nemetalia fructicosae kooslustega Ibeeria (Püreneede) soola- ja lämmastikulembesed võserikud Pegano- Salsoletea kooslustega * * * * * * * Sooldunud stepid Limonietalia kooslustega Kipsistepid Gypsophiletalia kooslustega Pannoonia sooldunud stepid ja märgalad Kujunevad liikuvad rannikuluited Liikuvad rannikuluited (valged luited) rand-luidekaeraga Ammophila arenaria Rohttaimedega kinnistunud rannikuluited (hallid luited) Galio-Koelerion albescentis’e kooslused Euphorbio-Helichrysion’i kooslused Crucianellion maritimae kooslused Euphorbia terracina kooslused * Mesobromion’i kooslused * Trifolio-Gerantietea sanguinei, Galio maritimi-Geranion sanguinei kooslu- sed 272 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Kood Lisa 1 kood 16. 227 16. 23 16. 24 16. 25 16. 26 16. 29 2137 2140 2150 2160 2170 2180 2190 2191 2192 2193 2194 2195 S * * * Kasvukohatüüp Thero-Airion’i, Botrychio-Polygaletum’i, Tuberarion guttatae kooslused Leostunud kinnistunud luited hariliku kukemarjaga (Empertum nigrum) Leostunud kinnistunud atlantilised luited Calluno-Ulicetea kooslustega Astelpajuga (Hyppophae rhamnoides) luited Hanepajuga luited (Salix arenaria kooslused) Atlandi ookeani ranniku metsastunud luited 16. 31 –> 16. 35 Luidetevahelised niisked nõod 16. 31 16. 32 16. 33 16. 34 16. 35 Luidetevaheliste nõgude seisuveekogud Luidetevaheliste nõgude esikkooslused Luidetevaheliste nõgude madalsood Luidetevaheliste nõgude rohumaad Luidetevaheliste nõgude roostikud ja tarnastikud 21A0 1A * Matšeerid (Iirimaal) 2210 2220 2230 2240 2250 2260 2270 2310 2320 16. 223 16. 224 16. 228 16. 229 16. 27 16. 28 16. 29 x 42. 8 64. 1 x 31. 223 64. 1 x 31. 227 2330 64. 1 x 35. 2 2340 3110 64. 71 22. 11 x 22. 31 3120 22. 11 x 22. 34 3130 22. 12 x (22. 31 & 22. 32) 3131 22. 12 x 22. 31 3132 22. 12 x 22. 32 3140 22. 12 x 22. 44 3150 22. 13 3160 3170 22. 14 22. 34 Crucianellion maritimae kooslustega kinnistunud luiterannad Piimalille Euphorbia terracina kasvukohtadega luited Malcolmietalia kooslustega luiterohumaad * * Brachypodietalia kooslustega ning üheaastaste taimedega luiterohu- maad Luitekadastikud (Juniperus spp. ) Cisto-Lavenduletalia kooslustega jäiklehised luitevõserikud Piinia (Pinus pinea) ja/või merimänniga (Pinus pinaster) luitemännikud Kanarbiku (Calluna) ja leetpõõsastega (Genista) kuivad liivanõmmed Kanarbiku (Calluna) ja hariliku kukemarjaga (Empetrum nigrum) kui- vad liivanõmmed Hõberohu (Corynephorus) ja kasteheina (Agrostis) liikidega avatud lui- terohumaad sisemaal * Pannoonia sisemaaluited Atlantiliste liivatasandike mineraalidevaesed vähetoitelised veekogud veetaimestikuga (Lobelia, Littorella ja Isoetes) Lahnarohu Isoetes liikidega mineraalidevaesed vähetoitelised veeko- gud Vahemere lääneosa liivatasandikel Kesk-Euroopa ja eelalpiinsed vähetoitelised veekogud püsiveetaimes- tikuga – järvika Littorella ja lahnarohu Isoetes kooslused, või üheaas- tase taimestikuga – Nanocyperetalia kooslused – avatud madalikel Kesk-Euroopa ja eelalpiinsed vähetoitelised veekogud püsiveetaimes- tikuga (Littorella ja Isoetes) Kesk-Euroopa ja eelalpiinsed vähetoitelised veekogud üheaastase tai- mestikuga (Nanocyperetalia) avatud madalikel Bentiliste mändvetikakooslustega (Chara spp. ) kalgiveelised vähe- kuni kesktoitelised veekogud Penikeele- ja kilbukakooslustega (Magnopotamion või Hydrocharition) looduslikud rohketoitelised järved Huumustoitelised järved * Vahemerelised ajutised väikeveekogud 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 273 Kood Lisa 1 kood 3180 – S * Karstijärved (Iirimaal) Kasvukohatüüp 3220 24. 221 & 24. 222 Mägijõed ja nende kaldarohustu 3221 24. 221 3222 24. 222 3230 24. 223 3240 24. 224 3250 24. 225 3260 24. 4 3270 24. 52 3280 24. 53 3290 – 4010 31. 11 4020 31. 12 4030 31. 2 4040 31. 234 4050 4060 4070 31. 3 31. 4 31. 5 4080 31. 622 4090 31. 7 5110 31. 82 5120 31. 842 5130 31. 88 5140 31. 89 Lähisalpiinsete ojade pajustikud Esikkooslused kruusastel jõepõhjadel mägedes Euroopa mürikaariaga (Myricaria germanica) mägijõed ja nende kallaste puistaimestu Halli pajuga (Salix elaegnos) mägijõed ja nende kallaste puistaimestu Kollase sarvmaguna (Galcium flavum) kasvukohtadega püsivooluga vahemerelised jõed Tasandike ja eelmäestike jõgede särjesilmadega (Ranunculus) ujutai- mestu Eelmäestikujõed Chenopodietum rubri kooslustega Püsivoolulised vahemerelised jõed Paspalo-Argostidion’i kooslustega ning pajudest (Salix) ja paplitest (Populus) rippkardinad Ajutise vooluga vahemerelised jõed Soo-eerikaga (Erica tetralix) põhjaatlantilised märjad nõmmed Ripsmelise eerikaga (Erica ciliaris) ja soo-eerikaga (Erica tetralix) lõu- naatlantilised märjad nõmmed Kuivad nõmmed (kõik alatüübid) Laiuva eerikaga (Erica vagans) ja astelhernega (Ulex maritimus) kuivad rannikunõmmed * * * Makaroneesia endeemsed kuivad nõmmed Alpiinsed ja lähisalpiinsed nõmmed * Mägimänni (Pinus mugo) ja karedakarvase rododendroniga (Rhodo- dendron hirsutum) võserikud (Mugo-Rhododendretum hirsuti kooslused) Lähisarktilised pajustikud Astelhernega mägivahemerelised endeemsed nõmmed Hariliku pukspuuga (Buxus sempervirens) püsikooslused lubjarikastel kaljunõlvadel (Berberidion’i kooslused) Lõhnava luudpõõsa (Genista purgans) kooslused mägedes Hariliku kadaka (Juniperus communis) kooslused lubjarikka mullaga nõmmedel ja rohumaadel * Tsistusega (Cistus palhinhae) märjad rannikunõmmed (Junipero- Cistetum palhinhae kooslused) 5210 32. 131 –> 32. 135 Kadakatega matorralid 5211 32. 131 5212 32. 132 5213 32. 133 5214 32. 134 5215 32. 135 5220 32. 17 5230 32. 18 Punase kadakaga (Juniperus oxycedrus) puismatorralid Foiniikia kadakaga (Juniperus pboenicea) puismatorralid Kõrge ja haisva kadakaga (Juniperus excelsa, J. foetidissima) puismator- ralid Hariliku kadakaga (Juniperus communis) puismatorralid Süüria kadakaga (Juniperus drupacea) puismatorralid * * Kreektürniga (Zyzipbus) matorralid Loorberipuu (Laurus nobilis) matorralid 274 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Kood Lisa 1 kood S Kasvukohatüüp 5310 5320 5330 5331 5332 5333 5334 5335 5410 5420 5430 6110 6120 6130 6140 6150 6160 6170 6171 6172 6173 6174 6175 6180 6210 6211 6212 6213 6214 6220 32. 216 32. 217 Loorberitihnikud Rannakaljude lähedased madalad piimalillekooslused (Euphorbia) 32. 22 –> 32. 26 Kõik tüübid 32. 22 32. 23 32. 24 32. 25 32. 26 33. 1 33. 3 33. 4 34. 11 34. 12 34. 2 36. 314 36. 32 36. 36 Puukujulise piimalille Euphorbia dendroides võserikud Ampelodesmos mauritanica ülekaaluga igihaljad madalvõserikud (garii- gid) Hariliku kääbuspalmi (Chamaerops humilis) võsastikud Kõrbeäärsed võserikud Termovahemerelised Lygose, luudpõõsa (Cytisus) ja leetpõõsa (Genista) liikide domineerimisega võsad (retamared) Astragalo-Plantaginetum subulatae kooslustega früüganad Sarcopoterium spinosum’i kasvukohtadega früüganad Euphorbietu-Verbascion’i kooslused Kreetal * Alysso-Sedion albi kooslustega karstunud rohumaad lubjarikkal mullal * Kuivad liivased rohumaad vesihalja haguheina kooslustega (Koelerion glaucae) lubjarikkal mullal Raskmetalliderikka mullaga rohumaad Siil-aruheinaga Festuca eskia rohumaad ränirikkal mullal Pürenee poolsaarel Alpiinsed ja boreaalsed rohumaad ränirikkal mullal Pürenee poolsaare Festuca indigestaga rohumaad ränirikkal mullal 36. 41 –> 36. 45 Alpiinsed rohumaad lubjarikkal mullal 36. 41 36. 42 36. 43 36. 44 36. 45 36. 5 34. 31 –> 34. 34 34. 31 34. 32 34. 33 34. 34 34. 5 6230 35. 1 6240 6250 6260 6310 34. 31 34. 91 34. A1 32. 11 Carex ferriginea niidud ja sellele lähedased kooslused Tuultele avatud Kobresia myosuroides’e domineerimisega kooslused Stepistunud alpiinsed ja lähisalpiinsed madalakasvulised rohumaad Alpiinsed kooslused raskemetalliderikkal mullal Mägivahemerelised hõrendunud rohumaad Makaroneesia mägised rohumaad Festuco Brometalia kooslused lubjarikkal mullal (tähtsad käpaliste kasvukohad) Subkontinentaalsed stepistunud rohumaad Subatlantilised poolkuivad rohumaad lubjarikkal mullal Subatlantilised väga kuivad rohumaad lubjarikkal mullal Kesk-Euroopa rohumaad lubja- ja ränirikkal mullal Thero-Brachypodietea kooslustega kõrreliste ja üheaastaste rohunditega ebastepid Jussheinaga (Nardus) liigirikkad mäestikurohumaad ränirikkal mullal (Mandri-Euroopas eelmäestikes) Subkontinentaalsed stepistunud rohumaad Pannoonia stepid Pannoonia liivased stepid Korgitammega (Quercus suber) ja/või iilekstammega (Quercus ilex) kar- jatatavad puisniidud (deesad) * * * * * * * * * * 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 275 Kood Lisa 1 kood S Kasvukohatüüp 6410 6420 6430 6431 6432 6440 6510 6520 7110 7120 7130 7131 7132 7140 7150 37. 31 37. 4 Sinihelmikaniidud (Eu-Molinion’i kooslused) kriidil ja savil Vahemerelised kõrgrohustud ja kõrkjastikud (Molinio-Holoscboenion’i kooslused) 37. 7 & 37. 8 Eutroofsed kõrgrohustud 37. 7 37. 8 – 38. 2 38. 3 51. 1 51. 2 52. 1 & 52. 2 52. 1 52. 2 54. 5 54. 6 Vooluveekogude ja metsade niiskuslembesed serva-kõrgrohustud Lähisalpiinsed ja alpiinsed kõrgrohustud Niit-kõrveköömne kooslustega (Cnidion venosae) lamminiidud Aas-rebasesaba (Alopecurus pratensis) ja ürt-punanupuga (Sanguisorba officinalis) madalikuniidud Mäginiidud (Briti tüübid mets-kurerehaga Geranium sylvaticum) * * Looduslikus seisundis rabad Inimtegevusest rikutud, kuid taastumisvõimelised rabad Looduslikus seisundis vaipsood * Madalike vaipsood * Kõrgustike vaipsood Siirdesood ja õõtsiksood Turvastunud või märjad lohud nokkheinakooslustega (Rhynchospo- rion) 7210 53. 3 * Lääne-mõõkrohu (Cladium mariscus) ja raudtarna (Carex davalliana) kooslustega lubjarikkad madalsood 7220 54. 12 * Nõrglubjalasundit moodustavad allikad nöörsamblakooslustega (Cra- 54. 2 54. 3 54. 8 54. 9 61. 1 61. 2 61. 3 61. 4 61. 5 61. 6 toneurion) Aluselised madalsood * Alpiinsed Caricion bicoloris-atrofuscae esikkooslused * Aabasood * Palsasood Silikaatsete kivimite rusukalded Karbonaatsete kivimite ja lubjakivikilda rusukalded Vahemeremaade lääneosa ja alpiinsed soojalembesed rusukalded Rusukalded Balkanil Kesk-Euroopa silikaatsete kivimite rusukalded * Kesk-Euroopa karbonaatsete kivimite rusukalded 62. 1 & 62. 1A Karbonaatsed alatüübid 62. 11 62. 12 62. 13 62. 14 62. 15 62. 16 62. 17 62. 18 Vahemeremaade lääneosa ja Pürenee mäestiku karbonaatsed kaljud Kesk-Pürenee karbonaatsed kaljud Liguuria Apenniinide karbonaatsed kaljud Lõuna-Itaalia karbonaatsed kaljud Alpiinsed ja lähisvahemerelised karbonaatsed kaljud Vahemerelise Kreeka karbonaatsed kaljud Egeuse mere karbonaatsed kaljud Lõuna-Kreeka mägede kaljud 7230 7240 7310 7320 8110 8120 8130 8140 8150 8160 8210 8211 8212 8213 8214 8215 8216 8217 8218 276 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Kood Lisa 1 kood S Kasvukohatüüp 8219 62. 19 821A 62. 1A 8220 8230 8240 62. 2 62. 3 62. 4 Kesk-Kreeka mägede kaljud Põhja-Kreeka karbonaatsed kaljud Silikaatsed alatüübid Paljandite esikkooslused * Paljanduvad paeplaadid 8310 65 Avalikkusele suletud koopad 8320 8330 8340 – – – 9010 42. C 9110 41. 11 9120 41. 12 9130 41. 13 9140 41. 15 9150 41. 16 9160 41. 24 9170 41. 26 9180 41. 4 9190 41. 51 91A0 41. 53 91B0 41. 86 91C0 42. 51 91D0 44. A1 –> 44. A4 91D1 44. A1 91D2 44. A2 91D3 44. A3 91D4 44. A4 91E0 91F0 44. 3 44. 4 91G0 41. 2B 91H0 41. 7374 9110 41. 7A 9210 41. 181 9220 41. 184 Laavaväljad ja looduslikud õõnestised Merest üleujutatud või osaliselt üleujutatud koopad Püsiliustikud * Läänetaiga Luzulo-Fagetumi kooslustega pöögimetsad Ilici-Fagioni kooslustega epifüütiderikkad pöögimetsad iileksite (Ilex) ja jugapuudega (Taxus) Asperulo-Fagetum’i kooslustega pöögimetsad Vahtrate (Acer) ja oblikaga (Rumex arifolius) lähisalpiinsed pöögimet- sad Cephalanthero-Fagioni kooslustega pöögimetsad lubjarikkal mullal Stellario-Carpinetum’i kooslustega tamme-valgepöögimetsad Galio-Carpinetum’i kooslustega tamme-valgepöögimetsad * Tilio-Acerion’i kooslustega jäärakumetsad Vanad happelembesed hariliku tamme (Quercus robur) metsad liivata- sandikel Iileksi (Ilex) ja roodjala (Blechium) liikidega vanad Briti saarte tammi- kud Ahtalehise saare (Fraxinus angustifolia) metsad Kaledoonia mägimetsad (Šotimaal) Siirdesoo- ja rabametsad Kaasikud sfagnumi turbal Rabamännikud * * * * * Mägimänni rabametsad * * * * * * * Kuusikud sfagnumi turbal Lammimetsade (Alnion glutinoso-incanae koosluste) jäänukid Suurte jõgede äärsed tamme-saare-jalaka segametsad Kivitamme-valgepöögimetsad Pannoonias Karvase tamme metsad Pannoonias Tammedega Euro-Siberi metsastepid Jugapuude (Taxus) ja iileksitega (Ilex) pöögimetsad Apenniini mäesti- kus Euroopa nuluga (Abies alba) pöögimetsad Apenniini mäestikus ja pöögimetsad, milles kasvab Abies nebrodensis 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 277 Kood Lisa 1 kood S Kasvukohatüüp 9230 41. 6 9240 41. 77 9250 41. 85 9260 41. 9 Hariliku tamme (Quercus robur) ja pürenee tamme (Quercus pyrenaica) metsad Pürenee poolsaarel ja Edela-Prantsusmaal Quercus faginea metsad Pürenee poolsaarel Trooja tamme (Quercus trojana) metsad Itaalias ja Kreekas Kastanimetsad 9270 41. 1A X 42. 17 Abies borisii-regis’e kasvukohtadega Kreeka pöögimetsad 9280 41. 1B 9290 42. A1 92A0 44. 17 92B0 44. 52 92C0 92D0 44. 7 44. 8 Ungari tamme (Quercus frainetto) metsad Acero-Cupression’i kooslustega küpressimetsad Hõberemmelga (Salix alba) ja hõbepapli (Populus alba) galeriimetsad Pontose rododendroni (Rhododendron ponticum), pajude (Salix) ja muude liikidega ajutiste vooluveekogude kaldakooslused Vahemere- maades Platanion orientalis’e kooslustega tasandikemetsad Kreekas ja Itaalias Termo-vahemerelised kaldaäärsed Nerio-Tamaricetae kooslustega gale- riimetsad ja Pürenee poolsaare edelaosa Securinegion tinctoriae kooslus- tega kaldaäärsed galeriimetsad 9310 41. 7C Quercus brachyphylla metsad Kreetal 9320 9330 9340 9350 45. 1 45. 2 45. 3 45. 5 9360 45. 61 –> 45. 63 9361 45. 61 9362 45. 62 9363 45. 63 9370 9380 45. 7 45. 8 Õlipuu (Olea) ja jaanileivapuu (Ceratonia) metsad Korgitamme (Quercus suber) metsad Kivitamme (Quercus ilex) metsad Soomustamme (Quercus macrolepis) metsad * * * * Loorberimetsad Makaroneesias Loorberimetsad Assooridel Loorberimetsad Madeiral Loorberimetsad Kanaari saartel * Datlipalmi (Phoenix) salud Teravalehise iileksi (Ilex aquifolium) metsad 9410 42. 21 –> 42. 23 Vaccinio-Piceetea kooslustega metsad happelisel mullal 9411 42. 21 9412 42. 22 9413 42. 23 Kuusemetsad Alpides lähisalpiinse vööndiala piiril Kuusemetsad Sise-Alpides Kuusemetsad hertsüünia kurrutuse mägedes lähisalpiinse vööndiala piiril 9420 42. 31 & 42. 32 Mägimetsad lehise ja alpi seedermänniga (Pinus cembra) 9421 42. 31 9422 42. 32 9430 42. 4 9510 42. 14 Idapoolsed lehise ja alpi seedermänni metsad ränirikkal mullal Idapoolsed lehise ja alpi seedermänni metsad lubjarikkal mullal Konksmänni (Pinus uncinata) metsad (kipsil või lubjakivil) Euroopa nulu (Abies alba) ja hariliku kuuse (Picea excelsa) metsad Apenniini poolsaarel * * 9520 42. 19 Hispaania nulu (Abies pinsapo) metsad 9530 42. 61 –> 42. 66 * Lähisvahemerelised männikud endeemse musta männiga 278 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Kood Lisa 1 kood S Kasvukohatüüp 9531 9532 9533 9534 9535 9536 9540 9550 9560 9561 9562 9563 9564 9565 9570 9580 9581 9582 9583 42. 61 42. 62 42. 63 42. 64 42. 65 42. 66 42. 8 42. 9 * Musta männi (Pinus nigra) metsad Itaalias * Musta männi (Pinus nigra) metsad Kreekas * Salzmanni männi (Pinus nigra ssp. nigra) metsad * Musta männi metsad Korsikal * Musta männi metsad Kalaabrias * Pallase männimetsad Vahemerelised männikud endeemse merimänniga (Pinus pinaster), mägimänniga (Pinus mugo) ja valgekoorelise männiga (Pinus leucoder- mis) Makaroneesia endeemsed männikud 42. A2 –> 42. A5 & 42. A8 * Vahemerelised endeemsed metsad kadakatega (Juniperus spp. ) 42. A2 42. A3 42. A4 42. A5 42. A8 42. A6 * Hispaania kadakametsad * Kreeka kadakametsad * Haisva kadaka (Juniperus foetidissima) metsad * Süüria kadaka (Juniperus drupaceae) metsad * Makaroneesia kadakametsad * Sandrakipuu (Tetraclinis articulata) metsad Lõuna-Hispaanias Murcias 42. A71 -> 42. A73 * Hariliku jugapuu (Taxus baccata) metsad 42. A71 42. A72 42. A73 * * * Briti saarte jugapuu metsad Jugapuu metsad Korsikal Jugapuu metsad Sardiinial 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 279 C liide Direktiivi 79/409/EMÜ I lisas nimetatud linnuliigid Nowaki kood Liigi nimi A402 A085 A400 A086 A401 A298 A293 A294 A296 A295 A297 A168 A324 A223 A079 A247 A200 A229 A111 A411 A109 A412 A413 A110 A203 A054 A056 A052 A050 A053 A055 A051 A041 A394 A395 A043 A040 A042 A039 A432 Accipiter brevipes Accipiter gentilis Accipiter gentilis arrigonii Accipiter nisus Accipiter nissus granti Acrocephalus arundinaceus Acrocephalus melanopogon Acrocephalus paludicola Acrocephalus palustris Acrocephalus schoenobeanus Acrocephalus scirpaceus Acitis hypoleucos Aegithalos caudatus Aegolius funereus Aegyptus monachus Alauda arvensis Alca torda Alcedo atthis Alectoris barbara Alectorischukar Alectorisgraeca Alectorisgraeca saxatilis Alectorisgraeca whitakeri Alectoris rufa Alle alle Anas acuta Anas clypeata Anas crecca Anas penelope Anas platyrhynchos Anas querquedula Anas strepera Anser albifrons Anser albifrons albifrons Anser albifrons flavirostris Anser anser Anserbrachyrhynvhus Anser erythropus Anser fabalis Anthus benthelotii I J J J J J J J J J J J J J Lisa II/1 II/2 III/1 III/2 J J J J J J J J J J J J J J J J J J 280 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Nowaki kood Liigi nimi A255 A258 A257 A254 A259 A256 A226 A424 A228 A227 A425 A405 A091 A090 A404 A089 A028 A029 A024 A169 A222 A221 A218 A059 A061 A062 A060 A263 A104 A021 A046 A044 A045 A396 A215 A025 A452 A067 A387 A133 A087 A088 A403 A243 Anthus campestris Anthus cervinus Anthuspratensis Anthus richardi Anthus spinoletta Anthus trivialis Apus apus Apus caffer Apus melba Apus pallidus Apus unicolor Aquila adabeltri Aquila chrysaetos Aquila clanga Aquila heliaca Aquila pomarina Ardea cinerea Ardea purpurea Ardeola ralloides Aretania interpres Asio flammeus Asio otus Athene noctua Aythya ferina Aythya fuligula Aythya marila Aythya nyroca Bombycilla garullus Bonasa bonasia Botaurus stellaris Branta bernicla Branta canadensis Branta leucopsis Branta ruficollis Bubo bubo bubulcus ibis Bucanetes githagineus Bucepthala clangua Bulweria bulwerii Burbinus oedicnemus Buteo buteo Buteo lagopus Buteo rufinus Calandrella brachydactyla Lisa II/1 II/2 III/1 III/2 J J J J J J J J J J I J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 281 Nowaki kood Liigi nimi Lisa I II/1 II/2 III/1 III/2 A431 A374 A144 A149 A143 A147 A148 A145 A146 A010 A224 A225 A366 A364 A363 A368 A367 A365 A371 A202 A268 A335 A334 A288 A138 A417 A136 A137 A430 A416 A196 A198 A197 A031 A030 A264 A080 A081 A082 A083 A084 A289 A211 A064 Calandrella rufescens Calcarius lapponicus Calidris alba Calidris alpina Calidris canutus Calidris ferruginea Calidris maritima Calidris minuta Calidris temminckii Calonectris diomedea Caprimulgus europaeus Caprimulgus ruficollis Carduelis cannabina Carduelis carduelis Carduelis chloris Carduelis flammea Carduelis flavirostris Carduelis spinus Carpodacus erythrinus Cepphus grylle Cercotrichas galactotes Certhia brachydactyla Certhia familiaris Cettia cetti Charadrius alexandrinus Charadrius asiaticus Charadrius dubius Charadrius hiaticula Chersophilus duponti Chlamydothis undulata Chlidonias hybridus Chlidonias leucopterus Chlidonias niger Ciconia ciconia Ciconia nigra Cinclus cinclus Circaetus gallicus Circus aeruginosus Circuscyaneus Circusmacrourus Circus pyrgargus Cisticola jundicis Glamator glandarius Clangula hyemalis J J J J J J J J J J J J J J J 282 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Nowaki kood Liigi nimi A373 A422 A423 A206 A207 A208 A421 A455 A231 A350 A349 A348 A347 Coccothraustes coccothraustes Columba bollii Columba junonniae Columbalivia Columba oenas Columba palumbus Columba palumbus azorica Columba trocaz Coracias garrulus Corvus corax Corvus corone Corvus frugilegus Corvus monedula JA113 Coturnix coturnix A122 A212 A134 A454 A037 A038 A036 A253 A239 A237 A427 A428 A238 A240 A429 A236 A027 A026 A399 A447 A378 A446 A377 A376 A379 A382 A380 A381 A248 A269 Crex crex Cuculus canorus Cursorius cursor Cyanopica cyana Cygnus bewicki Cygnus cygnus Cygnus olor Delichon urbica Dendrocopos leucotos Dendrocopos major Dendrocopos major canariensis Dendrocopos major thanerri Dendrocopos medius Dendrocopos minor Dendrocopos syriacus Drycopus martius Egretta alba Egretta garzetta Elanus caeruleus Emberiza caesia Emberiza cia Emberiza cineracea Emberiza cirlus Emberiza citrinella Emberiza hortulana Emberiza melanocephala Emberiza pusilla Emberiza schoeniclus Eremophila alpestris Erithacus rubecula Lisa II/1 II/2 III/1 III/2 J J J J J J J J J I J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 283 Nowaki kood Liigi nimi A139 A101 A098 A100 A095 A103 A102 A099 A096 A097 A321 A322 A320 A442 A204 A359 A448 A360 A449 A125 A126 A009 A244 A245 A153 A154 A123 A342 A002 A003 A001 A189 A033 A135 A217 A127 A076 A078 A130 A426 A075 A093 A092 A131 Eudromias morinellus Falco biarnicus Falco columbarius Falco eleonorae Falco naumanni Falco peregrinus Falco rusticolus Falco subbuteo Falco tinnunculus Falco vespertinus Ficedula albicollis Ficedula hypoleuca Ficedula parva Ficedula semitorquata Fratercula arctica Fringilla coelebs Fringilla coelebs ombrinosa Fringillamontifringilla Fringilla teydea Fulica atra Fulica crisata Fulmarus glaciaris Galerida crisata Galerida theklae Galligano galligano Galligano media Galligano chloropus Garrulus galndarius Gavia arctica Gavia immer Gavia stellata Gelochelidon nilotica Geronticus eremita Glareola pratincola Glaucidium passerinum Grus grus Cypaetus barbatus Gyps fulvus Haemotopus ostralegus Halcyon myrnensis Haliaeetus albicilla Hieraaetus fasciatus Hieraaetus pennatus Himantopus himantopus Lisa II/1 II/2 III/1 III/2 J J J J J J J I J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 284 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Nowaki kood Liigi nimi A299 A439 A438 A300 A252 A251 A398 A418 A014 A022 A233 A105 A406 A106 A408 A407 A338 A340 A339 A433 A341 A184 A181 A182 A183 A180 A185 A186 A187 A176 A177 A179 A178 A150 A157 A156 A291 A292 A290 A369 A370 A451 A246 A270 Hippolais icterina Hippolais olivetorum Hippolais pallida Hippolais polygotta Hirundo daurica Hirundi rustica Histrionicus histrionicus Hoplopterus spinosus Hydrobates pelagicus Ixobrychus minutus Jynx torquilla Lagopus lagopus lagopus Lagopus lagopus scot. /hibernicus Lagopus mutus Lagopus mutus helveticus Lagopus mutus pireanicus Lanius collurio Lanius excubitor Lanius minor Lanius nubicus Lanius senator Larus argentatus Larus audouinii Larus canus Larus fuscus Larus genei Larus galucoides Larus hyperboreus Larus marinus Larus melanocephalus Larus minutus Larusri dibundus Larus sabini Limicola falcinellus Limosa lapponica Limosa limosa Locustella fluviatilis Locustella lusciniodes Locustella naevia Loxia curvirosta Loxia pytyopsittacus Loxia scotica Lullula arborea Luscinia luscinia Lisa II/1 II/2 III/1 III/2 J J J J J J J J J J J J J I J J J J J J J J J J J J J J 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 285 Nowaki kood Liigi nimi A271 A272 A152 A057 A066 A065 A242 A068 A070 A069 A230 A383 A073 A074 A280 A281 A358 A262 A261 A260 A441 A319 A077 A058 A344 A160 A158 A159 A216 A023 A390 A015 A278 A435 A436 A279 A277 A337 A129 A214 A071 A094 A323 A328 Luscinia megahynchos Luscinia svecica Lymnocryptes minimus Marmaronetta angustirostis Melanitta fusca Melanitta nigra Melanocorypha calandra Mergus albellus Mergus merganser Mergus serrator Merops apiaster Miliaria calandra Milvus migrans Milvus milvus Monticola saxatilis Monticola solitarius Montifringilla nivalis Motacilla alba Motacilla cinerea Moticilla flava Musciapa latirostis Muscicapa striata Neophron percnopterus Netta rufina Nucifraga caryocatactes Numenius αrquata Numenius phaeopus Numenius tenuirostis Nyctea scandiaca Nycticorax nycticorax Oceanodroma castro Oceanodroma leucorhoa Oenanthe hispanica Oenanthe isabellina Oenanthe leucopyga Oenanthe leucura Oenanthe oenanthe Oriolus oriolus otis tarda Otus scops Oxyura leucocephala Pandion haliaetus Panurus biarmicus Parus ater Lisa II/1 II/2 III/1 III/2 J J J J J J J J J J I J J J J J J J J J J J J J J J J 286 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Nowaki kood Liigi nimi Lisa I II/1 II/2 III/1 III/2 A329 A327 A443 A330 A326 A325 A354 A355 A356 A389 A020 A019 A112 A415 A414 A072 A357 A018 A392 A017 A391 A393 A171 A170 A115 A151 A035 A273 A274 A313 A315 A314 A312 A316 A343 A241 A234 A235 A034 A375 A032 A140 A141 A007 Parus caeruleus Parus cristatus Parus lugubris Parus major Parus montanus Parus palustris Passer domesticus Passer hispaniolensis Passer montanus Pelagodroma marina Pelecanus crispus Palacanus onocrotalus Perdix perdix Perdix perdix hispaniensis Perdix perdix italica Pernis apivorus Petronia petronia Phalacrocorax aristotelis Phalacrocorax aristotelis desmarestii Phalacrocorax carbo Phalacrocorax carbo sinensis Phalacrocorax pygmeus Phalaropus fulicarius Phalaropus lobatus Phasianus colchius Philomachus pugnax Phoenicopterus ruber Phoenicurus orchuros Phoenicurus phoenicurus Phylloscopus bonelli Phylloscopus collybita Phylloscopus sibilatrix Phylloscopus trochiloides Phylloscopus trochilus Pica pica Picodes triadactylus Picus carnus Picus viridis Platalea leucorodia Plectrophenax nivalis Plegadis falcinellus Pluvialis apricaria Pluvialis quartarola Podiceps auritus J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 287 Nowaki kood Liigi nimi A005 A006 A008 A124 A120 A119 A121 A267 A266 A205 A420 A386 A385 A250 A388 A011 A012 A013 A384 A345 A346 A453 A372 A118 A132 A318 A317 A336 A249 A188 A437 A275 A276 A155 A450 A362 A361 A332 A444 A445 A331 A063 A174 A173 Podiceps cristatus Podiceps grisegena Podiceps nigricolis Porphirio porphyrio Porzana parva Porzana porzana Porzana pusilla Prunella collaris Prunella modularis Pterocles alchata Pterocles orientalis Pterodroma feae Pterodroma madeira Ptyonoprogne rupestris Puffinus assimilis Puffinus gravis Puffinus griseus Puffinus puffinus Puffinus puffinus mauretanicus Pyrrhocorax graculus Pyrrhocorax pyrrhocorax Pyrrhula murina Pyrrhula pyrrhula Rallus aquiaticus Recurvirosta avosetta Regulus ignicapillus Regulus regulus Remiz pendulinus Riparia riparia Rissa triadactyla Saxicola dacotiae Saxicola rubetra Saxicola torquata Scolopax rusticola Sarinus canatria Sarinus citrinella Serinus serinus Sitta europaea Sitta krueperi Sitta neumayer Sitta whiteheadi Somateria molissima Stercorarius longicaudus Stercorarius parasiticus I J J J J J J J J J J J J J J J J Lisa II/1 II/2 III/1 III/2 J J J J J 288 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Nowaki kood Liigi nimi A172 A175 A195 A190 A192 A193 A194 A191 A209 A210 A219 A457 A220 A353 A352 A351 A016 A456 A311 A310 A304 A309 A303 A308 A306 A305 A307 A440 A301 A302 A004 A397 A048 A107 A410 A409 A108 A128 A333 A161 A166 A164 A165 Stercorariu pomarinus Stercorariu skua Sterna albifrons Sterna caspia Sterna dougallii Sterna hirundo Sterna paradisaea Sterna sandvicensis Strepropelia decaocto Strepropelia turtur Strix aluco Strix nebulosa Strix uralensis Sturnus roseus Sturnusunicolor Sturnus vulgaris Sula bassana Surnia ulula Sylvia atrcapilla Sylvia borin Sylvia cantillans Sylvia communis Sylvia conspillata Sylvia curruca Sylvia hortensis Sylvia melanocephala Sylvia nisoria Sylvia ruepelli Sylvia sarda Sylvia undata Tachybaptus ruficollis Tadorna ferruginea Tadorna tadorna Tetrao tetrix Tetrao tetrix britannicus Tetrao tetrix tetrix Tetrao urogallus Tetrax tetrax Tichodroma muraria Tringa erythropus Tringa glareola Tringa nebularia Tringa ochropus I J J J J J J J J J J J J J J J J J J Lisa II/1 II/2 III/1 III/2 J J J J J J J J 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 289 Nowaki kood Liigi nimi A163 A162 A265 A434 A286 A283 A285 A284 A282 A287 A117 A213 A232 A199 A419 A142 A167 Tringa stagnalis Tringa totanus Troglodytes troglodytes Troglodytes troglodytes fridanensis Turdus iliacus Turdus merula Turdus philomenos Turdus pilaris Turdus toquatus Turdus viscivorus Turnix sylvatica Tyto alba Upupa epops Uria aalge Uria aalge ibericus Vanellus vanellus Xenus cinereus Lisa II/1 II/2 III/1 III/2 J J J J J J J I J J J J 290 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Direktiivi 92/43/EMÜ II lisas nimetatud loomaliigid Kood S Liigi nimi Lisa II IV V 1101 1120 1119 1911 1102 1103 1187 1133 1152 1151 1051 1130 1092 1049 1308 1143 1142 1138 1137 1188 1193 1085 1078 1352 1372 1370 1914 1080 1224 1011 1010 1009 1337 1088 1367 1141 1273 1172 1115 1128 1116 1140 * Acipenser struio (Linnaeus 1758) Alburnus albidus (Costa 1838) Alburnus vulturius * Alopex lagopus Alosa alosa (Linnaeus 1758) Alosa fallax (Lacepède 1800) * Alytes muletensis (Sanchez & Androver) Anaecypris hispanica (Steindachner 1866) Alphanius fasciatus (Cuvier & Νalenciennes 1821) Alphanius iberus (Velnciennes 1846) Apteromantis aptera Aspius aspius (Linnaeus 1758) Austropotamobius pallipes Baetica ustulata Barbastella barbastellus (Schreber) Barbus capito Barbus comiza (Steindacher1865) Barbus meridionalis (Risso 1826) Barbus plebejus (Valenciennes 1842) Bombina bombina (Linnaeus) Bombina variegata (Linnaeus) Buprestis splendens Callimrpha quadripunctata Canis lupus Linnaeus Capra aegagrus Erxleben Capra pyrenaica Schinz pyrenaica Carabus menestresi pacholei Carabus olympiae Caretta caretta (Linnaeus) * * * * * * Caesolus calculus Caesolus commixta Caesolus sphaerula Castor fiber Linnaeus Cerambyx cerdo * Cervus elaphrus Linneaus cosicanus Erxleben Chalcalburnus chalcoides (Guldenstaedt 1772) Chalcides occidentalis Chioglossa lusitanica Bocage Chondostroma genei Bonaparte 1832 Chondostroma lusitanicum Collares-Pereira 1980 Chondostroma polylepis Steindacher 1866 Chondostroma soetta Bonaparte 1832 J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 291 Kood S Liigi nimi Lisa II IV V 1126 1147 1148 1149 1144 1045 1044 1071 1047 1113 1161 1163 1162 1086 1195 1196 1190 1004 1002 1022 1023 1081 1279 1293 1007 1220 1072 1073 1074 1098 1065 1301 1255 1242 1024 1006 1124 1122 1046 1075 1082 1912 1157 1364 Chondostroma toxostroma Vallot 1837 Cobitis conspersa Cantori Cobitis larvata De Filippi 1859 Cobitis taenia Linnaeus 1758 Cobitis trichonica Stephanidis 1974 Coenagrion hylas Coenagrion mercuriale Coenonympha oedippus Cordulegaster trinacriae * Coregonus oxyhynchus (Linnaeus 1758) Cottus ferroginus Cottus gonio Linnaeus 1758 Cottus petiti Bacescu 1964 Cucujus cinnaberinus Discolossus jeanneae Busack Discolossus montalentii Discolossus sardus Discula leacockinia Discula tabellata Discus defloratus Discus guerinianus Dytiscus latissimus Elaphe quatorlineata (Laécèpede) Elaphe situla (Linnaeus) Elona quimperiana Emys orbicularis (Linnaeus) Erebia carcaria Erebia christi Eriogaster catax Eudontomyzon spp. Euphydryas aurinia Galemys pyrenaicus (Geoffroy) Galliotia galloti insulanagae Martin * Gallotia simonyi (Steindacher) Geomalacus maculosus Geomitra moniziana Gobio albipinnatus Lukash 1933 Gobio uranosscopus (Agassiz 1828) Gomphus graslinii Graellsia isabellae Graphoderus bilineatus * Gulo gulo Gymnocephalus schraetzer (Linnaeus 1758) Halichoreus gryptus (Fabricius) J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 292 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Kood S Liigi nimi Lisa II IV V 1915 1025 1105 1052 1118 1249 1259 1117 1099 1096 1017 1018 1019 1020 1021 1097 1132 1131 1042 1079 1043 1083 1355 1060 1361 1362 1036 1061 1059 1029 1222 1221 1062 1176 1338 1340 1310 1145 1366 1089 1356 1323 1307 1316 Helicopsis striata austriaca Helix subplica Hucho hucho (Linnaeus 1758) Hyprodyas maturna Iberocrypris palaciosi (Doadrio 1980) Lacerta monticola Boulenger Lacerta schreiberi Bedriaga * Ladigesocypris ghigii (Gianferrari 1927) Lampetra fluviatilis (Linnaeus 1758) Lampetra planeri (Bloch 1784) Leiostyla abbreviata Leiostyla cassida Leiostyla corneocostata Leiostyla gibba Leiostyla lamellosa Lethenteron zanandreai (Vladykov 1955) Leuciscus lucumonis Bianco 1982 Leuciscus souffia Risso 1826 Leucorrhinia pectoralis Limoniscus violaceus Lindenia tetraphylla Lucanus cervus Lutra lutra (Linnaeus) Lycaena dispar Lynx lynx Lannaeus * Lynx pardina (Themminck) Macromia splendens Maculinea nausithous Maculinea teleius Margaritifera margaritifera Mauremys caspica Mauremys leprosa (Schweigger) Melanargia arge Mertensiella luschani (Steindacher) Microtus cabrerae Thomas * Microtus oeconomus (Pallas) arenicola Miniopterus schreibersi (Kuhl) Misgurnus fossilis (Linnaeus 1758) * Monachus monachus (Hermann) Morimus funereus Mustela luterola (Linnaeus) Myotis bechsteinii (Kuhl) Myotis blythii (Tomes) Myotis capacinii Bonaparte J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 293 Kood S Liigi nimi Lisa II IV V 1318 1321 1324 1037 1084 1373 1041 1156 1155 1055 1199 1095 1913 1365 1351 1129 1229 1063 1265 1252 1154 1186 1910 1215 1306 1305 1304 1303 1302 1134 1087 1374 1371 1123 1127 1139 1125 1135 1114 1136 1146 1169 1175 1108 Myotis dasycneme Boie Myotis emarginatus (Geoffroy) Myotis myotis (Borkhausen) Ophiogomphus cecilia * Osmoderma eremita * * Ovis amon Linnaeus musimon Pallas Oxygastra curtisii Padogobius nigrans (Canestrini 1867) Padogobius panizzae (Verga 1841) Papilio hospiton Pelobates fuscus Laurenti insubricus Petromyzon marinus (Linnaeus 1758) Phoca hispida saimensis Phoca vitulina Linnaeus Phocanea phocanea (Linnaeus) Phoxinellus spp. Phyllodactylus europaeus Plebicula golgus Pocardis lilfordi (Günther) Pocardis pityusensis (Boscá) Pomaoschistus canestrini (Nini 1882) Proteus anguinus Laurenti * Pteromys volans (Sciuropterus russicus) Rana latestei Boulenger Rhinolophus blasii Peters Rhinolophus euryale Blasius Rhinolophus ferrumequinum (Schreber) Rhinolophus hipposideros (Bechstein) Rhinolophus mehelyi Matschie Rhodeus serieceus amarus (Pallas 1776) * * Rosalia alpina Rupicabra ornata Neumann Rupicabra rupicapra Lannaeus balkanica Bolkay Rutilus alburnoides (Steindacher 1866) Rutilus arcasii (Steindacher 1866) Rutilus frisii meidingeri (Heckel 1852) Rutilus lemmingii (Steindacher 1866) Rutilus macrolepidotus (Steindacher 1866) Rutilus pigus (Lacepède 1804) Rutilus rubilio (Bonaparte 1837) Sabanejewia aurata (Filippi 1865) * Salamandra salamandra (Linnaeus) aurorae Salamandrina terdigiata Salmo marostigma (Dumeril 1858) J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 294 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd V J J Kood S Liigi nimi Lisa IV II 1107 1106 1121 1150 1181 1182 1180 1184 1183 1335 1219 1217 1218 1166 1349 1032 1354 1153 1014 1015 1013 1016 1296 1298 1160 Salmo marmoratus Cuvier 1817 Salmo salar Linnaeus 1758 Scardinus graecus Stephanidis 1937 Silurus aristotelis (Garman 1890) Speleomantes ambrosii Speleomantes flavus Speleomantes genei Speleomantes imperialis Speleomantes supramontes Spermophilus citellus Linnaeus Testudo graeca Testudo hermanni (Gmelin) Testudo margaritana Triturus cristatus (Laurenti) Tursiops truncatus (Montagu) Unio crassus * Ursus arctos Linnaeus * Valencia hispanica (Valenciennes 1846) Vertigo angustior Vertigo genesii Vertigo geyeri Vertigo moulisnsiana Vipera schweizeri Werner Vipera ursinii (Bonaparte) Zingel streber (Siebold 1863) * J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 295 Direktiivi 92/43/EMÜ II lisas nimetatud taimeliigid Kood S Liigi nimi Lisa II IV V 1431 1475 1479 1517 1518 1519 1516 1847 1508 1615 1559 1674 1855 1842 1630 1632 1807 1607 1617 1766 1553 1560 1723 1619 1614 1474 1473 1472 1507 1439 1470 1453 1812 1824 1823 1645 1646 1637 1638 1644 * Abies nebrodensis (Lojac. ) Mattei * Acotinum corsicum Gayer Adonis distorta Ten. Aeonium gomeraense Preager Aeonium saubdersii Bolle Aichyson dumosum (Lowe) Praeg. Aldrovanda vesiculosa L. Allium grosii Font Quer Alyssum pyrenaicum Lapeyr. Ammi trifoliatum (H. C. Watson) Trelease * Anagyris latifolia Brouss. ex Willd. * Anchusa crispa Viv. * Androcymbium psammophilium Svent. * Androcymbium rechingeri Greuter Androsace mathilde Levier Androsace pyrenaica Lam. Andryala crithmifolia Ait. * Angelica heterocarpa Lloyd Angelica palustris (Besser) Hoffm. * Anthemis glaberrima (Rech. f. ) Greuter Anthyllis hystrix Cardona, Contadr. & E. Sierra Anthyllis Lemannia Lowe Antirrhium charidemi Lange * Apium bermejoi Llorens Apium repens (Jacq. ) Lag. Aquilegia bertolonii Schott Aquilegia kitaibelii Schott * Aquilegia pyreanica D. C. cazorensis (Heywood) Galiano Arabis sadina (Samp. ) P. Cout. Arceuthobium azoricum Wiens & Hawksw * Arenaria nevadensis Boiss. & Reuter Arenaria provincialis Chater & Halliday * Argyranthemum lidii Humphries Argyranthemum thalassophylum (Svent. ) Hump. Argyranthemum winterii (Svent. ) Humpheries Armeria berlengensis Daveau * Armeria helodes Martini & Pold Armeria neglecta Girard Armeria pseudarmeria (Murray) Mansfeld * Armeria rouyana Daveau J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 296 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Kood S Liigi nimi Lisa II IV V 1636 1635 1765 1916 1917 1840 1423 1802 1757 1543 1558 1557 1548 1544 1555 1748 1613 1822 1811 1707 1886 1755 1445 1535 1536 1446 1506 1505 1500 1872 1419 1498 1496 1494 1882 1385 1388 1605 1616 1606 1386 1832 Armeria solerirolii (Duby) Godron Armeria velutina Welv. ex Boiss. & Reuter * Artemisa granatensis Boiss. * Artemisa laciniata Willd. * Artemisa pancicii (Janka) Ronn. * Asphodelus bento-rainhae P. Silva Asplenium jahandiezii (Litard. ) Rouy * Aster pyrenaeus Desf. ex DC. * Aster sorrentinii (tod) Lojac. * Astragalus algarbiensis Coss. ex Bunge * Astragalus aquilanus Anzalone Astragalus centralpinus Braun-Blanquet * Astragalus martimus Moris Astragalus tremolsianus Pau * Astragalus verrucosus Moris Asyneuma giganteum (Boiss. ) Bornm. Athamanta cortianta Ferrarini * Artactylis arbuscula Svent & Michaelis Atractylis preuxiana Schulz * Atropa baetica Willk. Avenula hackelii (Henriq. ) Holub * Azorina vidalii (H. Watson) Feer * * Bassia saxicola (Guss. ) A. J. Scott Bencomia brachysstachya Svent. Bencomia sphaerocarpa Svent. Beta patula Ait. * Biscutella neustriaca Bonnet Biscutella vincentina (Samp. ) Rothm. Boleum asperum (Pers. ) Desvaux * Borderea chouardii (Gausen) Heslot Botrychium simplex Hitchc. Brassica glabrescens Poldini Brassica insularis Moris * Brassica macrocarpa Guss. Bromus grossus Desf. ex D. C. Bruchia vogesiaca Schwaegr. * * * Bryoerythrophyllum machadoanum (Sergio) M. Hill Bupleurum capillare Boiss. & Heldr. Bupleurum handiese (Bolle) Kunkel Bupleurum kakiskalae Greuter Buxbaumia viridis (Moug. ex. Lam. & DC. ) Brid. ex Moug. & Nestl. Caldesia parnassifolia (L. ) Parl. J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 297 Kood S Liigi nimi Lisa II IV V 1810 1751 1659 1760 1899 1897 1770 1830 1806 1794 1796 1772 1801 1774 1791 1776 1798 1778 1793 1780 1799 1782 1795 1784 1785 1655 1658 1746 1901 1660 1721 1609 1537 1814 1828 1808 1809 1826 1596 1592 1492 Calendula maderensis DC. Campanula sabatia De Not. Caralluma burchardii N. E. Brown Carduus myriacanthus Salzm. ex DC. Carex marato-belizii Raymond Carex panormitana Guss. Centaurea alba L. heldreichii (Halachy) Dostal Centaurea alba L. princeps (Boiss. & Heldr. ) Gugler Centaurea attica Nyman megarensis (Halacsy & Hayek) Dostal Centaurea balearica J. D. Rodrigez Centaurea borjae Valdes-Berm. & Rivas Goday Centaurea citricolor Front Quer Centaurea corymbosa Pourret Centaurea gadorensis G. Bianca Centaurea horrida Badaro Centaurea kalambakensis Freyn & Sint. Centaurea kartschiana Scop. Centaurea lactiflora Halacsy Centaurea micranthia Hoffmans. & Link herminii (Rouy) Dostal Centaurea niederi Heldr. Centaurea peucedanifolia Boiss. & Orph. Centaurea pinnata Pau Centaurea pulvinata (G. Bianca) G. Bianca Centaurea rothmalerana (Arènes) Dostàl Centaurea vicentina Mariz Centaurium rigualii Esteve Chueca Centarium somedanum Lainz Centhrantus trinervis (Viv. ) Beguinot Cephalanthera cucullata Boiss. & Heldr. Ceropegia chrysantha Svent. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * Chaenorhium serpyllifolium (Lange) Lange lusitanicum R. Fernandes Chaerophyllum azoricum Trelease * Chamaemeles coriacea Lindl. Cheirolophus duranii (Burchard) Holub Cheirolophus ghomerytus (Svent. ) Holub Cheirolophus junonianus (Svent. ) Holub Cheirolophus massonianus (Lowe) Hansen Cirsium latifoluium Lowe Cistus chinamadensis Bañares & Romero Cistus palhinhae Ingram Coincya cintrana (P. Cout. ) Pinto da Silva J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 298 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Kood S Liigi nimi Lisa II IV V 1490 1887 1478 1663 1666 1664 1667 1665 1488 1511 1510 1513 1786 1787 1420 1902 1546 1583 1584 1538 1895 1447 1469 1468 1383 1381 1486 1485 1497 1380 1561 1689 1393 1425 1397 1680 1677 1898 1624 1789 1570 1569 * * * * * * * * * * * Coincya rupestris Rouy Coleanthus subtilis (tratt. ) Seidl Consolida samia P. H. Davis Convolvus argyrothamus Greuter Convolvus caput-medusae Lowe Convolvus fernandesii Pinto da Silva & Teles Convolvus lopez-socasii Svent. Convolvus massonii A. Dietr. Coronopus navasii Pau Crambe arborea Webb ex Christ Crambe laeviata DC. ex Christ Crambe sventenii R. Petters ex Bramwell & Sund. Crepis crocifolica Boisss & Heldr. Crepis granatensis (Wilk. ) B. Bianca & M. Cueto Culcita macrocarpa C. Persl Cypripedium calceolus L. * Cytisus aeolicus Guss. ex Lindl. Daphne petrea Leybold * Daphne rodriguezii Texidor Dendriopterium pulidoi Svent. Deschampsia maderensis (Haeck. & Born. ) Dianthus cintranus Boiss. & Reuter cintranus Boiss. & Reuter Dianthus marizii (Samp. ) Samp. Dianthus rupicola Biv. Dichelyma capillaceum (With. ) Myr. Dicranum viride (Sull. & Lesq. ) Lindb. Diplotaxis ibicensis (Pau) Gomez-Campo * Diplotaxis siettana Maire Diplotaxis vicentina (P. Cout) Rothm. Distichophylum carinatum Dix. & Nich. * Dorycnium spectabile Webb & Berthel Dracocephalum austriacum L. Drepanoclaudus vernicosus (Mitt. ) Warnst. * Dryopteris corley Fraser-Jenk. * * Echinodium spinosum (Mitt. ) Jur. Echium candicans L. fil. Echium gentianoides Webb & Coincy Eleocharis carniolica Koch. Erica scoparia L. azorica (Hochst. ) D. A. Webb Erigeron frigidus Boiss. ex DC. * Erodium astraglodies Boiss. & Reuter Erodium paularense Fernandez-Gonzalez & Izco J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 299 Kood S Liigi nimi Lisa II IV V 1568 1502 1604 1603 1578 1576 1575 1577 1573 1736 1720 1734 1714 1610 1884 1888 1885 1890 1891 1580 1661 1662 1893 1550 1547 1656 1654 1571 1737 1738 1432 1907 1467 1593 1594 1597 1591 1827 1829 1448 1449 1466 * Erodium rupicola Boiss. Erucastrum palustre (Pirona) Vis. Eryngium alpinum L. Eryngium vivparum Gay Euphorbia handiensis Burchard Euphorbia lambii Svent. Euphorbia margalidiana Kuhbier & Lewejohann Euphorbia stygiana H. C. Watson Euphorbia transtagana Boiss. Euphrasia azorica Wats Euphrasia genargentea (Freoli) Diana Euphrasia grandiflora Hochst. ex Seub. Euphrasia marchesettii Wettst. ex Marches. Ferula latipinna Santos Festuca brigantina (Markgr. -Dannenb. ) Markgr. -Dannenb. Festuca duriotagana Franco & R. Alonso Festuca elegans Boiss. Festuca henriquesii Hack. Festuca sumilustanica Franco & R. Afonso Frangula azorica Turin Galium litorale Guss. Galium viridiflorum Boiss. & Reuter Gaudinia hispanica Stace & Tutin Genista sorycnifolia Font Quer Genista holopetala (Fleischm. ex Koch) Baldacci Gentiana ligustica R. de Vilm. & Chopinet Gentianella anglica (Pugsley) E. F. Warburg Geranium maderense P. F. Yeo Globularia ascanii D. Bramwell & Kunkel Globularia sarcophylla Svent. Globularia stygia Orph ex. Boiss. Goodyera macrophylla Lowe Gypsophila papillosa P. Porta * * * * * * * * * * * * Halimium verticillatum (Brot. ) Sennen Helianthemum alypoides Losa & Rivas Goday * Helianthemum bystropogophyllum Svent. Helianthemum caput-felis Boiss. Helichrysum Webb Helichrysum oligocephala (Svent. & Bzamw. ) Herniaria algarvica Chaudri Herniaria berlengiana (Chaudhri) Franco * Herniaria latifolia Lapeyr. litandierei Gamisans J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 300 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Kood S Liigi nimi Lisa II IV V 1462 1892 1851 1422 1779 1433 1495 1503 1487 1499 1417 1416 1415 1727 1728 1752 1753 1652 1877 1392 1805 1800 1444 1581 1438 1825 1768 1599 1792 1759 1790 1871 1788 1758 1649 1650 1633 1634 1639 1640 1642 1647 Herniaria maritima Link Holcus setiglumis Boiss. & Reuter duriensis Pinto da Silva Hyacinthoides vicentina (Hoffmans. & Link) Rothm. Hymenophyllum maderensis Gibby & Lovis Hymenostemma pseudanthemis (Kunze) Willd. * Hypericum aciferum (Greuter) N. K. B. Robson * * Iberis arbuscula Runemark Iberis procumbens Lange microcarpa Franco & Pinto da Silva Ionopsidium acaule (Desf. ) Reichenb. Ionopsidium savianum (Caruel) Ball ex Arcang. Isoetes azorica Durieu & Paiva Isoetes boryana Durieu Isoetes malinverniana Ces. & De Not. * Isoplexis chalchanta Svent. & O’Shanahan Isoplexis isabelliana (Webb & Berthel. ) Masferrer Jasione crispa (Pourret) Samp. serpentinica Pinto da Silva Jasione lusitanica A. DC. Jasminum azoricum L. Juncus valvatus Link Jungermannia handelli (Schiffn. ) Amak. Jurinea cyanoides (L. ) Reichenb. Jurinea fontqueri Cuatrec. kochia saxicola Guss. Kosteletzkya pentacarpos (L. ) Ledeb. Kunkeliella subsucculenta Kammer Lactuca watsoniana Trel. Lamyropsis microcephala (Moris) Dittrich & Greuter Laserpitium longiradium Boiss. Leontodon boryi Boiss. ex DC. * * * * * * Leontodon microcephalus (Boiss. ex DC. ) Boiss. * Leontodon siculus (Guss. ) Finch & Sell Leucojum nicaeense Ard. Leuzea longifolia Hoffmans. & Link Ligularia sibirica (L. ) Cass. * Limonium arborescens (Brouss. ) Kuntze Limonium dendriodes Svent. Limonium dodartii (Girard) O. Kuntze lusitanicum (Daveau) Franco * Limonium insulare (Beg. & Landi) Arrig. & Diana Limonium lanceolatum (Hoffmans. & Link) Franco Limonium multiflorum Erben Limonium pseudolateum Arrig. & Diana Limonium spectabile (Svent. ) Kunkel & Sundig * * J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 301 Liigi nimi Lisa II IV V Kood 1643 1648 1726 1716 1719 1715 1718 1713 1710 1717 1572 1903 1668 1562 1563 1564 1831 1598 1379 1539 1430 1427 1428 1429 1390 1579 1389 1612 1556 1697 1879 1458 1520 1620 1850 1754 1756 1678 1669 1679 1670 1673 S * * * * * * * * * * * Limonium strictissimum (Salzmann) Arrig. Limonium sventenii Santos & Fernandez Galvan Linaria algarviana Chav. Linaria coutinhoi Valdés Linaria ficalhoana Rouy Linaria flava (Poiret) Desf. Linaria hellenica Turill Linaria ricardoi Cout. Linaria tonzigii Lona Linaria tursica B. Valdes & Cabezudo Linum muelleri Moris Liparis loeselii (L. ) Rich. Lithidora nitida (H. Ern) R. Fernandes Lotus azoricus P. W. Ball Lotus callis-viridis D. Bramwell & D. H. Davis Lotus kunkeili (E. Chueca) D. Bramwell & al. Luronium natans (L. ) Raf. Lythrum flexuosum Lag. Mannia triandra (Scop. ) Grolle Marcetella maderensis (Born. ) Svent. * Marsilea azorica Launert & Paiva Marsilea batardae Launert Marsilea quadrifola L. Marsilea strigosa Willd. * Marsupella profunda Lindb. Maytenus umbellata (R. Br. ) Mabb. Meesia longiseta Hedw. Melanoselinum decipiens (Schrader & Wendl. ) Hoffm. Melilotus segetalis (Brot. ) Ser. fallax Franco * Micromeria teygeta P. H. Davis Micropyropsis tuberosa Romero-Zarco & Cabezudo Moehringia tommasinii Marches. Monanthes wildpretii Bañares & Scholz Monizia edulis Lowe * Muscari gussonei (Parl. ) Tod. Musschia aurea (L. f. ) DC. * Musschia wollastonii Lowe Myosotis azorica H. C. Watson Myosotis lusitanica Schuster Myosotis maritima Hochst. in Seub. Myosotis rechsteineri Wartm. Myosotis retusifolia R. Afonso J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 302 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Kood S Liigi nimi Lisa II IV V 1435 1833 1865 1863 1862 1860 1859 1858 1857 1870 1868 1869 1600 1683 1684 1396 1709 1729 1601 1621 1675 1676 1549 1815 1821 1418 1905 1685 1387 N201 1481 1482 1514 1816 1602 1395 1456 1454 1451 1817 1894 1896 * Myrica rivas-martinezii Santos. Najas flexilis (Wills. ) Rostk. & W. L. Schmidt Narcissus asturiensis (Jordan) Pugsley Narcissus calcicola Medonça Narcissus cyclamineus DC. Narcissus fernandesii G. Pedro Narcissus humilis (Cav. ) Traub * Narcissus nevadensis Pugsley Narcissus pseudonarcissus L. nobilis (Haw. ) A. Fernandes Narcissus scaberulus Henriq. Narcissus triandrus (Salisb. ) D. A. Webb capax (Salibs. ) D. A. Webb Narcissus viridiflorus Schousboe * Naufraga balearica Constans & Cannon Nepeta dirphya (Boiss. ) Heldr. ex Halacsy * Nepeta syphaciotica P. H. Davis Notothylas orbicularis (Schwein. ) Sull. Odontites granatensis Boiss. Odontites holliana (Lowe) Benth. * Oenanthe coniodes Lange Oenanthe divaricata (R. Br. ) Mabb. Omphalodes kuzinskaya Willk. * Omphalodes littoralis Lehm. * Ononis hackelii Lange * Onopordum carduelinum Bolle * Onopordum nogalestii Svent. Orphioglossum polyphyllum A. Braun * Orphys lunulata Parl. Origanum dictamnus. Orthotrichum rogeri Brid. Paeonia cambessedesii (Wilk. ) Wilk. Paeonia clusii F. C. Stern rhodia (Stearn) Tzanoudakis * * Paeonia parnassica Tzanoudakis Parolina schizogynoides Svent. Pericallis hadrosoma Svent. Petagnia saniculifolia Guss. Petalophyllum salsii Nees & Goot. ex Lehm. Petrocoptis grandiflora Rothm. Petrocoptis montsicciana O. Bolos & Rivas Mart. Petrocoptis pseudoviscosa Fernandez-Casas Phangalon benettii Lowe Phalaris maderensis (Menezes) Menezes Phoenix theophrasti Greuter J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 303 Kood S Liigi nimi Lisa II IV V 1653 1741 1532 1742 1743 1744 1440 1412 1534 1627 1628 1540 1878 1889 1477 1476 1515 1531 1384 1391 1608 1442 1441 1443 1434 1745 1622 1777 1775 1525 1527 1528 1524 1747 1394 1854 1521 1853 1804 1803 1611 1730 Picconia azorica (Tutin) Knobl. Pinguicula nevadensis (Lindb. ) Casper * Pittosporum coriaceum Dryand. ex Ait. Plantago algarbiensis Samp. Plantago almogravensis Franco Plantago malato-belizii Lawalree Polygonum praelongum Coode & Cullen Polystichum drepanum (Sw. ) C. Presl. Potentilla delphinensis Gren. & Godron Primula apennina Widmer Primula palinuri Petagna Prunus lusitanica L. azorica (Mouillef. ) Franco Pseudarrhenatherum pallens (Link) J. Holub Puccinellia pungens (Pau) Paunero Pulsatilla patens (L. ) Miller Ranunculis weyleri Mares Reseda decursiva Forssk. Ribes sardoum Martelli Riccia breidleri Jur. ex Steph. Riella helicophylla (Mont. ) Hook. Rouya polygama (Desf. ) Coincy Rumex azoricus Rech. fil. Rumex rupertis Le Gall Salicornia veneta Pignatti & Lausi Salix salvifolia Brot. australis Franco Sambucus palmensis Link Sanicula azorica Guthnick ex Seub. Santolina impressa Hoffmanns. & Link Santolina semidentata Hoffmans. & Link Saxifraga berica (Beguinot) D. A. Webb Saxifraga florulenta Moretti Saxifraga hirculus L. Saxifraga tombeanensis Boiss. ex Engl. Scabiosa nitens Roemer & J. A. Schultes Scapania massalongi (K. Muell. ) K. Muell. Scilla maderensis Menezes Sedum brissemoretti Raymond-Hamet Semele maderensis Costa Senecio elodes Boiss. Eks DC. Senecio nevadensis Boiss. & Reuter Seseli intricatum Boiss. Sibthorpia peregrina L. * * * * * * * * J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 304 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Liigi nimi Lisa II IV V Kood 1703 1699 1688 1700 1687 1704 1692 1450 1461 1464 1459 1457 1455 1463 1452 1465 1512 1501 1493 1705 1625 1671 1541 1471 1398 1818 1883 1881 1918 1880 1819 1672 1820 1399 1565 1566 1701 1702 1693 1694 1382 S * * * * * * * Sideritis cystosiphon Svent. Sideritis discolor (Webb ex de Noe) Bolle Sideritis incana L. glauca (Cay. ) Malagarriga Sideritis infernalis Bolle Sideritis javalambrensis Pau Sideritis marmorea Bolle Sideritis serrata Cav. ex Lag. Silene cintrana Rothm. Silene hicesiae Broullo & Signorello Silene hifacensis Rouy ex Willk. Silene holzmanii Heldr. ex Boiss. Silene longicilia (Brot. ) Otth. Silene mariana Pau Silene orphanidis Boiss. Silene rothmaleri Pinto da Silva Silene velutina Pourret ex Loisel. Sinapidendron rupestre (Ait. ) Lowe Sisymbrium cavanillesianum Valdes & Castroviejo Sisymbrium supinum L. * Solanum lidii Sunding Soldanella villosa Darracq. Solenanthus albanicus (Degen & al. ) Degen & Baldacci Sorbus madernsis (Lowe) Docle Spergularia azorica (Kindb. ) Lebel Sphagnum pylaisii Brid. Stemmacantha cynaroides (Chr. Son. in Buch) Ditt Stipa austroitalica Martinovsky Stipa bavarica Martinosky & H. Scholz Stipa styriaca Martinovsky Stipa veneta Moraldo Sventenia bupleuroides Font Quer Symphytum cycladense Pawl. Tanacetum ptarmiciflorum Webb & Berth Tayloria rudolphiana (Gasrov) B. & G. Teline rosmarinifolia Webb & Berthel. Teline salsoloides Arco & Acebes. Teucriuma abutiloides L’Hér Teucrium betonicum L’Hér Teucrium lepicephalum Pau * * * * * * * * Teucrium turredanum Losa & Rivas Goday * Thamnobryum fernandesii Sérgio J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J J 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 305 Kood S Liigi nimi 1437 1618 1695 1681 1682 1421 1545 1595 1731 1733 1732 1552 1567 1585 1589 1586 1426 1436 * * * * * * Thesium ebracteatum Hayne Thorella verticillatinundata (Thore) Brig. Thymus camphoratus Hoffmans. & Link Thymus carnosus Boiss. Thymus cephalotos L. Trichomanes speciosum Willd. Trifolium saxatile All. Tuiberaria major (Willk. ) Pinto da Silva & Roseira Verbascum litigiosum Samp. Veronica micrantha Hoffmnas. & Link Veronica oetaea L. -A. Gustavson Vicia bifoliolata J. D. Rodriguez Vicia dennesiana H. C. Watson Viola hispida Lam. Viola jaubertiana Mares & Vigineix Viola paradoxa Lowe Woodwardia radicans (L. ) Sm. Zelkova abelicea (Lam. ) Boiss. Lisa IV V J J J J J J J J J J J J J J J J J J II J J J J J J J J J J J J J J J J J J 306 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd D liide Liikmesriigi kaitsestaatuse kategooriad siseriiklikul ja piirkondlikul tasandil BELGIË / BELGIQUE (BE) Rühm Kood Tüüp BE00 AUCUN STATUT DE PROTECTION GEEN BECHERMINGSSTATUS A B C BE01 BE02 BE03 BE04 BE05 BE06 BE11 BE12 BE13 BE14 BE15 Réserve naturelle domaniale Staatsnatuurreservaat Réserve naturelle agrée Erkend natuurreservaat Bosreservaat Réserve forestière Parc naturel Natuurpark Erkend bosreservaat Berschermd duingebiet Site classé Gerangschikt landschap Openbaar bos Zone naturelle d’intérêt scientifique ou Réserve naturelleR/N-gebied Autres Andere BE21 Réserve naturelle privée Privaat natuurreservaat DANMARK (DK) Rühm Kood Tüüp DK00 STATUS: UBESKYTTET A B C DK01 DK02 DK03 DK04 DK05 DK06 DK07 DK08 DK11 DK12 DK13 Fredet område Videnskabeliegt reservat Område beskyttet efter Naturbeskyttelseslovens regler Fortidsminde Vildtreservat Større nationalt naturområde Nationalt biologisk interesseområde Marint biologisk interesseområde Naturskovsområde Regionalt biologisk interesseområde Regional spredningskorridor DK21 Ejet af private fonde 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 307 DEUTSCHLAND (DE) Rühm Kood Tüüp DE00 OHNE SCHUTZSTATUS A B C DE01 DE02 DE03 DE04 DE05 DE06 DE07 DE11 DE12 DE13 Nationalpark Naturschitzgebiet Flächenhaftes Naturdenkmal Geschützter Landschaftsbestandteil NATURPARK (SOWEIT RELEVANT) Artenschon- und Artenschutzgebiete Landschaftsschutzgebiet Waldschutzgebiet ohne forstliche Nutzung Waldschutzgebiet mit eingeschränkter Nutzung Schutzwald (Boden-, Erosions-, Lawinenschutz) DE21 Im Besitz/Eigentum einer Naturschutzorganisation ELLAS (GR) Rühm Kood Tüüp GR00 NO PROTECTION STATUS A B GR01 GR02 GR03 GR04 GR05 GR06 GR07 GR08 GR09 GR10 GR11 GR12 GR21 GR22 GR23 GR24 GR25 GR26 GR27 GR28 Absolute nature reserve area Absolute nature reserve zone in nature (woodland) park Absolute marine reserve zone in marine park Absolute nature reserve in ecodevelopment area Core strict nature reserve in national park Natural monument and landmark (protected as strict nature reserve) Nature reserve area Nature reserve zone in nature (woodland) park Marine reserve zone in marine park Nature reserve zone in ecodevelopment area Peripheral zone of National park Aesthetic forest Game breeding station Game refuge Controlled hunting area Protected forest Multiple use management zone in nature (woodland) park Multiple use management zone in marine park Multiple use management zone in ecodevelopment area Protected significant natural formations C GR31 Land owned by a non-governmental organization for nature conservation 308 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd ESPAÑA (ES) Rühm Kood Tüüp ES00 SIN ESTATUTO DE PROTECCIÓN A ES01 ES02 ES03 ES04 ES05 ES06 ES07 ES08 ES09 ES10 ES11 ES12 ES13 ES14 ES15 ES16 ES17 ES18 ES19 ES20 ES21 Reserva Biológica Nacional Reserva Integral Reserva Marina Reserva Natural Reserva Natural de Fauna Salvaje Reserva Natural Parcial Reserva Integral Natural Parque Nacional Parque Nacional (Red Estatal) Parque Natural Parque Regional Parque Paraje Natural Paraje Natural de Interés National Paraje Natural de la Comunitad Valenciana Sitio Natural de Interés Nacional Área Natural de Especial Interés Enclave Natural Monumento Natural Monumento Natural de Interés Nacional Paisaje Protegido C ES31 Reserva privada 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 309 FRANCE (FR) Rühm Kood Tüüp FR00 AUCUN STATUT DE PROTECTION A B C Rühm A B C FR01 FR02 FR03 FR04 FR05 FR06 FR07 FR08 FR11 FR12 FR13 FR14 FR15 FR16 FR17 FR18 FR19 FR20 FR21 FR22 FR23 FR24 FR31 FR32 FR33 Kood IE00 IE01 IE02 IE03 IE04 IE05 IE11 IE12 IE13 Parc national (zone centrale) Parc national (réserve intégrale) Réserve naturelle (par décret) Réserve naturelle volontaire Arrêté préfectoral de protection de biotope Réserve biologique domaniale intégrale Réserve biologique domaniale dirigée Réserve biologique forestière Forêt de protection Site/Monument inscrit Site/Monument classé Site acquis par le Conservatoire de l’espace littoral et des rivages lacustres Parc naturel régional Parc national (zone péripherique) Réserve nationale de chasse Réserve de chasse du domaine public maritime Réserve de chasse du domaine public fluvial Réserve de chasse approuvée Réserve de pêche du domaine public fluvial Réserve conventionnelle Forêt domaniale Forêt communale bénéficiant du régime forestier Site acquis par un conservatoire des sites Site acquis par le département Réserve libérale (à caractère privé) IRELAND (IE) Tüüp NO PROTECTION STATUS National nature reserve Section 15 of Wildlife Act 1976 National nature reserve Section 16 of Wildlife Act 1976 National park Refuge for fauna Wildlife Act 1976 No shooting area (Wildfowl Sanctuary) Wildlife Act 1976 Fresh waters designated under terms of Directive 87/659/CEE — S. I. 293 of 1988 Tree preservation order Planning Acts 1963 and subsequent Special amenity area order — Planning Acts 1963 and subsequent IE21 Land owned by a non-governmental organization for nature conservation 310 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd ITALIA (IT) Rühm Kood Tüüp IT00 NESUN TIPO DI PROTEZIONE A B C IT01 IT02 IT03 IT04 IT05 IT06 IT07 IT11 IT12 IT13 IT14 IT21 IT22 Parco nazionale Riserva naturale statale Parco naturale interregionale Parco naturale regionale/provinciale Riserva naturale regionale/provinciale Monumenti naturali Oasi di protezione della fauna Bellezze naturali Arce di verde urbano Vincoli idrogeologici Aree di protezione di sorgenti d’acqua Oasi di protezione costituite da soggetti privati Fondi chiusi LUXEMBOURG (LU) Rühm Kood Tüüp LU00 AUCUN STATUT DE PROTECTION A B C LU01 LU02 LU03 LU04 LU05 LU11 LU12 LU13 LU14 LU15 Zone verte Zone protégée Site éco Paysage protégé Parc naturel Sites et monuments Réserve de chasse domaniale Réserve de chasse communale Réserve piscicole Zone et secteur de protection des eaux LU31 Réserve naturelle privée NEDERLAND (NL) Rühm Kood Tüüp A C NL00 GEEN BECHERMINGSSTATUS NL01 Natuurbeschermingswet NL21 NL22 NL23 Natuurreservaat met beheerssubsidie Nationaal park Relatienota-beheersgebieden 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 311 ÖSTERREICH (AT) Rühm Kood Tüüp AT00 OHNE SCHUTZSTATUS A B C AT01 AT02 AT03 AT04 AT05 AT06 AT07 AT08 AT09 AT10 AT11 AT12 AT13 AT14 AT15 AT16 AT17 AT18 AT19 AT20 AT21 AT22 AT31 AT32 AT33 AT34 AT35 AT36 AT41 AT42 AT43 AT44 AT45 AT46 AT47 AT48 AT49 AT50 Nationalpark Naturpark Naturschutzgebiet Landschaftsschutzgebiet Ruhegegiet Geschützter Landschaftsteil Geschützte Grünbestände Geschützte Naturgebiete von örtlicher Bedeutung Sonstige Lanschaftsteile Naturdenkmal Naturhölen Baumschutz (in der Stadt Salzburg) Moorschutz Feuchtgebietsschutz Auwaldschutz Schutz stehender Gewässer (einschließlich Uferbereich) Schutz fließender Gewässer (einschließlich Uferbereich) Schutz der Gletscher Schutz der Alpinregion (bzw. d. Alpinen Ödlandes) Seltene und bedrohte Tierarten (aufgelistet) sowie deren Lebensräume Seltene und bedrohte Pflanzenarten (aufgelistet) sowie deren Lebensräume Pilze Naturwaldzellen (Forstrecht) Erholungswald (Forstrecht) Schutzwald (Forstrecht) Wasserschutzgebiete (Wasserrecht) Wasserschongebiete (Wasserrecht) Ökologisch besonders wertvolle Gebiete (Raumordnung) Moorerhaltungsprämien Mähprämien in Streuwiesen Mähprämien in sonstigen Feuchtwiesen Mähprämien in Halbtrockenrasen Weideverzichtsprämien (zumeist in Feuchtgebieten) Beweidungsprämien (zumeist in Halbtrockenrasen oder Almbereich). Lärchenwieseprämien (zur Erhaltung der traditionellen Kulturform “Lärchenwie- se”) Düngeverzichtsprämien (zumeist in Feuchtgebieten und Halbtrockenrasen) Almbewirtschaftungsprämien Prämien für Außernutzungstellung von ökologisch wertvollen Gebieten wie Naturwäldern, Auwäldern 312 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd PORTUGAL (PT) Rühm Kood Tüüp PT00 SEM ESTATUTO DE PROTECÇÃO A B PT01 PT02 PT03 PT04 PT05 PT06 PT07 PT08 PT09 PT10 PT11 PT21 PT22 PT23 PT24 PT25 PT26 PT27 PT28 PT29 PT30 PT31 PT32 PT33 Reserva integral Refúgio ornitológico Reserva botânica Reserva zoológica Area ornitológica a recuperar Parque national Reserva natural Parque natural Monumento natural Sítio classificado Paisagem protegida Reserva ecólogica national Domínio público hídrico Reserva agricola national Mata national Reserva florestal natural integral Reserva florestal natural parcial Reserva florestal de recreio Zona de caça proibida Reserva de caça Zona de caça nacional Zona de pesca proibida Zona de pesca reservada Zona de defesa e controlo urbano C PT41 Sito de interesse biológico Rühm A B C Kood FI00 FI01 FI02 FI03 FI04 FI11 FI12 FI13 FI14 FI15 FI16 FI17 SUOMI / FINLAND (FI) Tüüp EI SUOJELTU Luonnonpuisto ( Strict nature reserve) Kansallispuisto ( National park) Valtion luonnonsuojelualue ( State nature reserve) Luonnonmuistomerkki valtion maalla ( Natural monument on state-owened land) Erämaa-alue ( Wilderness area) Valtion retkeilyalue ( State hiking area) Metsähallituksen päätöksellä suojeltu valtion metsä ( State forest protected by decision of the Forest and Park Serevice) Maa-aineslain nojalla suojeltu harju- tai kallioalue ( Esker or rock area protected by the Land Extraction Act) Koskiensuojelulain nojalla suojeltu vesistö ( Water system proptected by the Act on Protection of Rapids) Yksityinen luonnonsuojelualue ( Private nature reserve) Luonnonmuistomerkki yksityismaala ( Natural monument on private land) 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 313 SVERIGE (SE) Rühm Kood Tüüp SE00 UTAN SKYDDSSTATUS A SE01 SE02 SE03 SE04 SE05 SE06 Nationalpark ( National park) Naturreservat ( Nature reserve) Naturvardsområde ( Nature conservation area) Biotopskydd ( Habitat protection) Samrådsområde ( Consultation area) Särskilt skydd för djur eller växtart inom ett område ( Wildlife sanctuary) UNITED KINGDOM (UK) Rühm Kood Tüüp UK00 NO PROTECTION STATUS A C UK01 UK02 UK03 UK04 National nature reserve Marine nature reserve Area of special protection for birds Site of special scientific interest / Area of special scientific interest (Northern Ireland) UK21 Land owened by a non-governmental organization for nature conservation 314 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd E liide ELUPAIGA KAITSESTAATUST PUUDUTAVAD MÕJUD JA TEGEVUSED Kood Liik 100 101 102 110 120 130 140 141 150 151 160 161 162 163 164 165 166 167 170 171 180 190 200 210 211 212 213 220 221 230 240 241 242 243 244 250 251 290 300 301 302 Põllumajandus, metsandus Maaviljelus maaviljelusviiside muutmine niitmine/raiumine Pestitsiidide kasutamine Väetamine Kunstlik niisutamine Karjatamine karjamaade kasutusest väljalangemine Põllumajanduslike maavalduste struktuuri muutmine hekkide ja metsatukkade hävitamine Üldine metsamajandus metsa istutamine kunstlik istutamine taasmetsastamine lageraie alustaimestiku eemaldamine surnud ja haigete puude eemaldamine uuendamiseta kasutamine Loomakasvatus karjatamine Põletamine Eespool nimetamata põllumajandus- ja metsandustegevused Kalandus, jahipidamine ja kogumine Kala- ja karbikasvatus Kutseline kalapüük kindlas kohas kalastamine traalimine ajuvõrkudega kalastamine Harrastuskalapüük sööda kaevamine Jahipidamine Fauna üldine loodusest võtmine/eemaldamine kollektsioneerimine (putukad, roomajad, kahepaiksed…) pesadest võtmine (jahikullid) lõksudega püüdmine, mürgitamine, salaküttimine muud loodusest võtmise vormid Floora üldine loodusest võtmine/eemaldamine taimede kasvukohtade rüüstamine Eespool nimetamata jahipidamis-, kalastamis- ja kogumiviisid Kaevandamine Liiva ja kruusa kaevandamine karjäärid rannamaterjalide eemaldamine 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 315 Kood Liik 310 311 312 320 330 331 332 340 390 400 401 402 403 409 410 411 412 419 420 421 422 423 424 430 440 490 500 501 502 503 504 505 506 507 508 509 510 511 512 513 520 530 590 600 601 Turba kaevandamine turba käsitsi lõikamine turba mehhaniseeritud kaevandamine Nafta ja gaasi otsingud ja kaevandamine Kaevandused avakaevandamine allmaakaevandamine Soolatehased Eespool nimetamata kaevandamisviisid Linnastumine, industrialiseerimine ja samalaadsed protsessid Linnastunud piirkonnad, inimasustus katkestamatu linnastumine katkeline linnastumine hajaasustus muud asustustüübid Tööstus- ja äripiirkonnad tehased tööstuslaod muud tööstuslikud või äriotstarbelised alad Jäätmed majapidamisjäätmete kõrvaldamine tööstusjäätmete kõrvaldamine inertmaterjalide kõrvaldamine muud jäätmed Põllumajandushooned Materjalide ladustamine Muud linnastumis-, industrialiseerimis- ja samalaadsed protsessid Transport ja side Sidevõrgud jalgteed, rajad, jalgrattateed teed, autoteed raudteed, kiirrongiraudteed sadamaalad lennujaamad lennuväljad, kopteriväljakud sillad, viaduktid tunnelid muud sidevõrgud Energiatransport elektriliinid torujuhtmed muud energiatranspordi vormid Laevandus Juurdepääsuteede parandamine Muud transpordi- ja sidevormid Vaba aeg ja turism (mõned tegevused esinevad eespool ka erinevate pealkirjade all) Spordi- ja vabaajarajatised golfiväljakud 316 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Kood Liik 602 603 604 605 606 607 608 609 610 620 621 622 623 624 625 626 629 690 700 701 702 703 709 710 720 730 740 790 800 801 802 803 810 811 820 830 840 850 851 852 853 860 870 871 890 suusakeskused staadionid ringrajad, trekid hipodroomid lõbustuspargid spordiväljakud laagripaigad ja haagissuvilad muud spordi- ja vabaajakeskused Loomingulised keskused Välispordi ja vaba aja tegevused veesport jalutamine, ratsutamine, mootorita sõidukid mootorsõidukid alpinism, mägironimine, koobaste uurimine purilend, deltaplaanisõit, langevarjulend, õhupalliga lendamine suusatamine, mägilaskumine radadeta nõlvadel muud vabaõhuspordi ja vaba aja tegevused Muud eespool nimetamata vaba aja veetmise ja turismi mõjud Saastamine ja muud inimmõjud/-tegevused Saastamine vee saastamine õhu saastamine pinnase saastamine muud saastamisliigid Mürahäiring Tallamine, ülekasutamine Sõjalised manöövrid Vandalism Muu saastamine ja inimmõjud/-tegevused Inimeste tekitatud muutused vesistutes (märgalad ja merekeskkond) Maa täitmine, kuivendamine ja juurdevõitmine, üldine poldrite rajamine maa juurdevõitmine mere, estuaaride või soode arvel kraavide, tammide, mülgaste, tiikide, soode ja aukude täitmine Kuivendustööd vee- ja kaldataimestu muutmine kuivenduse eesmärgil Põhjasette (muda…) eemaldamine Kanalite rajamine Üleujutamine Veekogude talitluse üldine muutmine merehoovuste muutmine sisemaa vooluveekogude struktuuride muutmine vee taseme reguleerimine Jäätmete ning süvendustööde muda ladestamine Tammid, muldkehad, tehisrannad merepiirete rajamine või rannakindlustustööd Muud inimese tekitatud muutused hüdrotingimustes 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 317 Kood 900 910 920 930 940 941 942 943 944 945 946 947 948 949 950 951 952 953 954 960 961 962 963 964 965 966 967 969 970 971 972 973 974 975 976 979 990 Looduslikud protsessid (biootilised ja abiootilised) Liik Erosioon Mudastumine Kuivamine Üleujutamine Loodusõnnetused tulvavesi laviin varing, maalihe torm, tsüklon vulkaaniline tegevus maavärin tõusulaine tulekahi (looduslik) muud loodusõnnetused Koosluste areng orgaanilise aine kuhjumine eutrofeerumine hapestumine liigi sissetung Loomaliikide vahelised suhted konkurents (näiteks: kalakajakas/tiir) parasitism haiguse tekitamine geneetiline saastamine rööv-eluviis liikide sissetungist tekkiv antagonism antagonism koduloomadega loomaliikide vahelise konkurentsi muud või kombineeritud vormid Taimeliikide vahelised suhted konkurents parasitism haiguse tekitamine geneetiline saastamine tolmeldajate puudumine ulukite tekitatud kahju taimeliikidevahelise konkurentsi muud või kombineeritud vormid Muud looduslikud protsessid