title: Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om den inre marknadens agromonetära ordning - Perioden 1 juli 1995 - 30 juni 1996

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
report
single market

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 06 12. 1996 KOM(%) 636 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM DEN INRE MARKNADENS AGROMONETARA ORDNING Perioden 1 juli 1995 - 30 juni 1996 INNEHÅLLSFÖRTECKNING Inledning I. HUVUDRAPPORT A. Sammanfattning av de agromonetära effekter som fastställts B. Granskning, framtidsperspektiv och förslag II. ANALYS AV DE AGROMONETÄRA EFFEKTERNA UNDER 1995/96 A. Monetär utveckling 1. Representativa marknadskurser 2. Jordbruksomräkningskurser B. Agromonetära mekanismer 1. Bestämmelser 2. Kompensationsstöd C. Ekonomiska effekter 1. Priser 2. Handelsutbyte 3. Inkomster D. Ekonomiska konsekvenser 1. Aspekter av de metoder som använts 2. Resultatet av uppskattningarna Förkortningar av nationella valutor BLF: belgiska och luxemburgska franc DKR: danska kronor DM: tyska mark DRA: grekiska drakmer ESC: portugisiska escudos FF: franska franc FMK: finska mark HFL: nederländska gulden IRL: irländska pund LIT: italienska lire ÖS: österrikiska schilling PTA: spanska pesetas SKR: svenska kronor UKL: engelska pund $: US-dollar Övriga förkortningar BU 97 UJTB 96 JOK RMK det preliminära budgetförslaget 1997 utkast till justerad tilläggsbudget 1996 jordbruksomräkningskurs representativ marknadskurs RAPPORT TILL EUROPEISKA UNIONENS RÅD OM DEN INRE MARKNADENS AGROMONETÄRA ORDNING Perioden 1 juli 1995 - 30 juni 1996 Inledning Denna rapport från Europeiska kommissionen bygger på följande åtagande som gjordes vid rådets möte (jordbruk) den 19-22 juni 1995: "Kommissionen åtar sig att årligen upprätta en rapport över de effekter som valutakursförändringar och den gällande agromonetära ordningen har på den gemensamma jordbrukspolitiken och den inre marknaden, åtföljd av lämpliga förslag för att undanröja de svårigheter som dessa effekter eventuellt kan medföra. " Rapporten är även en följd av Europaparlamentets olika initiativ till resolutioner om den agromonetära ordningen av den 19 september 19951, där kommissionen ombads "göra en detaljerad utvärdering av alla konsekvenser och finansiella effekter på unionens budget av rådets beslut2 ". Rapporten gäller jordbrukets ekonomiska sektor och perioden 1 juli 1995 - 30 juni 1996 (perioden 1995/96). Den omfattar en huvudrapport som sammanfattar och kommenterar resultaten av de granskningar som gjordes samt lämpliga förslag för att åtgärda de svårigheter som upptäckts. Huvudrapporten följs av en redogörelse av den analys som gjordes av de agromonetära händelser som inträffade under perioden 1995/96 och av deras effekter. I analysens första och andra del, A och B, behandlas de monetära och agromonetära händelser som inträffade under den aktuella perioden inklusive beviljandet av kompensationsstöd. Eftersom en liknande rapport hade upprättats för perioden 1 januari 1993 - 30 juni 19943 behandlas de händelser som inträffade i slutet av 1994 och i början av 1995 på ett sådant sätt att den agromonetära utvecklingen kan ses i ett kronologiskt samband sedan upprättandet av den inre marknaden den 1 januari 1993. Gemensam resolution om den agromonetära ordningen nr EP 193. 731 av den 19 september 1995 i enlighet med artikel 40. 5 i Europaparlamentets arbetsordning. Det gäller rådets beslut av den 19-22 juni 1995 som ligger till grund för dels rådets förordning (EG) nr 1527/95 av den 19 juni 1995 om fastställande av kompensationer för vissa valutor på grund av sänkta jordbruksomräkningskurser (EGT nr L 148, 30. 6. 1995, s. 1), dels rådets förordning (EG) nr 2611/95 av den 25 oktober 1995 om möjligheten att bevilja nationellt kompensationsstöd för förlust av jordbruksintäkter på grund av valutakursförändringar i andra medlemsstater (EGT nr L 268, 10. 11. 1995, s. 3). KOM(94)498 slutlig. I del C behandlas de ekonomiska konsekvenserna för marknaderna på jordbruksområdet och för jordbrukarnas inkomster. De statistiska uppgifter som finns att tillgå medger jämförelser mellan tolvmånadersperioder från juli till juni när det gäller prisanalyser, mellan kalenderår när det gäller handelsutbyte och mellan fiktiva år när gäller inkomster. I del D görs en utvärdering av den agromonetära ordningens inverkan på gemenskapens utgifter. Utvärderingen grundas på 1996 års löpande budget och på 1997 års preliminära budgetförslag i den version som gällde den 30 juni 1996. Budgetåren avser tolvmånadersperioder med början den 16 oktober. De basdata som används som underlag till rapporten presenteras i tabellform eller grafiskt och behandlas i ett särskilt arbetsdokument utarbetat av kommissionens tjänstegrenar. I. HUVUDRAPPORT A. Sammanfattning av de agromonetära effekter som fastställts 1. Omräkningskursernas utveckling Under perioden 1995/96, mellan juli 1995 och juni 1996, ägde inga större valutakursförändringar rum. Utvecklingen är dock anmärkningsvärt atypisk för minst hälften av gemenskapens valutor. Traditionellt starka valutor minskade i värde och valutor som förut ofta deprecierats ökade i värde. Sedan "switch-over" mekanismen avskaffades den 1 februari 1995 följer alla jordbruksomräkningskurser (JOK) de representativa marknadskursernas (RMK) utveckling både uppåt och nedåt. Mekanismen som för JOK närmare RMK fungerar dock inte symmetriskt. En sänkning av JOK för valutor som apprécieras1 (institutionella prissänkningar i nationell valuta) utlöses av större monetära avvikelser och av längre perioder för fastställande av dessa avvikelser än vid en höjning av JOK. Generellt sett var de monetära avvikelserna positiva för samtliga valutor. LIT och SKR avlöste varandra när det gällde att hålla den positiva monetära avvikelsen kvar på över 4 enheter. Tröskeln för negativa avvikelser var därför hela tiden mycket låg, lägre än en enhet2. Detta föranledde ett stort antal små och t. o. m. mycket små nedskrivningar, i 82% av fallen under 0,5%. Kort efter rådets agromonetära beslut i juni 1995 minskade JOK för fem valutor "märkbart"3. Den "märkbara" minskningen av JOK uppgick till 0,496% för DKR och till mellan 2,193 och 2,572% för BLF, DM, ÖS och HFL. Vad gäller de andra valutor som uppvärderades stabiliserades PTA:s monetära avvikelse efter en "icke märkbar" revalvering på 2,9% i juli 1995. Under perioden 1995/96 var LIT föremål för 4 "icke märkbara" sänkningar av JOK på sammanlagt 12,1%. SKR sänktes 3 gånger på sammanlagt 9,9% varav en "märkbar" sänkning på 1,734%. En ny märkbar sänkning av JOK inträffade den 7 juli 1996. I den agromonetära ordningen uttrycker omräkningskursen värdet av 1 ecu i nationell valuta. En devalvering jämfört med ecun innebär därför en kurshöjning medan en revalvering innebär en kurssänkning. När "summan" av den största positiva och den största negativa avvikelsen överstiger 5 enheter under ett visst antal referensperioder måste JOK ändras för att minska kursavvikelserna. En "märkbar" sänkning av JOK medför en minskning av de institutionella priserna i nationell valuta som är större än effekten av eventuella nedskrivningar under de tre föregående åren. Effekten uppskattas till 2/3 respektive 1 /3 av den ökning av de institutionella priserna som förorsakats av JOK sedan åren -2 och -3. Endast två valutor påverkades påtagligt av nedskrivningar. JOK ökade med 3,1% för DRA och med 3,5% för FMK. 2. Rådets särskilda åtgärder när det gäller "märkbara" revalveringar I en situation då det förelåg risk för "märkbara" revalveringar av BLF, DKR, DM, HFL och ÖS vidtogs särskilda åtgärder i slutet av juni 1995 genom rådets förordning (EG) nr 1527/95. När risken återuppstod för FMK och SKR i slutet av december 1995 vidtogs nya åtgärder genom rådets förordning (EG) nr 2990/954 vilka sedermera förlängdes till den 31 december 1996. Dessa åtgärder strider mot tillämpningen av artiklarna 7 och 8 i den agromonetära grundförordningen5 och inför ett schablonmässigt kompensationsstöd samt en frysning av jordbruksomräkningskurserna. Enligt artikel 7 skall, vid en revalvering som är större än devalveringarna under de två föregående åren, beloppet i ecu av de flesta direktstöd till producenterna6 ökas för att undvika varje minskning av deras tillgångar i den aktuella valutan. Med hänsyn till det berörda stödets omfattning, nära 60% av budgeten för garantisektionen vid EUGFJ, skulle kostnaden för en sådan åtgärd uppgå till ungefar 250 miljoner ecu per år och per procentenhet av uppvärderingen. Enligt artikel 8 i förordning (EEG) nr 3813/92 skall det dessutom beviljas ett kompensationsstöd för inkomstbortfall som förorsakats av effekten av sänkta JOK på priserna. Det aktuella stödet skall inte kunna beviljas förrän efter en observationstid på 12 månader och grundas på det inkomstbortfall som förorsakats. 3. Frysning av JOK Frysningen av JOK för de former av stöd som avses i artikel 7 i den agromonetära grundförordningen gäller de kurser som faktiskt tillämpades den 23 juni 1995 eller den 11 januari 1996 i fråga om SKR. Frysningen gäller till den 1 januari 1999 då den gemensamma valutan planeras införas. Givetvis innebär detta en tillfällig ändring av nivån på gemenskapsstödet till de olika medlemsstaterna. Med hänsyn till de utlösande faktorer7 vad gäller JOK för stödet i fråga har flera kurser frysts till den 30 juni 1999. Detta innebär, främst i Sveriges fall, att jämvikten mellan jordbrukssektorerna ifråga om de olika stöden uttryckta i ecu ändras när dessa uttrycks i nationell valuta. EGT nr L 312, 23. 12. 1995, s. 7. Förordning ändrad genom förordning (EG) nr 1451/96 (EGT nr L 187, 26. 7. 1996, s. 1). Förordning (EEG) nr 3813/92 (EGT nr L 387, 31. 12. 1992, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 150/95 (EGT nr L 22, 31. 1. 1995, s. 1). Schablonmässigt stöd i ecu per hektar eller i ecu per djur samt struktur- och miljöstöd. Kursvärdet på JOK dagen för den utlösande faktorer är det värde som tillämpas på det aktuella beloppet. Vad gäller hektarstödet inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken inträffar den utlösande faktorer den 1 juli. För de flesta andra former av stöd som avses i artikel 7 i förordning 3813/92 inträffar den den 1 januari. Avvikelserna mellan de frysta JOK och de RMK tenderar att minska när det gäller valutor som revalverades i juni och juli 1995. Däremot ökade den monetära avvikelsen av den frysta JOK för Sverige avsevärt när det gäller arealersättningen: under regleringsåret 1996/97 kommer stödet till Sverige att överstiga JOK:s löpande nivå med 11%. 4. Kompensationsstöd for märkbara sänkningar av JOK För det kompensationsstöd som kan beviljas enligt förordningarna (EG) nr 1527/95 och 2990/95 fastställs en övre gräns som är beroende av de förväntade effekterna av JOK:s märkbara sänkningar och på de senaste statistiska uppgifterna om disponibla inkomster. Stödet består av tre gradvis minskande delar på 12 månader varav 50% finansieras av Europeiska unionen oberoende av storleken på medlemsstatens kompletterande finansiering med nationella medel. I slutet av perioden 1995/96 anmälde de sex medlemsstater som berörs av förordning (EG) nr 1527/95 förslag till kompensationsstöd. Kommissionen har inte lagt fram några invändningar mot dessa förslag. Sverige som förfogar över en tidsfrist på ytterligare sex månader för att göra anmälan enligt förordning (EG) nr 2990/95 har inte lagt fram något förslag under den aktuella perioden. Luxemburg och Tyskland beslutade att bevilja största möjliga stöd och fördubblade den nationella delen av finansieringen av kompensationer som belastar EUGFJ. Belgien planerar att komplettera de 50% som finansieras av Europeiska unionen med en nationell finansiering som uppgår till 15% av den maximalt tillåtna. Danmark, Nederländerna och Österrike beviljar ingen kompletterande nationell finansiering. Medan de övriga berörda medlemsstaterna tilldelar stödet direkt till jordbrukarna i förhållande till deras tidigare produktionsvolym, föredrar Danmark, Tyskland och Nederländerna en schablonmässig tilldelning av den tredje delen av stödet, eftersom det rörde sig om belopp på mindre än 400 ecu per jordbruksföretag. 5. Stöd för att kompensera effekten av devalveringar i andra medlemsstater Rådet tog itu med följderna av de omfattande devalveringarna i början av 1995 genom att anta förordning (EG) nr 2611/95. Förordningen tillåter medlemsstaterna att bevilja nationellt stöd för att ge kompensation för effekterna på vissa jordbrukares inkomster av devalveringar som inträffat före den 31. 12. 1995 i andra medlemsstater. Stödet i fråga skall godkännas av kommissionen samt skall vara gradvis minskande och beviljas under högst tre år. Stödet får inte främja en viss typ av produktion med hänsyn till hur situationen skulle ha varit utan devalvering. Frankrike och därefter Belgien anmälde stödprojekt innan tidsfristen gick ut den 30 juni 1996. Det rör sig om ett enda årligt belopp för att ge kompensation för effekterna av LIT. s devalvering på nötköttssektorn. Kommissionen har inte 8 lagt fram några invändningar eftersom dessa länders nationella marknader i båda fallen, direkt eller indirekt, var mycket beroende av den italienska marknaden. 6. Översikt av de agromonetära kompensationsbeloppen I tabellen nedan ges en översikt av det godkända och anmälda stödet. Samtliga belopp anges i miljoner ecu och grundas på RMK av den 1. 7. 1996. Den andra och tredje delen av kompensationen för märkbar sänkning av JOK uppgår till 2/3 respektive 1/3 av den första delen vilken anges i tabellen. Medlemsstat Märkbar sänkning av JOK (i %) Tak (miljoner ecu) Anmälan om unionsfinansierin g (miljoner ecu) Anmälan om nationell finansiering (miljoner ecu) Förordning (EG) nr 1527/95 Belgien Luxemburg Danmark Tyskland Nederländerna Österrike Förordning (EG) nr 2990/95 Sverige Förordning (EG) nr 2611/95 Belgien Frankrike 2,193 2,193 0,496 2,229 2,572 2,264 40,2 3,2 8,0 216,7 101,4 38,7 20,5 1,6 4,0 108,3 50,7 19,4 6,1 1,6 0,0 108,3 0,0 0,0 1,734 20,8 0 0 3,3 17,3 7. Omräkningskurs för importavgifter Vad gäller de omräkningskurser som tillämpas på importavgifter fastställda i ecu infördes en övergångsbestämmelse genom kommissionens förordning (EG) nr 1482/95 vilket innebär att en månatlig kurs tillämpas i de fall där den i 10 tullkodexen föreskrivna årliga kursen bör tillämpas. Då rådets och Europaparlamentets granskning av kommissionens förslag bl. a. om ändring av den i tullkodexen föreskrivna årliga kursen inte var avslutad den 30. 6. 1996 förlängde kommissionen den tillfälliga användningen av den månatliga kursen med 1 år. Den tillfälliga månatliga kursen skall dock endast tillämpas på importavgifter som inte fastställs genom en rättsakt rörande den gemensamma jordbrukspolitiken i den mening som avses i artikel 1 i den agromonetära grundförordningen. I de övriga fallen skall jordbruksomräkningskursen tillämpas. Användningen av olika omräkningskurser har medfört vissa ekonomiska inkonsekvenser och en mycket stor administrativ komplexitet som är en källa till felaktigheter och rättsosäkerhet. Därför föreslog kommissionen i februari 1996 en ändring av den agromonetära ordningen som innebär att användningen av jordbruksomräkningskursen avskaffas och att endast en kurs används för importavgifter på jordbruksprodukter. Den 30 juni 1996 hade rådet inte fattat något beslut om den punkten. 8. Allmänna kommentarer om de ekonomiska effekterna Teoretiskt sett kan endast marknadspriser med stark anknytning till en interventionsmekanism (huvudsakligen sektorn för spannmål, socker, mjölk och nötkött) påverkas av JOK. Genom att påverka priset för dessa produkter kan utvecklingen av JOK därför även påverka jordbrukarnas inkomster. Dessutom kan svårigheter uppstå inom handeln på grund av avvikelser antingen mellan JOK och RMK eller mellan marknadspriser och interventionspriser i nationell valuta. Däremot påverkar JOK inte priserna på de övriga produkterna. Handeln med dessa produkter kan dock störas av en kraftig och plötslig utveckling av JOK. Detta är bl. a. fallet när marknadspriset i nationell valuta inte följer valutakursförändringarna. Jordbrukarnas inkomster påverkas inte bara indirekt genom växelkursförändringens effekter på priserna utan även direkt av de JOK som tillämpas på direktstödet till producenterna. 9. Effekter på marknadspriserna Eftersom inga anmärkningsvärda devalveringar förekommit utgörs de förändringar av JOK som kan ha haft den största effekten under perioden 1995/96 av den fortlöpande starka revalveringen av LIT (12,1%) och SKR (9,9%), de "märkbara" revalveringarna mellan juni och juli 1995 av BLF, DKR, DM, HFL, ÖS och i januari 1996 av SKR. 11 Vad gäller marknadspriset för produkter utan anknytning till en interventionsmekanism har inget samband fastställts mellan JOK och marknadsprisförändringar. Vad gäller de övriga produkterna koncentrerades prisgranskningen på sektorer för vilka det finns användbara uppgifter och på en enda representativ marknad per berörd medlemsstat. Under den aktuella perioden har marknadspriserna för spannmål varit betydligt högre än interventionspriserna i nationell valuta. På denna ovanligt höga prisnivå påverkas marknaderna inte mycket av små agromonetära kursförändringar. Trots mycket stora oregelbundenheter står den allmänna tendensen för marknadspriserna generellt sett inte i strid med den allmänna tendensen för interventionspriserna i nationell valuta. Även om sambanden är mycket lösa är trenden ungefar densamma, vilket skapar tvivel om att det verkligen existerar ett orsak/verkan-förhållande. Trots att en viss osäkerhet råder i samband med de höga marknadspriserna under 1995/96 verkar revalveringarna inte ha lett till agromonetära sänkningar av spannmålspriserna. Marknadspriset för skummjölkspulver och smör stannade på en exceptionellt hög nivå under första delen av regleringsåret 1995/96. Det verkar inte finnas något samband mellan uppvärderingen av LIT och SKR och dessa marknadsprisförändringar. Vad gäller de valutor som uppvärderades märkbart i juni och juli 1995 har marknadspriserna uppenbarligen inte följt JOK. s nedåtgående utveckling. Eftersom inga märkbara uppvärderingår förekommit är det mycket osannolikt att priserna i de aktuella valutorna skulle ökat eller ökat mer än vad de gjorde. Priset på ungnötskött minskade kraftigt i början på 1995 och närmade sig eller till och med uppfyllde villkoren för att utlösa interventionsåtgärder. Därefter, i slutet av 1995, och fram till krisen förorsakad av encefalopati bovin spongiform hos nötkreaturen återhämtade priserna sig betydligt. Kort före den aktuella perioden, mellan mars och juli 1995, påverkades prissänkningen i vissa medlemsstater sannolikt till en del av att priserna i LIT inte ökade lika kraftigt som JOK. Efter juli 1995 stabiliserades de låga priserna i LIT och eftersom dessa priser inte hade ökat tidigare följde de inte heller den nedåtgående återhämtningen av utvecklingen av JOK. Marknadspriserna i SKR, en annan valuta som kraftigt uppvärderats under regleringsåret 1995/96, följde sänkningen av JOK på relativt nära håll. Vad gäller de valutor som upp värderades märkbart i början av regleringsåret är den nedåtgående utvecklingen av marknadspriset för nötkött, i motsats till spannmål och mjölkprodukter, med stor sannolikhet relaterad till utvecklingen av JOK. 10. Handelseffekter De effekter som valutakursförändringar eventuellt kan ha på handelsutbytet döljs på kort sikt av de stora månatliga förändringarna av exportvärdet. Även vad gäller medlemsstater som driver handel med medlemsstater vars valuta kraftigt nedvärderats finns enligt statistiken inga betydelsefulla samband mellan den totala exporten från en viss sektor och kortsiktiga växelkursförändringar. 12 Alltjämt i samband med kursförändringarnas eventuella kortsiktiga effekter kan det i princip hända att produkter som beviljas exportbidrag drabbas av snedvridning av handel om de ackumulerade kursavvikelserna blir omfattande. Av exportstatistiken framgår dock inga förändringar som kan bero på sådana agromonetära avvikelser. Detta utesluter inte att enstaka fall kan förekomma. Även om stora ackumulerade avvikelser kan uppstå under en period av två månader, vilket var fallet i slutet av 1995, medför detta dock inte automatiskt att detta utnyttjas i ett system, eftersom det är osäkert om situationen är bestående. Under längre perioder sett visar statistiken dock att vissa samband finns. Mellan 1992 och 1995 ökade konkurrensindexen, som är ett uttryck för växelkurs- och kostnadsutvecklingen, parallellt med exporten uttryckt i nationell valuta efter justering för inflation, dvs. vid konstant köpkraft. Effekten på konkurrenskraften framgår dock endast av ökade exportvinster. Den framgår inte av utvecklingen av exportvolymen och marknadsandelar. 11. Inkomsteffekter För att få grepp om storleksordningen på JOK:s inkomsteffekt under tolv månader i perioden 1995/96 behövdes ett antal uppskattningar och hypoteser. Enligt de beräkningar som gjordes med hjälp av en simuleringsmodell där samtliga effekter av JOK 1995/96 sammanförs till en tolvmånadersperiod skulle inkomsteffekten vara signifikant och fördelas olika bland medlemsstaterna. Den årliga inkomsteffekten av JOK:s utveckling mellan 1994/95 och 1995/96 visar sig vara relativt svag, i regel under 2% för de flesta medlemsstater. I tre medlemsstater har den årliga utvecklingen dock haft en tydlig positiv effekt: Sverige (+7,2%) på grund av det ökade hektarstödet. Italien och Förenade kungariket (+4,1% respektive +4,5%) på grund av höjda priser och stöd. Höjningen av stödet förklarar 2/3 av effekten i Italien och hälften i Förenade kungariket. Den sammanlagda effekten på nettoinkomsterna från jordbruks verksamheten uppskattas till 1,7% eller 1 559 miljoner ecu. Jämfört med en situation där RMK skulle ha tillämpats direkt i stället för JOK under perioden 1995/96 visar det sig att den nuvarande agromonetära ordningen gynnar samtliga medlemsstater. Inkomsterna ökade mest i Sverige (+8,8%). Andra medlemsstater som gynnats kraftigt är Luxemburg (5,6%), Tyskland (4,6%), Belgien och Danmark (+3,8%). Österrike gynnas mindre (+2,5%) därför att det nationella stödet, som är en viktig del av inkomsterna, inte påverkas. Inkomsterna för jordbrukarna i Nederländerna, Irland, Italien och Spanien ökar med ungefär 2%. De övriga medlemsstaterna gynnas mindre, i storleksordningen 1%, eller ännu mindre i Grekland och Portugal. Den sammanlagda effekten på nettoinkomsterna från jordbruk beräknas uppgå till 1,9% eller 1 718 miljoner ecu. 13 12. Tidigare års påverkan på budgeten På det agromonetära området påverkas gemenskapsbudgeten kraftigt av följderna av tidigare års arrangemang, närmare bestämt switch-over mekanismen (eller den gröna ecun). Mekanismen infördes 1984 och avskaffades den 1 februari 1995. Den ledde till en höjning med nästan 20% av priser och belopp uttryckta i ecu för att på så sätt neutralisera återgången till jordbruksomräkningskursernas verkliga nivå. Den prishöjning i ecu som beror på gröna ecu-mekanismen innebär en extra utgift på 6 800 miljoner ecu i 1996 års budget och 6 920 miljoner ecu i 1997 års budget. Den ytterligare kostnaden för den gröna ecuns övriga effekter, vilka slår igenom via de belopp som är knutna till världsmarknadspriserna kan uppskattas till 1 320 miljoner ecu per år. Tack vare agromonetära prissänkningar på sammanlagt 1,46% under 1990 och 1993 kunde ytterligare utgifter på ungefar 340 miljoner ecu per år undvikas. Sammanlagt uppgår effekterna av tidigare agromonetära problem till storleksordningen 7 800 - 7 900 miljoner ecu per år eller nära 20% av EUGFJis garantisektion medel. 13. Kostnaden för 1995/96 års händelser Tabellen nedan visar att kostnaden på årsbasis uppgår till storleksordningen 1 200 - 1 300 miljoner ecu. Denna kostnad skall läggas till kvarvarande effekter från tidigare år. Nära 2/3 av kostnaden för 1995/96 års händelser (800 till 900 miljoner ecu) beror på tröskeleffekter. Tröskelkostnaderna förorsakas huvudsakligen av mekanismens asymmetri vilket innebär att positiva monetära avvikelser kan uppgå till 5 procentenheter medan negativa avvikelser oftast begränsas av en tröskel som är lika med den högsta positiva avvikelsen minskad med 5 procentenheter. Därtill kommer att i en situation där vissa valutor uppvärderas kraftigt och kontinuerligt, vilket var fallet under 1995/96, spelar den långa bekräftelseperioden en icke obetydlig roll eftersom de högsta positiva avvikelserna upprätthålls under en längre tid. Kostnaden för de avgörande händelserna som svårligen kan minskas utan att marknaden störs uppgår till storleksordningen 100 miljoner ecu per år. Oberoende av JOK har denna kostnad uppstått på grund av den monetära utvecklingen mellan det datum då den för beloppet i fråga avgörande händelsen (en händelse som ledde till att målet för operationen uppnåddes) inträffade och det datum då utgiften fördes upp i budgeten. Kostnaden är onormalt hög på grund av att inga kompensationer gjordes under perioden 1995/96 mellan valutor som ökat eller minskat i värde. Frysningen av JOK medför en kostnad som uppstår steg för steg allteftersom de avgörande händelserna inträffar och till slut uppgår till 185 miljoner ecu. Genom att frysningen bibehålls till den 1 januari 1999 påverkas även budgeten för år 2000. 14 Med hänsyn till devalveringarna som ägde rum efter de omfattande revalveringar som var upphovet till kompensationsstöden, skulle kostnaden för dessa stöd från och med slutet av 1997 kunna göras mindre tyngande. Kostnaden för 1995/96 års agromonetära händelser Frysning av JOK Kompensationsstöd Tröskelkostnader Avgörande händelser 1996 1997 1998 1999 111 201 817 107 180 141 890 104 185 70 916 - 185 2 913 - SUMMA 1 236 1 315 1 171 1 100 Den största förmånstagaren av den agromonetära ordningen under 1996 var Sverige med en ökning med 11,2% av kostnaderna i SKR. Detta är resultatet av tröskeleffekter och av avgörande händelser i en situation med kraftiga apprecieringar. Även om dessa effekter försvinner kommer Sverige i framtiden att kvarstå som en viktig förmånstagare av ordningen på grund av frysningen av JOK vilket kommer att ge kännbara effekter från och med 1997. Den näst största förmånstagaren av ordningen är Italien med en ökning med 5,6% av de berörda gemenskapsutgifterna. Resultatet är relaterat till apprecieringen av LIT under ifrågavarande period och kan vara svårt att upprätthålla i framtiden. Därefter kommer medlemsstaterna vars JOK har frysts i juni och juli 1995 med en ökning på 4,7% och 3,8% av de berörda gemenskapskostnaderna. I dessa medlemsstater har valutasituationen begränsat tröskeleffekterna vilket kan ändra sig i framtiden. För att bedöma effekterna av rådets beslut av juni 1995, dvs. frysningen av JOK och schablonmässiga kompensationsstöd i stället för artiklarna 7 och 8 i förordning (EEG) nr 3813/92, har det uppskattats hur stor kostnaden skulle ha varit för den agromonetära ordningen om besluten inte hade fattats. Besparingen visar sig ligga omkring 8 900 miljoner ecu under 4 år eller i genomsnitt över 2 200 miljoner ecu per år. Dessa enorma kostnader för artiklarna 8 och 9 i förordning (EEG) nr 3813/92 beror huvudsakligen på att nivån på hektarstödet i SKR bibehålls (+10% ökning i ecu). Om av ett eller annat skäl artikel 7 endast skulle ha tillämpats för de märkbara revalveringarna i juni och juli 1995 skulle extrakostnaden jämfört med det faktiska utfallet ändå ha uppgått till nära 2 500 miljoner ecu för dessa 4 år 1996 till 1999. B. Granskning» framtidsperspektiv och förslag 15 1. Allmänt En granskning av den agromonetära ordningen under perioden 1995/96 visar att det finns tekniska, ekonomiska och finansiella svårigheter. Vissa svårigheter kan leda till stora problem i framtiden. Allt beror dock på framtidsperspektiven. Tre viktiga utvecklingar som f. n. pågår bör tas hänsyn till: den ekonomiska och monetära unionen, utvidgningen av Europeiska unionen, utvecklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Förslagen är beroende dels av hur stora och brådskande de agromonetära svårigheter är som måste tas itu med, dels av vilka val och tidsfrister som gäller i samband med den framtida utvecklingen av dessa tre viktiga händelser. 2. Finansiella svårigheter Den finansiella påverkan från tidigare kan omöjligen minskas vilket visar hur stor effekt den agromonetära ordningen kan få på några år. Kostnaden för nuvarande ordning är hög, dock betydligt lägre än om man hade tillämpat de mekanismer som från början hade förutsetts i fall av märkbara revalveringar. I detta avseende är rådets särskilda beslut om kompensationsstöd och frysning av vissa JOK fullt berättigade. Kostnaderna för dessa särskilda åtgärder visar sig vara relativt begränsade även om vissa kostnader hade kunnat minskas ytterligare eftersom deras ekonomiska nytta inte är uppenbar. Detta gäller särskilt för schablonmässiga kompensationer för inkomstbortfall till följd av prissänkningar som inte slagit igenom i praktiken. Kostnaderna i samband med avgörande händelser kan inte undvikas om den gemensamma jordbrukspolitiken skall fungera, men de största kostnaderna, som hänger ihop med tröskeleffekterna, är beroende av de mekanismer som har valts inom den agromonetära ordningen. Trösklarna utgör dock ett ömtåligt system med känslig jämvikt vilket innebär att det är riskfyllt att ändra en särskild beståndsdel utan att ta hänsyn till helheten. Tröskelsystemet i sin helhet är dock den viktigaste pelaren i nuvarande agromonetära ordning. 3. Ekonomiska svårigheter Ekonomiskt sett drar nästan samtliga jordbrukare nytta av den agromonetära ordningen, om än i mycket varierande grad beroende på valutakonjunkturen, och på olika grunder beroende på stabiliteten för de berörda nationella valutorna. Marknadseffekterna varierar beroende på vilka produkter det gäller och, för de känsligaste produkterna, beroende på nivån för prisnoteringen i förhållande till garanterade institutionella priser. På längre sikt kan handeln påverkas åtminstone värdemässigt av konkurrensindexet som är ett uttryck för den monetära utvecklingen efter justering för prisutvecklingen. 16 Även om den agromonetära ordningens ekonomiska effekter i regel är godtagbara kan de således i vissa fall leda till påtagliga snedvridningar mellan medlemsstaterna. På något sätt är även risken för den typen av problem en följd av systemet med trösklarna. När den monetära utvecklingen inte kan komma till uttryck, som t. ex. vid frysning av vissa JOK som gäller för de flesta direktstöd till jordbrukarna, finns det risk för långsiktiga strukturavvikelser. Dessa kan uppstå antingen mellan medlemsstaterna själva eller mellan jordbrukssektorer i en och samma medlemsstat. Därtill kommer att det kan bli allt svårare att återgå till ett gemensamt jämviktsläge i ecu. När den monetära utvecklingen endast delvis kommer till uttryck och med fördröjningar, vilket är fallet för produkter som inte omfattas av en interventionsmekanism, kan mer eller mindre långsiktiga avvikelser uppstå antingen mellan prisnoteringarna i de olika medlemsstaterna eller i det globala handelsutbytet. Slutligen, när den monetära utvecklingen återspeglas helt genom garanterade priser kan utvecklingen av inkomsterna och av de berörda produkternas priser i viss mån avvika från den allmänna pris- och inkomstutvecklingen. I samtliga fall och alltefter situationen och konjunkturen kan stora svårigheter uppstå främst på lång sikt. Därför kan även det bästa system inte gälla för all framtid. Det bör anpassas till förhållandena inom jordbruket och på det monetära området samt till de mest sannolika risker som dessa för med sig. 4. Tekniska svårigheter Tekniskt är nuvarande ordning i vissa avseenden inkonsekvent vilket ibland kan leda till ovan nämnda ekonomiska och finansiella svårigheter. Det gäller framför allt begreppen märkbara revalveringar, omräkningskursen för importavgifter och tidtabellen för ändringar av JOK. Begreppen märkbara revalveringar och fallande JOK är nödvändiga. De gör det möjligt att ta hänsyn till tidigare utvecklingar på det monetära området när det gäller att bedöma vikten av de olika följderna av en monetär revalvering. Erfarenheten visar dock att nuvarande definitioner av dessa begrepp är otillfredsställande och mycket komplicerade. Vad gäller den monetära utvecklingen kan samma märkbara nedgång av JOK omfatta olika fall som inte har samma inkomstpåverkan och därför inte är "märkbara" på samma sätt i praktiken. Två valutor som varit stabila i två år behandlas t. ex. på samma sätt om nivån för JOK i slutet av det tredje året är lägre än ursprungsläget. Under det tredje året kan den ena av dessa valutor dock ha devalverats med 15% sammanlagt under en period av 11 månader, medan den andra devalverats lika mycket under sista månaden före den märkbara re valveringen: i detta fall kan jordbrukarnas agromonetära vinster under det tredje året vara mycket olika. 17 Dessutom är en märkbar sänkning av JOK beroende av att de aktuella monetära avvikelserna bekräftas under 5 referensperioder. Tidsvillkoret är viktigt med hänsyn till risken för omställning av handelsflödet. Att en monetär utveckling i motsatt riktning uppstår precis efter en märkbar revalvering bör dock undvikas. Det är uppenbart att en sänkning av JOK, som t. ex. skulle gälla i två månader, inte skulle ha samma effekt som om den gällde i ett år. I detta sammanhang är referensperiodens längd, cirka 10 dagar, av avgörande betydelse för systemets jämvikt. Att använda två olika omräkningssystem för importavgifterna för jordbruksprodukter är en onödigt komplikation och leder till ekonomiska inkonsekvenser och tvister. Såsom föreslagits av kommissionen bör detta dubbla system, som i praktiken inte innebär någon ändring av gemenskapspreferensen, avskaffas. Bestämmelserna om ändring av JOK visar hur känsligt tröskelsystemet är. Enligt en av dessa bestämmelser t. ex. utlöses en extraordinär referensperiod på tre dagar om två monetära avvikelser sammanlagt överskrider 6 procentenheter. Genom att tillämpa denna bestämmelse ökas JOK:s instabilitet. Det är framför allt den fastställda tidtabellen för kursändringar som de olika aktörerna förlitar sig till som rubbas. Bestämmelsen innebär därför vissa olägenheter som kraftigt fördömts på vissa håll. Bestämmelsen ingår i de tillämpningsföreskrifter för den agromonetära ordningen som antogs av kommissionen för att undvika väntetiden på tio dagar eller skyddsåtgärder vid plötsliga och omfattande kursförändringar. På grund av de erfarenheter som gjorts med långa referensperioder före en märkbar revalvering kan det ekonomiska berättigandet av en sådan bestämmelse ifrågasättas. Den aktuella bestämmelsen bidrar dock ibland till att minska den totala bekräftelsetiden före en märkbar revalvering. Den skulle återfå sitt ursprungliga ekonomiska berättigande vid en mycket plötslig och mycket kraftig devalvering med avvikelser som är ännu större än 1995. Därför är t. o. m. denna bestämmelse nära knuten till hela det tröskelsystem kring vilket nuvarande agromonetära ordning är uppbuggd. 5. Inverkan av framtidsperspektiven inom jordbruk och inom det monetära området Tredje fasen av den ekonomiska och monetära unionen som inleds den 1 januari 1999 har en utomordentligt stor betydelse för den agromonetära ordningens framtid. De medlemsstater som kommer att anta euron kommer inte att behöva någon agromonetär ordning sinsemellan eftersom beloppen betalas direkt i euro. Övergången från nuvarande ordning till direkta betalningar i euro förutsätter dock att de monetära avvikelserna mellan jordbruksomräkningskurserna och marknadskurserna avskaffas. Vad gäller marknadsbetingade priser och belopp går gränsen för dessa avvikelser mellan -2 och +5 och kan skillnaden mellan 18 två valutor inte vara större än 5 enheter. På grund av frysningen av vissa JOK finns däremot inga gränser för avvikelserna vad gäller de flesta direktstöd till jordbrukarna. Hur stora ansträngningar som kommer att behövas i slutet av 1998 kommer att bero på den monetära situationen och på situationen vad gäller marknadspriset för produkter med ett garanterat institutionellt pris. För de övriga medlemsstaterna, de som inte kommer att anta euron den 1 januari 1999, kommer det fortfarande att behövas en agromonetär ordning om så bara för att undvika snedvridningar av marknaden vid betalningar i nationell valuta av priser och belopp som är fastställda i euro. Ordningen kommer även att behövas för transaktioner mellan länder som har behållit sin nationella valuta och sådana som övergått till euro. Situationen på det monetära planet och kanske även inom jordbruket kommer dock att vara helt annorlunda jämfört med nuvarande situation. Den agromonetära ordningen kommer att behöva anpassas till den nya situationen. Den agromonetära ordningen behöver därför revideras även om samma principer skulle kunna bibehållas. Å ena sidan bör den nya ordningen anpassas till risken för avvikelser mellan nationella valutor och euro. Därvid bör hänsyn tas till relationerna mellan medlemsstater med och utan euro och till tillkomsten av nya medlemsstater. Å andra sidan bör ordningen anpassas till eventuella ändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken särskilt i samband med den framtida utvidgningen av Europeiska unionen. Den garanterade prisnivån samt betydelsen och enhetligheten av direktstödet till producenterna kommer därvid att spela en nyckelroll. 6. Förslag Enligt tidtabellen för den ekonomiska och monetära unionen skall de medlemsstater som uppfyllt kriterierna börja använda euron från och med den 1 januari 1999. Detta är således den tidsgräns som gäller för revideringen av den agromonetära ordningen. Kommissionens förväntas presentera sitt förslag i detta sammanhang senast i början av 1998 för att rådet skall kunna fatta beslut om situationen på det monetära området och inom jordbruksområdet mot bakgrund av de senaste uppgifterna. Inför perspektivet om en omfattande och nära förestående revidering av den agromonetära ordningen är det något olämpligt att i slutet av 1996 föreslå omfattande ändringar av systemet som inte är absolut nödvändiga och som i vilket fall som helst ändå kommer att revideras efter 1997. Med hänsyn till de svårigheter som frysningen av JOK vid märkbara revalveringar kommer att medföra vid övergången från nationell valuta till euro är det dock lämpligt att inte försvåra den situation och de risker som detta förorsakar. 19 För de fall där märkbara revalveringar liknande de som förekom under perioden 1995/96 inträffar bör en motsvarande hantering säkerställas som inte ger upphov till diskrimineringar mellan medlemsstaterna. Att JOK inte sänks bör dock begränsas åtminstone till de fall där samma maximum uppnås som SKR dvs. 12,8% när det gäller stöd för vilket den avgörande händelsen inträffar den l juli och 6,9% i de övriga fallen. För att ytterligare minska eventuella svårigheter och undvika att de olikheter mellan sektorerna vad gäller stödet som uppstod i SKR:s fall skall upprepas bör den sänkning av JOK som fryses aldrig överstiga 6,9%. Om en sådan begränsning i vissa fall skulle medföra en minskning i nationell valuta av det berörda stödet torde den effekten fångas upp av det gradvis minskande kompensationsstöd som beviljas för att täcka hela inkomstbortfallet på grund av märkbara revalveringar. Enligt gällande regler och om ingen devalvering inträffar kommer LIT att bli föremål för en märkbar revalvering av annat slag än de som ägde rum under perioden 1995/96. OM JOK för LIT förblir oförändrad kommer villkoren för efterhandstillämpning av kompensationsstöd i enlighet med artikel 8 i den agromonetära grundförordningen att utlösas i maj 1997. Om en ny sänkning av JOK för LIT uppträder under tiden kan detta, utan att det behöver betraktas som en märkbar sänkning av JOK enligt artikel 1 i grundförordningen, leda till att artikel 8 tillämpas före maj 1997 eller även utlösa villkoren för en allmän höjning i ecu av de flesta direktstöd till producenterna i enlighet med artikel 7. I varje fall kan märkbara revalveringar angripas med särskilda ändamålsenliga åtgärder som rådet kan besluta om med stöd av artikel 9 i förordning (EEG) nr 3813/92 alltefter de faktiska omständigheterna. I detta sammanhang kommer kommissionen att presentera förslag som är anpassade till LIT:s fall eller som tar hänsyn till ovannämnda riktlinjer för fall liknande de märkbara revalveringar som inträffade under perioden 1995/96. Sammanfattningsvis kan fyra slutsatser dras. Det gäller - att se till att nuvarande agromonetära ordning i stort sett fortsätter att fungera på samma sätt fram till revideringen på grund av tredje fasen av den ekonomiska och monetära unionen den 1 januari 1999, - att förenkla det som kan och bör förenklas utan att för den skull ifrågasätta hela ordningen och således avskaffa användningen av jordbruksomräkningskursen för importavgifterna, vilket redan föreslagits till rådet, - åtgärda de nya fallen av märkbara revalveringar utan att öka de olikheter som förorsakas av frysningen av JOK, eftersom detta skulle försvåra övergången till euro, - utan att därigenom påverka de förslag som kommissionen kommer att göra, fortsätta granskningen och resonemangen om nuvarande agromonetära ordning 20 och om möjliga framtida utvägar, bl. a. vad gäller experter knutna till agromonetära förvaltningskommittén. Det finns följaktligen inget omedelbart behov för kommissionen att förelägga rådet ett nytt förslag till förordning om ändring av nuvarande agromonetära ordning. II. ANALYS AV DE AGROMONETÄRA EFFEKTERNA UNDER 1995/96 A. Monetär utveckling 1. Representativa marknadskurser Perioden 1995/96, från juli 1995 till juni 1996, har inte präglats av stora förändringar som fallet var i föregående tolvmånadersperiod1. De monetära förändringarna är relativt kontinuerliga, förutom för FMK och DRA, och relativt begränsade, förutom för LIT och SKR. Utvecklingen är dock anmärkningsvärt atypisk för åtminstone hälften av gemenskapens valutor. Med hänsyn till de onekligen överdrivna reaktionerna på dollarns utveckling i början på 1995 har traditionellt starka valutor värderats ner, medan valutor som tidigare kännetecknades av ofta förekommande nedskrivningar har värderats upp. Under den aktuella perioden ökade dollarn i värde jämfört med ecun vilket innebär en omkastning av tendensen under de 18 månaderna innan dess dvs. sedan början av 1994. Dollarns representativa marknadskurs (RMK) minskade med 6,8% efter att ha ökat med 16,7%2. Generellt sett har omkastningen av dollarns utveckling påverkat utvecklingen av LIT, PTA och SKR åt samma håll medan BLF, DM, FMK, ÖS och HFL påverkades åt motsatt håll. RMK för BLF, DM, ÖS och HFL ökade med nära 2,5% vilket inte uppväger deras sänkning med ungefar 4% under de 18 föregående månaderna, utan innebär att de återgår till ungefär samma nivå som i början på 1995. Deprecieringen av FMK började så sent som i december 1995. Deprecieringen är relativt stor (7%) men uppväger inte revalveringen på nära 13% mellan januari 1994 och november 1995. Däremot är RMK för FMK sedan mars 1996 på samma nivå som vid Finlands anslutning den 1 januari 1995. Se arbetsdokumentet om basdata, tabeller och diagram Al till A4. I den agromonetära ordningen uttrycker omräkningskursen värdet av 1 ecu i nationell valuta. En devalvering jämfört med ecun innebär därför en kurshöjning medan en revalvering innebär en kurssänkning. 21 LIT och PTA sjönk till en nivå som är lägre än i början av 1995 trots nedskrivningar på 14 respektive 5% mellan januari och april 1995. Dessa valutors RMK minskade med 11,5% respektive 1,5% under den aktuella periodens 12 månader. En nedskrivning på 6% av SKR under de första fem månaderna av 1995 kompenserades redan i oktober samma år. I juni 1996 låg RMK för SKR 7% under den nivå som gällde vid Sveriges anslutning. Under de aktuella 12 månaderna fortsatte RMK för DRA till en början att öka stegvis och i relativ fast takt, men tendensen har kastats om sedan mars 1996. DKR och ESC förblev relativt stabila. Vad gäller IRL och UKL förändrades den tidigare nedskrivningstendensen till relativ stabilitet och t. o. m. uppskrivning i maj och juni 1996. FF visade en konstant om än svag uppåtgående tendens gentemot ecun. 2. Jordbruksomräkningskurser Sedan avskaffandet av "switch-over" mekanismen den 1 februari 1995 följer samtliga jordbruksomräkningskurser (JOK) RMK:s utveckling både uppåt och neråt3. Mekanismen som för JOK närmare RMK fungerar dock inte symmetriskt. En sänkning av JOK för valutor som apprécieras (institutionella prissänkningar i nationell valuta) utlöses av större positiva monetära avvikelser mellan JOK och RMK och av längre perioder för att fastställa dessa avvikelser än vid en höjning av JOK. Som en följd av dessa mekanismer och av den monetära utvecklingen förblev JOK oförändrad för BLF, ESC, FF och IRL under den aktuella perioden. Samma gäller för DKR och PTA sedan revalveringen i juli 1995. Bortsett från LIT och SKR som skrivits upp kraftigt, ökade de övriga JOK i relativt svag takt fast ibland ganska ofta. I regel har de monetära avvikelserna för samtliga valutor varit positiva eller nära noll. LIT och SKR avlöste varandra för att hålla den positiva monetära avvikelsen kvar på över 4 enheter. Tröskeln till negativa avvikelser var därför ständigt mycket låg, lägre än en enhet4. Detta medförde ett stort antal små och till och med mycket små nedskrivningar som i 82% av fallen uppgick till mindre än 0,5%. Kort efter rådets agromonetära beslut i juni 1995 minskade JOK för fem valutor "märkbart"5. Detta innebar för de fem aktuella valutorna slutet på 5 Se arbetsdokumentet om basdata, tabeller och diagram A4 till A5. När "summan" av den största positiva och den största negativa avvikelsen överstiger 5 enheter under ett visst antal referensperioder måste JOK ändras för att minska de monetära avvikelserna. En "märkbar" sänkning av JOK medför att minskningen av de institutionella priserna i nationell valuta är större än effekten av eventuella nedskrivningar under de tre föregående åren. Denna effekt uppskattas till 2/3 respektive 1/3 av den 22 månader av positiva avvikelser med ständiga eller periodiskt återkommande överskridningar av 5 punktsgränsen. Den "märkbara" delen av sänkningen av JOK för BLF var 2,193% den 24 juni 1995. För DM, ÖS och HFL uppgick den till 2,229% respektive 2,264 och 2,572% den 1 juli 1995. JOK för DKR minskade "märkbart" med 0,496% den 24 juli 1995. Under de följande månaderna minskade de positiva monetära avvikelserna för dessa valutor. I maj och juni 1996 blev avvikelserna för DM, HFL och ÖS blev till och med negativa vilket nödvändiggjorde svaga höjningar av deras JOK. Vad gäller de övriga valutorna varierade avvikelserna för valutor med oförändrade eller näst intill oförändrade JOK kring 1% för ESC och kring 2% för FF. Avvikelsen för IRL stannade i regel under +2 för att sedan snabbt öka till +4 mellan maj och juni 1996. Vad gäller PTA inträffade en "icke märkbar" revalvering på 2,9% i slutet av juli 1995. Därefter stabiliserades den monetära avvikelsen på knappt 4 enheter. LIT blev föremål för 4 "icke märkbara" sänkningar på sammanlagt 12,1% av JOK under den aktuella perioden. De monetära avvikelserna förblir dock positiva och höga. JOK för SKR minskades 3 gånger på sammanlagt 9,9%. Minskningen av den 11 januari 1996 var "märkbar" upp till 1,734%. De relativt varierande monetära avvikelserna förblev generellt sett mycket höga, över 4 enheter, och en ny märkbar sänkning av JOK inträffade den 7 juli 1996. En påtaglig devalvering av JOK gällde endast för två valutor: DRA och FMK. Ökningen var 3,1 % för DRA vars avvikelse dock blev positiv i slutet av den aktuella perioden. FMK som hade en avvikelse på nära 5 enheter under 5 till 6 månader minskade till slut i värde vilket medförde en ökning av JOK med 3,5%. Förändringarna för UKL har lett till att JOK ökade med 1,9% under längre tid än 6 månader, men vid utgången av juni 1996 var den slutliga kursnivån 0,8% lägre än den ursprungliga. B. Agromonetära mekanismer 1. Bestämmelser I en situation med risk för "märkbara" revalveringar av BLF, DKR, DM, HFL och ÖS fastställdes genom rådets förordning (EG) nr 1527/95 i slutet av 1995 särskilda åtgärder för att ta itu med dessa revalveringar mellan den 23 juni 1995 och den 1 januari 1996. Då i slutet av december 1995 nya sådana risker ökning av de institutionella priserna som förorsakats av JOK sedan åren -2 och 3 23 för "märkbara" revalveringar uppstod vad gäller FMK och SKR antogs genom rådets förordning (EG) nr 2990/956 åtgärder motsvarande de i förordning (EG) nr 1527/95 som först gällde till den 30 juni 1996 och sedan förlängdes till den 31 december 1996. Dessa åtgärder som ansågs vara nödvändiga bl. a. för att respektera förpliktelserna enligt GATT-avtalet samt budgetdisciplinen står i motsättning till tillämpningen av artiklarna 7 och 8 i den agromonetära grundförordningen7. Enligt artikel 7 skall, vid en revalvering som är större än devalveringarna under de två föregående åren, beloppet i ecu av de flesta direktstöd till producenterna8 ökas för att undvika varje minskning av deras tillgångar i den aktuella valutan. Med hänsyn till det berörda stödets omfattning, nära 60% av budgeten för garantisektionen vid EUGFJ, skulle kostnaden för en sådan åtgärd uppgå till ungefar 250 miljoner ecu per år och per procentenhet av uppvärderingen. Enligt artikel 8 av (EEG) förordning nr 3813/92 skall dessutom ett kompensationsstöd beviljas för inkomstbortfall på grund av priseffekten av en sänkning av JOK. Det aktuella stödet skulle inte beviljas förrän efter en observationstid på 12 månader för att säkerställa att sänkningen av JOK är varaktig. Beloppet skall vid behov grundas på den minskning av inkomster från jordbruk som förorsakats och därför i princip kan fastställas. I stället för de åtgärder som föreskrivs i artiklarna 7 och 8 i den agromonetära grundförordningen införs genom förordningarna (EG) nr 1527/95 och 2990/95 ett schablonmässigt kompensationsstöd och en frysning av de jordbruksomräkningskurser som skall tillämpas på direktstöden enligt artikel 7. a) För det kompensationsstöd som kan beviljas enligt förordningarna (EG) nr 1527/95 och 2990/95 gäller en övre gräns för de medlemsstater där det finns risk för en "märkbar" sänkning av deras JOK. Dessa övre gränser beräknas utifrån de förväntade effekterna av JOK:s märkbara sänkningar och på de senaste statistiska uppgifterna om disponibla inkomster för 1994. De fastställs för varje procentenhet märkbar sänkning av JOK. Stödet består av tre gradvis minskande delar varav det första gäller de 12 månader som följer månaden för den aktuella revalveringen och kan uppgå till 100% av den övre gränsen. De två påföljande årsbeloppen begränsas till 2/3 respektive 1/3 av det övre gränsvärdet. 50% av det maximala stödbeloppet finansieras av Europeiska unionen oberoende av storleken på medlemsstatens kompletterande finansiering med nationella medel. Stödet kan i princip redan beviljas månaden efter den aktuella revalveringen i motsats till stödet enligt artikel 8 i förordning (EG) nr EGT nr L 312, 23. 12. 1995, s. 7, förordning ändrad genom förordning (EG) nr 1451/96 (EGT nr L 187, 26. 7. 1996, s. 1). Rådets förordning (EEG) nr 3813/92 (EGT nr L 387, 31. 12. 1992) senast ändrad genom förordning (EG) nr 150/95 (EGT nr L 22, 31. 1. 1995, s. 1). Schablonmässigt stöd i ecu per hektar eller i ecu per djur samt struktur- och miljöstöd. 24 3813/92 som förutsätter en tidsfrist på minst 12 månader. I kommissionens förordning (EG) nr 2921/959 fastställs tillämpningsföreskrifter för detta stöd. Enligt tillämpningsföreskrifterna skall stödet beviljas i form av årliga utbetalningar till jordbruksföretag. Stödet skall bero på företagens storlek under den gångna perioden och motsvara den makroekonomiska fördelningen av inkomstbortfallet mellan de olika sektorer som berörs. Om de årliga utbetalningarna uppgår till mindre än 400 ecu kan stödet dock beviljas i form av kollektiva allmännyttiga åtgärder eller i form av åtgärder som enligt gemenskapsbestämmelserna tillåter statligt stöd. Det kompensationsstöd som anmälts av de berörda medlemsstaterna anges nedan under punkt B2. b) Frysningen av JOK för de former av stöd som avses i artikel 7 av den agromonetära grundförordningen gäller de kurser som effektivt tillämpades den 23 juni 1995 eller den 11 januari 1996 i fråga om SKR. Frysningen gäller till den 1 januari 1999 då den gemensamma valutan planeras införas. Detta innebär givetvis en tillfällig ändring av nivån på gemenskapsstödet till de olika medlemsstaterna. Med hänsyn till de avgörande händelserna10 vad gäller JOK för stödet i fråga har flera kursvärden frysts till den 30 juni 199911. Detta innebär, i huvudsak för Sverige, att jämvikten av de olika stöden mellan jordbrukssektorerna uttryckt i ecu ändras när de uttrycks i nationell valuta. Avvikelserna mellan de frysta JOK och de RMK tenderar att minska vad gäller valutor som revalverats i juni och juli 1995. Ett år efter dessa revalveringar uppgår avvikelserna till 5,0 för DKR, 3,7 för BLF, 2,4 för HFL och 1,9 för DM och ÖS. Däremot har den monetära avvikelsen av den frysta JOK för SKR blivit mycket påtaglig när det gäller arealersättningen: under regleringsåret 1996/97 kommer stödet till Sverige att överstiga JOK. s löpande nivå med 11% och den gemensamma nivån fastställd för RMK med 19%. Om SKR skulle behålla samma värde gentemot ecun skulle återgången från den frysta JOK till den löpande JOK i juli 1999 motsvara en minskning av arealersättningen uttryckt i nationell valuta på ungefär 10%12. Sådana stora avvikelser beror bl. a. på att frysningen gäller den JOK som är tillämplig när den märkbara revalveringen inträffar och inte den tröskel varifrån sänkningen av JOK blir Förordning (EGT nr L 305, 19. 12. 1995, s. 60) senast ändrad genom förordning (EG) nr 1481/96 (EGT nr 188, 27. 7. 1996, s. 21). Kursvärdet på JOK den dag den avgörande händelsen inträffar är det värde som tillämpas på det aktuella beloppet. Vad gäller det arealersättningen som fastställs inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken inträffar den avgörande händelsen den 1 juli. För de flesta andra former av stöd som avses i artikel 7 i förordning 3813/92 inträffar den 1 januari. Se arbetsdokumentet om basdata, tabell A7. En ny märkbar sänkning av JOK på 3,280% inträffade den 7 juli 1996. 25 c) d) märkbar. Därigenom är det möjligt att undvika att det berörda stödet minskar i nationell valuta vid en märkbar revalvering. Detta innebär att frysningen av JOK för BLF, DKR och framför allt SKR som devalverades kraftigt innan den uppvärderades igen skedde på en särskilt hög nivå. Vad gäller följderna av de omfattande devalveringarna i början av 1995 antog rådet i oktober 1995 förordning (EG) nr 2611/95. Förordningen tillåter medlemsstaterna att bevilja nationellt stöd för att kompensera effekterna på vissa jordbrukares inkomster av devalveringar som inträffat före den 31. 12. 1995 i andra medlemsstater. Stödet i fråga skall godkännas av kommissionen och vara gradvis minskande samt beviljas under högst tre år. Stödet får inte främja en särskild produktion jämfört med hur situationen skulle ha varit om devalveringen inte inträffat. Frankrike och Belgien har anmält ett stödprojekt i enlighet med förordning (EG) nr 2611/95 innan tidsfristen gick ut den 30 juni 1996, Dessa projekt kommer att behandlas i punkt B2. Vad gäller de omräkningskurser som tillämpas på importavgifter fastställda i ecu infördes en övergångsbestämmelse genom kommissionens förordning (EG) nr 1482/95l3 som innebär att en månatlig kurs tillämpas i de fall där den i tullkodexen14 föreskrivna årliga kursen normalt bör tillämpas. Då rådets och Europaparlamentets granskning av kommissionens förslag15 bl. a. om ändring av den i tullkodexen föreskrivna årliga kursen inte var avslutat den 30. 6. 1996 förlängde kommissionen den tillfälliga användningen av den månatliga kursen med 1 år. Den tillfälliga månatliga kursen skall dock endast tillämpas på importavgifter som inte fastställs genom en rättsakt rörande den gemensamma jordbrukspolitiken enligt vad som avses i artikel 1 i den agromonetära grundförordningen. I de övriga fallen skall jordbruksomräkningskursen tillämpas. Användningen av olika omräkningskurser har medfört vissa ekonomiska inkonsekvenser och en mycket stor administrativ komplexitet som är en källa till felaktigheter och rättsosäkerhet. Därför föreslog kommissionen i februari 1996 en ändring av den agromonetära ordningen16 som innebär att användningen av jordbruksomräkningskursen avskaffas och att endast en kurs används för importavgifter på jordbruksprodukter. Den 30 juni 1996 hade rådet inte fattat något beslut om den punkten. e) Begreppet märkbar revalvering infördes i februari 1995 genom artikel 9 i förordning (EG) nr 3813/92 för att känneteckna kursapprecieringar som kan ha 14 Förordning (EGT nr L 145, 29. 6. 1995, s. 43) ändrad genom förordning (EG) nr 1224/96 (EGT nr L 161, 29. 6. 1996, s. 70). Artikel 18 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (EGT nr L 302, 19. 10. 1992, s. 1). KOM(95)335 slutlig. KOM(96)40 slutlig. 26 påtagliga konsekvenser på kort sikt bl. a. rörande de internationella förpliktelserna inom ramen för GATT-avtalet samt budgetdisciplinen. Till en början överensstämde begreppet med den märkbara sänkningen av JOK enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EEG) nr 3813/92. Sedan visade det sig att andra sänkningar av JOK rymdes inom begreppet märkbar revalvering särskilt sådana som kunde utlösa artiklarna 7 och 8 i förordning (EEG) nr 3813/92. I juli 1996 ändrades artikel 8 i förordning (EEG) nr 1068/9317 därefter för att dessa fall skall omfattas av definitionen på begreppet märkbar revalvering. 2. Kompensationsstöd I slutet av perioden 1995/96 har de sex medlemsstater som berörs av förordning (EG) nr 1527/95 anmält förslag till kompensationsstöd. Kommissionen har inte rest några invändningar mot dessa förslag. Sverige som förfogar över ytterligare en tidsfrist på sex månader för att göra anmälan enligt förordning (EG) nr 2990/95 har inte presenterat något förslag under den aktuella perioden. Frankrike och därefter Belgien anmälde, före utgången av tidsfristen den 30 juni 1996, ett stödprojekt för att i enlighet med förordning (EG) nr 2611/95 uppväga effekterna av devalveringar i andra medlemsstater. Kommissionen har inte rest några invändningar mot dessa projekt. 17 Förordning (EGT nr L 108, 1. 5. 1993, s. 106) senast ändrad genom förordning (EG) nr 1482/96 (EGT nr L 188, 27. 7. 1996). 27 I tabellen nedan ges en översikt av det tillåtna och anmälda stödet. Samtliga belopp anges i miljoner ecu och grundas på RMK av den 1. 7. 1996. Det andra och tredje årliga kompensationsbeloppet för märkbar sänkning av JOK uppgår till 2/3 respektive 1/3 av den första delen vilken anges i tabellen. Medlemsstat Förordning (EG) nr 1527/95 Belgien Luxemburg Danmark Tyskland Nederländerna Österrike Förordning (EG) nr 2990/95 Sverige Förordning (EG) nr 2611/95 Belgien Frankrike Märkbar sänkning av JOK (i %) Tak (miljoner ecu) Anmälan om unionens finansiering (miljoner ecu) Anmälan om nationell finansiering (miljoner ecu) 2,193 2,193 0,496 2,229 2,572 2,264 40,2 3,2 8,0 216,7 101,4 38,7 20,5 1,6 4,0 108,3 50,7 19,4 6,1 1,6 0,0 108,3 0,0 0,0 1,734 20,8 0 0 3,3 17,3 a) Kompensationer för märkbara sänkningar av JOK (förordning 1527/95) Luxemburg och Tyskland beslutade att bevilja det största möjliga stödet och dubblade den nationella delen av finansieringen av kompensationer som belastar EUGFJ. Belgien planerar att komplettera de 50% som finansieras av Europeiska unionen med en nationell finansiering på 15% av den maximalt tillåtna. Danmark, Nederländerna och Österrike beviljar ingen kompletterande nationell finansiering. 28 Medan de övriga berörda medlemsstaterna tilldelar stödet direkt till jordbrukarna beroende på deras tidigare produktionsvolym, föredrar Danmark, Tyskland och Nederländerna en schablonmässig tilldelning av stödets tredje del eftersom det rör sig om belopp på mindre än 400 ecu per jordbruksföretag. För att undvika att vissa sektorer total sett överkompenseras fastslås maximala stödbelopp per sektor. Dessa belopp fastställs i enlighet med rådets antaganden om inkomstbortfall vid fastställandet av maximibeloppet för det sammanlagda maximala stödet. Således förväntas betydande inkomtsbortfall endast uppstå i sektorer där institutionella priser har en direkt inverkan på de priser jordbrukarna får. Enligt vad tidigare erfarenheter visat rör det sig om viktiga sektorer som spannmål, sockerbetor, mjölk och nötkreatur. Eftersom det stöd som beslutas av rådet bestäms schablonmässigt och i förväg togs ingen hänsyn till det verkliga inkomstbortfallet per sektor beroende på den faktiska prisutvecklingen efter juli 1995, när det gällde att ändra det högsta stödbeloppet per sektor eller det totala stödbeloppet. Vad gäller Belgien och Österrike står de stödbelopp som tilldelas varje produktionssektor inte i proportion till hur det maximala stödbeloppet fördelats per sektor. Stödbeloppen är dock i samtliga fall lägre än det maximalt möjliga per sektor. Detta betyder att de beviljade stödbeloppen inte överkompenserar det enligt bestämmelserna fastställda inkomstbortfallet i de olika sektorerna utan utgör sektorsvis ojämnt fördelade underkompensationer. Ingen sektor kan anses vara överkompenserad jämfört med inkomstbortfallet enligt rådets bedömningar. 29 Belgien beslutade följande kompensationer vad gäller 1996 års budgetmedel. För 1997 och 1998 kommer dessa värden att minskas med 1/3 respektive 2/3. Sektorer Spannmål förutom majs Sockerbetor Mjölk Nötkreatur 1 Procentuell fördelning av de fyra sektorernas sektoriella produktion Maxirnistödet/sek tor (miljoner ecu) Totalt godkänt stöd (miljoner ecu) Godkänt stöd i procent av maximistödet Procentuell fördelning av det godkända stödet till de 4 sektorerna Ungefärligt enhetsstöd (i ecu) 8,15 10,41 38,51 42,93 3,33 4,26 15,75 17,56 1,53 1,96 7,24 15,84 45,95 46,01 45,97 90,21 5,76 7,38 27,25 59,62 10,9/ha 37,6/ha 0,43/hl 54,47/DE Stödet fördelas så att ett nästan maximalt sektorstöd tilldelas nötköttssektorn medan de övriga sektorernas andel är mindre. Enhetsbeloppen för de tre årliga stödbeloppen vad gäller spannmål, sockerbetor och nötkreatur grundas på jordbrukarnas deklarationer inom ramen för beviljandet av kompensationsbetalningar som utbetalats 1994 efter reformen av jordbrukspolitiken. Enhetsbeloppet för spannmål förväntas justeras beroende på den regionala avkastningen. Stödet för nötkreatur tilldelas i förhållande till det antal handjur av nötkreatur samt am- och dikor för vilka bidrag beviljats 1994. De mjölkkvantiteter som kompenseras är de som levererades mellan 1. 4. 1994 och 31. 3. 1995 dock ej över kvoten. Eftersom de beviljade beloppen beror på produktionsnivåerna från före den 1. 7. 1995 skall de inte betraktas som incitament till att öka produktionen. Luxemburg fördelade hela det stöd som kan beviljas enligt följande tabell som gäller 1996. De två påföljande årsbeloppen kommer att minskas i enlighet med 30 bestämmelserna. Den sektorsvisa fördelningen följer fördelningen av den berörda produktionen. Enhetsbeloppen tilldelas jordbrukarna i förhållande till vilka kvantiteter som deklarerats inom ramen för ordningen för kompensationsersättning till mindre gynnade områden (förordning (EEG) nr 2328/91). Sektorer Spannmål förutom majs Sockerbetor Mjölk Nötkreatur Procentuell fördelning av de fyra sektorernas sektoriella produktion Maximistödet/sek tor (miljoner ecu) Totalt godkänt stöd (miljoner ecu) Godkänt stöd i procent av maximistödet Procentuell fördelning av det godkända stödet till de 4 sektorerna Ungefärligt enhetsstöd (i ecu) 11,82 p. m. 53,18 35,00 376 376 100 11,81 0 0 1 693 1 115 1 693 1 115 100 100 100 53,17 35,01 13,1/ha 0 34,67/ko 10,92/DE Danmark kunde inte bevilja mer än 70 ecu per jordbruksföretag och beslutade därför att använda stödet för allmännyttiga kollektiva åtgärder. Finansieringen från EUGFJ kommer att fördelas lika mellan två fonder som stödjer åtgärder som inte syftar till att stimulera produktionen. Fonden Promille för jordbruket (PFJ) och Projektet för utveckling av jordbruksprodukter (PUJ) bidrar till åtgärder såsom forskning, spridning av ny teknik, utbildning, sälj främjande åtgärder osv. Dessa fonder finansieras i princip med obligatoriska avgifter från producenterna. De agromonetära kompensationsbeloppen kommer att anslås till särskilda åtgärder vilket gör det möjligt att vidta nya åtgärder eller att minska de avgifter som anvisas till pågående åtgärder. 31 Tyskland beviljar det maximala stödbeloppet vilket dock utgör knappt 400 ecu/jordbruksföretag. Därför valde Tyskland att tilldela stödet till jordbrukarna i en förenklad form, utan att ta hänsyn till hur inkomstbortfallet fördelas mellan sektorerna. Stödet utgör ett bidrag till jordbrukarnas avgifter till olycksfallsförsäkringar inom jordbruket. Sedan 1963 får jordbrukarna statligt bidrag till sina avgifter. Mellan 1994 och 1998 uppgick bidraget till storleksordningen 320 miljoner ecu vilket faktiskt utgör 35% av det totala avgiftsbeloppet. Jordbrukarnas andel uppgår till ungefär 600 miljoner ecu och kommer att minskas 1996, 1997 och 1998 med det gradvis minskande kompensationsbeloppet dvs. 216,7 miljoner ecu 1996 och 144,5 miljoner ecu och 72,2 miljoner ecu under de två efterföljande åren. 32 Nederländerna önskade fördela stödet för 1996 enligt tabellen nedan. Det andra arsbeloppet kommer att uppgå till 2/3 av det första. Det tredje kommer att uppgå till 225 ecu per jordbruksföretag och skall tilldelas i form av allmännyttiga kollektiva åtgärder. Sektorer Spannmål förutom majs Sockerbetor Stärkelsepot atis Mjölk Nötkreat ur Procentuell fördelning av de fyra sektorernas sektoriella produktion Maximistödet/sek tor (miljoner ecu) Totalt godkänt stöd (miljoner ecu) Godkänt stöd i procent av maximistödet Procentuell fördelning av stödet till de 5 sektorerna Ungefärligt enhetsstöd (i ecu) 3,75 6,46 3,32 64,13 22,34 3,80 6,55 3,37 65,07 22,67 1,90 3,28 1,68 32,54 11,23 50 50 50 50 50 3,75 6,46 3,32 64,13 22,34 10,56/ha vintervete 28,17/ha 27,44/ha 19,08/ko 20,10/dju r l-2år Stödet fördelas mellan de berörda sektorerna i enlighet med produktionen. Stöd beviljas till jordbrukarna i förhållande till uppgifterna från jordbruksräkningen i maj 1995. Vad gäller spannmål och nötkreatur togs hänsyn till ett stort antal kategorier för att fördela sektorstödet i förhållande till standardbruttqmarginalen per kategori och differentiera det beviljade stödbeloppet beroende på vilken typ av spannmål eller nötkreatur det gäller. Det tredje arsbeloppet kommer att användas för att förebygga och kontrollera djur- eller växtsjukdomar när allmänna intressen står på spel samt för att ersätta vissa skador som förorsakats av dessa sjukdomar eller av klimatförhållanden. 33 Vad gäller skadeersättningar kommer stödet att användas av producentorganisationer som bidrag till jordbrukarnas försäkringspremier eller avgifter. 34 Österrike fördelar den första delen av stödbeloppet enligt följande tabell och avser att minska beloppen enligt bestämmelserna. Sektorer Spannmål förutom majs Sockerbetor Stärkelsepot atis Mjölk Nötkreat ur Procentuell fördelning av de fyra sektorernas sektoriella produktion Maximistödet/sek tor (miljoner ecu) Totalt godkänt stöd (miljoner ecu) Godkänt stöd i procent av maximistödet Procentuell fördelning av det godkända stödet till de 5 sektorerna Ungefärligt enhetsstöd (i ecu) 15,47 6,27 0,45 44,06 33,75 5,99 2,43 0,17 17,07 13,08 0 0 0 0 0,94 0,17 10,34 7,91 38,68 100,00 60,57 60,47 4,85 0,88 53,41 40,86 1,08/t (kvot A) 1,77/t 41,66/ko 27,18/dju r 35 Fördelningen av stödet innebär att kompensationen uppgår till 100% av det maximala beloppet för stärkelsepotatis, ungefar 60% för mjölk och nötkreatur, nästan 40% för sockerbetor och 0 för spannmål. Vad gäller sockerbetor och potatis grundas enhetsbeloppen på de kvantiteter som avtalats mellan producenter och förädlingsindustrin den 1. 7. 1995 respektive den 31. 5. 1995. Vad gäller sektorn för mjölk och nötkreatur beräknas och tilldelas enhets beloppen i förhållande till den besättning som fanns den 1. 4. 1995 och som deklarerats inom ramen för stödprogrammen för förbättring av miljö och naturvård (förordning (EEG) nr 2078/92). b) Kompensation för följderna av devalveringar i andra medlemsstater (förordning 2611/95) Frankrike och därefter Belgien beviljade nationellt finansierat stöd i ett enda årsbelopp för att kompensera följderna av devalveringen av LIT i sektorn för nötkött. I båda fallen var de nationella marknaderna mycket beroende, direkt eller indirekt, av den italienska marknaden. Nästan 50% av Frankrikes export av levande nötkreatur och färskt nötkött, dvs. ungefar 20% av produktionen, går till Italien. 50% av Belgiens export eller 20% av produktionen går i regel till Frankrike och Italien. I de tre aktuella medlemsstaterna har priserna sjunkit betydligt både i nationell valuta och i ecu räknat sedan mars 1995. Detta sammanfaller med början på den kraftiga devalveringen av LIT. För att ta hänsyn till prisernas säsongsutveckling och till minskningen av interventionspriserna beräknades i referenssyfte de genomsnittliga veckopriserna under de tre senaste åren minskat med 10%. Vid en jämförelse av 1995 års veckopriser med referensgenomsnittet visas ytterligare en prissänkning, mycket tydligt mellan mars och augusti 1995. Enligt den metod som använts är storleken på den prissänkning som beror på devalveringen av LIT i genomsnitt 3,8% med ett maximum på 5% i Frankrike. Sänkningen uppgick i genomsnitt till 1,7% med ett maximum på 3% i Belgien. I brist på andra viktiga faktorer och på grund av att de sammanfaller med devalveringen av LIT anses dessa extra prissänkningar bero på denna devalvering. Med en eventuell fluktuationsmarginal beräknas det inkomstbortfall som detta medfört till cirka 17 miljoner ecu för Frankrike och 5,6 miljoner ecu för Belgien. På dessa grunder fastställde Frankrike schablonmässiga stödbelopp per kategori av nötkreatur och per regleringsvecka. Stödet tilldelades uppfödarna i förhållande till antalet djur sålda under de aktuella veckorna. Belgien beslutade om ett stöd på 3,3 miljoner ecu till den wallonska regionen. När det gäller enskilda operatörer saknas detaljerade och pålitliga uppgifter om den veckovisa försäljningen under den aktuella perioden och därför har ett belopp på 10,16 36 ecu per DE tilldelats varvid hänsyn togs till de bidrag som betalades under 1994 för handjur av nötkreatur samt för am- och dikor. C. Ekonomiska effekter Teoretiskt sett kan marknadspriser som är starkt knutna till en interventionsmekanism (sektorn för spannmål, socker, mjölk och nötkött) påverkas av JOK. Genom att påverka priset för vissa av dessa produkter kan utvecklingen av JOK således få följder för jordbrukarnas inkomster. Därtill kommer att svårigheter kan uppstå inom handeln på grund av avvikelser antingen mellan JOK och RMK eller mellan marknadspriser och interventionspriser i nationell valuta. Däremot påverkar JOK inte priset för de övriga produkter för vilka marknaden inte styrs av en interventionsmekanism. Handeln med dessa produkter kan dock störas av en kraftig och plötslig utveckling av JOK. Detta är bl. a. fallet när marknadspriset inte följer valutakursförändringarna. Jordbrukarnas inkomster påverkas inte bara av växelkursens inverkan på priserna utan även direkt av de JOK som tillämpas på direktstödet till producenterna. 1. Priser Analysen avser främst månadsutvecklingen under perioden 1995/96. Vad gäller produkter vilkas marknadspris inte påverkas av en interventionsmekanism har inget samband fastställts mellan förändringar av marknadspriset och av JOK. Även när det gäller LIT som revalverades kraftigt från juli 1995 till juni 1996 påverkas marknadspriset för vin, olivolja eller får- och griskött av ökningar eller variationer som saknar ett enhetligt samband med JOK:s sänkningar. För de övriga produkterna inriktades prisgranskningen på sektorer för vilka det finns användbara data och på en enda representativ marknad per berörd medlemsstat18. Eftersom inga anmärkningsvärda devalveringar förekommit utgörs de förändringar av JOK som kan ha haft den största effekten under perioden 1995/96 av den fortlöpande starka revalveringen av LIT (12,1%) och SKR (9,9%), de "märkbara" revalveringarna mellan juni och juli 1995 av BLF, DKR, DM, HFL, ÖS och i januari 1996 av SKR. Se arbetsdokumentet om basdata, diagram B2 till B15. 37 a) Spannmål1 Marknadspriserna för vete visar sig vara betydligt högre än interventionspriserna i nationell valuta. Under regleringsåret 1995/96 låg mellan augusti 1995 och april 1996 marknadspriset i de tre största producentstaterna (Tyskland, Frankrike och Förenade kungariket) i genomsnitt 22% över interventionspriset. På denna ovanligt höga nivå, liksom året innan då nivån låg 12% över interventionspriset, påverkas marknadspriserna inte mycket av små förändringar av interventionspriset i nationell valuta. Trots mycket stora oregelbundenheter under 1995/96 är de allmänna tendenserna för dessa priser generellt sett inte motstridiga. Således har marknadspriserna liksom interventionspriserna, vilka påverkas av månatliga uppräkningar, i de flesta medlemsstater en tendens att öka under regleringsåret. I två medlemsstater, Italien och Sverige, där JOK minskat markant under 1995/96, har marknadspriserna eller interventionspriserna praktiskt taget stannat på samma nivå räknat i nationell valuta, medan marknadspriserna snarare har sjunkit räknat i LIT och förblivit stabila räknat i SKR. Vad gäller de märkbara revalveringar som varit föremål för kompensationsstöd är eventuella sänkningar av marknadspriset svåra att påvisa därför att vad gäller BLF, DM, HFL och ÖS sammanfaller sänkningen av JOK med sänkningen av interventionspriserna i ecu i början på regleringsåret. Mellan juni och juli 1995 uppgick denna sänkning, med beaktande av de månatliga uppräkningarna, till ungefär 15%. Mellan mars-april och augusti-september 1995, före och efter de störningar som följer ändringarna av regleringsåret, sjönk de nationella priserna i de aktuella valutorna. Däremot har priserna i FF och FMK praktiskt taget inte rört sig mellan de två perioderna i fråga. I de fall där prissänkningarna kan bero på sänkta JOK kommer dock andra faktorer in i bilden, eftersom sänkningarna inte står i proportion till varandra: de märkbara sänkningarna av JOK uppgick till storleksordningen 3%, lägst för DM och ÖS, medan prissänkningarna uppgick till ungefär 4 till 5% för BLF och HFL, 7 till 8% för DKR och DM och 11% för ÖS. Bland de faktorer som påverkar dessa skillnader i prisutvecklingen mellan medlemsstaterna är storleken på de nationella skördarna utan tvekan av avgörande betydelse. Den franska produktionen under regleringsåret 1995/96 ligger nära genomsnittet för de tre föregående åren vilket kan förklara att priset i FF var fastare än priset i de medlemsstater som revalverade och där produktionen ökade med 10%. I Förenade kungarikets fall, där priserna varit relativt stabila trots en ökad produktion, kan förklaringen ligga i att granskningen utfördes på olika sorters vete. Se arbetsdokumentet om basdata, diagram B la. 38 Vad gäller DKR och SKR inträffade de märkbara sänkningarna av JOK i slutet på juli 1995 respektive i januari 1996: de åtföljdes av en anmärkningsvärd prisstabilitet under de aktuella och påföljande månaderna. I slutet av juni 1995 har teoretiskt sett en prissänkning i förtid kunnat inträffa för DKR som dock doldes av störningarna i början på regleringsåret. Sammasak kan inte gälla för SKR eftersom revalveringen ägde rum mycket senare. Även om det råder en viss osäkerhet och om en viss försiktighet är nödvändig på grund av att många betydelsefulla faktorer inte har beaktats, bl. a. skillnaderna mellan olika sorters spannmål, har agromonetära prissänkningar beroende på revalveringar förmodligen inte ägt rum mot bakgrund av de höga marknadspriser som rådde under 1995/96. b) Mjölkprodukter ,20 Marknadspriset för skummjölkspulver (SMP) och smör stannade på en exceptionellt hög nivå under första delen av regleringsåret 1995/96 (ungefar +10% och +5%) jämfört med interventionspriset. Eftersom interventionspriserna i ecu förblev oförändrade under regleringsåren 1994/95 och 1995/96 beror marknadsprisförändringarna i nationell valuta på variationer av JOK, vilket gör det lättare att förklara eventuella effekter. Inget samband har dock kunnat läggas mellan revalveringen av LIT och SKR och dessa marknadsprisförändringar. I Italien skjuter smörpriserna i höjden och följer marknadspriset i Europeiska unionen trots att JOK sänktes under andra halvåret 1995 och därefter rasar de som överallt annars. I Sverige stannar priserna för SMP och smör på en hög nivå, trots stora svängningar, utan att dras med av sänkningen av interventionspriserna i SKR. Vad gäller de valutor som uppvärderades märkbart i juni och juli 1995 har marknadspriserna uppenbarligen inte följt den nedåtgående utvecklingen av JOK. Eftersom inga märkbara revalveringar förekommit är det mycket osannolikt att priserna i de aktuella valutorna skulle ökat eller ökat mer än vad de gjorde. Deras utveckling sker i regel mot bakgrund av tendenser som sträcker sig över åtskilliga månader och som inte skiljer sig mycket från tendenserna för FF och UKL för vilka JOK inte minskade vid regleringsårets början. c) Nötkött21 Priset på ungnötskött minskade kraftigt i början på 1995 och närmade sig eller uppfyllde till och med villkoren för att utlösa interventionsåtgärder. Därefter, i Se arbetsdokumentet om basdata, diagram Bl b och Bl c. Se arbetsdokument om basdata, diagram Bl d. 39 slutet av 1995, och fram till krisen förorsakad av encefalopati bovin spongiform återhämtade priserna sig betydligt. I vissa medlemsstater påverkades prissänkningen mellan mars och juli 1995 sannolikt till en del av att priserna i LIT inte ökade lika kraftigt som JOK. Denna relativt låga prisnivå påverkade först den franska marknaden, som är mycket beroende av handelsutbytet med Italien, och därefter även andra medlemsstater. Efter juli 1995 stabiliserade sig priserna i LIT på sin låga nivå och eftersom dessa priser inte hade ökat tidigare följde de inte heller JOK:s inhämtning neråt. Marknadspriserna i SKR, som är den andra valuta som kraftigt uppvärderats under regleringsåret 1995/96, följde sänkningen av JOK på relativt nära håll. Vad gäller de valutor som upp värderades märkbart i början på regleringsåret är den nedåtgående utvecklingen av marknadspriset för nötkött, i motsats till spannmål och mjölkprodukter, med stor sannolikhet relaterad till utvecklingen av JOK. Trots en prissänkning i juni och juli 1995, som är lägre än den som gällde för FF som ju står under relativt större påverkan av den italienska marknaden, är återhämtningen under andra halvåret 1995 mindre kraftig i de länder som har revalverat än i Frankrike och Förenade kungariket. Därtill kommer att marknadsprisförändringarna i BLF, DKR, DM, HFL och ÖS har en tendens att följa tätt inpå utvecklingen av interventionspriserna i nationell valuta mellan början på 1995 och början på regleringsåret 1995/96. 2. Handelsutbyte Analysen gäller de månatliga förändringarna av exporten till andra medlemsstater och till tredje land mellan 1992 och 1995. Generellt sett präglas perioden framför allt av devalveringarna av LIT, PTA och DRA. a) På kort sikt döljs de eventuella effekter som kursförändringarna har på handelsutbytet i nästan samtliga fall av de stora månatliga förändringarna av exportvärdet22. Vid vissa kraftiga devalveringar, som för LIT våren 1995 eller UKL i slutet av 1992, uppstår en plötslig exportökning under de berörda månaderna. Den kraftiga devalveringen av LIT i slutet av 1992 och av PTA i början av sommaren 1993, åtföljdes dock inte av exportökningar. Å andra sidan har mycket omfattande exportökningar, som t. ex. exporten av socker och mjölkprodukter från Spanien under 1994 och 1995, uppenbarligen inget samband med växelkursförändringar. Omvänt har uppvärderingen av LIT i Se arbetsdokumentet om basdata, diagram C3 till Cl 1. 40 slutet av 1995 inte nämnvärt påverkat den allmänna tendensen för italiensk export från olika jordbrukssektorer. Vad gäller de medlemsstater som driver handel med medlemsstater vars valuta kraftigt nedvärderats finns statistiskt sett inte heller några betydelsefulla samband mellan den totala exporten från en viss sektor och kortsiktiga växelkursförändringar. Alltjämt i samband med kursförändringarnas eventuella kortsiktiga effekter kan det i princip hända att produkter som beviljas exportbidrag drabbas av snedvridning av handel om de ackumulerade kursavvikelserna blir omfattande23. Storleken på dessa ackumulerade avvikelser beror bl. a. på transportkostnader från en medlemsstat till en annan dvs. på de aktuella produkternas beskaffenhet och geografiska avlägsenhet. I detta sammanhang förorsakades de främsta riskerna under perioden 1995/96 av de positiva avvikelser för LIT och SKR som överskred 5 procentenheter under trendbekräftelseperioden. Vad gäller LIT har ackumulerade avvikelser på över 5 procentenheter uppstått gentemot DRA, DM och ÖS och ofta upprepats på en nivå över 4 enheter gentemot DRA och ÖS. Vad gäller SKR kan omläggningar av handelsflöden ha förorsakats av ackumulerade avvikelser på över 6 enheter gentemot IRL, UKL och framför allt FMK eller på 5 enheter gentemot DM och HFL och även 4 enheter gentemot DKR. Riskerna var överhängande före januari 1996 eftersom de ackumulerade avvikelserna varade under lång tid. Av exportstatistiken framgår dock inga förändringar som kan bero på sådana agromonetära avvikelser. Det visar sig att eventuella snedvridningar av handeln på grund av skillnader mellan exportbidrag uttryckt i nationell valuta endast har tillfällig karaktär. Även om stora ackumulerade avvikelser kan uppstå under en period av två månader, vilket var fallet i slutet av 1995, medför detta dock inte automatiskt att situationen sätts i system, eftersom det är osäkert om situationen är bestående. Detta utesluter givetvis inte att detta kan hända i enstaka fall som har stor finansiell betydelse för en särskild aktör. b) Analysen av kursförändringarnas effekter på den inre marknaden24 visar över längre perioder sett att exporten generellt sett kan påverkas av konkurrenskraftseffekten. Konkurrenskraftseffekten påverkas dock av den inhemska efterfrågan, exportörens inställning i fråga om vinstmarginaler samt av mer eller mindre sektorsbetingade strukturella orsaker. Dessa olika faktorer Se arbetsdokumentet om basdata, diagram A6. Rapport frågor från generaldirektoratet offentliggjord i "Europeisk ekonomi", serie "Rapporter och utredningar", nr 4- 1995. för ekonomiska och finansiella 41 är så hårt sammanflätade att effekten av en enskild faktor svårligen låter sig urskiljas. Effekten på konkurrenskraften kan mätas med hjälp av den reella växelkursen där hänsyn tas till varje medlemsstats monetära utveckling, enligt dess ekonomiska partners betydelse, och till produktionskostnadsutvecklingen. Enligt denna indikator hade medlemsstaternas konkurrenskraft under 1992 till 1995 följande tendenser: - Ganska starkt negativ i Tyskland, Belgien, Grekland och Nederländerna. - Måttligt negativ i Frankrike, Danmark och Portugal och måttligt positiv i Irland. - Ganska starkt positiv i Spanien och Förenade kungariket och starkt positiv i Italien. Andra indikatorer för konkurrenskraften ger ungefar samma resultat för den aktuella perioden. Statistiska analyser25 tyder på att det finns ett övergripande samband mellan ökningen av konkurrenskraften och ökningen av exportvärden uttryckta i nationell valuta. Sambandet kvarstår även om värdet av exporten inflationsjusteras med hjälp av konsumentprisindexet. Däremot finns inget samband när exporten uttrycks i ecu eller i ton. I allmänhet har utvecklingen av konkurrenskraften åtföljts av ökade exportvinster. Den har dock inte sammanfallit med förskjutningar av marknadsandelar. Även om exportvolymen ökade sammanlagt med ungefär 5% per år, såväl i Italien som i Tyskland, har enhetspriserna uttryckta i konstant köpkraft ökat i det förra fallet men minskat i det senare. Den övergripande analysens viktigaste resultat gäller även för det sammanlagda värdet av sådana produkter som inte berörs av interventionsmekanismer. De gäller i mindre omfattning för de övriga produkterna (spannmål, socker, mjölk, nötkött). I dessa sektorer med interventionsmekanismer skulle inga monetära effekter ha uppstått om prisskillnaderna i nationell valuta endast hade varit ett uttryck för agromonetära avvikelser. Dessa effekter kan delvis förklaras genom bristande överensstämmelse (se punkt Cl) mellan utvecklingen av marknadspriserna och utvecklingen av interventionspriserna i nationell valuta. Bristen på överensstämmelse är ännu tydligare än vad som angivits, t. ex. vad gäller vete, när produkten i fråga härleds från en produkt som direkt påverkas av interventionspriset. Den sektorsvisa analysen av produkterna, som görs på en mer detaljerad och konkret nivå, ger mycket olika och oklara resultat som är kraftigt påverkade av marknadsspecifika faktorer. Se arbetsdokumentet om basdata, tabeller och diagram Cl och C2. 42 Vissa medlemsstater befinner sig i ett mycket speciellt läge jämfört med den allmänna tendensen. Ökningen av Spaniens konkurrenskraft t. ex. är hälften så stor som Italiens, men Spaniens export ökar nästan lika mycket i värde och betydligt mer i volym mätt. Spaniens resultat beror i allt väsentligt på omställningen inom Europeiska unionen av produktionen och saluföringen i sektorn för socker och mjölk. Andra anmärkningsvärda resultat gäller Belgien som överpresterar jämfört med konkurrenskraftindexet, bl. a. vad gäller grönsaker och frukt, och Förenade kungariket som visar ett undermåligt resultat främst på grund av minskningen av exportmängden spannmål. 3. Inkomster Den senaste statistiken rörande jordbruksinkomsterna gäller 1995. Den agromonetära ordningens effekter på 1995 års inkomster är mycket svåra att kartlägga i detalj därför att de bl. a. beror på jordbruksomräkningskursernas faktiska påverkan på marknadspriserna, på de avgörande händelserna och betalningsfristerna för köp från och försäljning eller stöd till jordbrukarna. Vissa effekter som uppträdde under 1995 beror på förändringar av JOK under 1994 men vissa ändringar av JOK under 1995 kommer däremot inte att ha några konsekvenser förrän under 1996 eller t. o. m. senare. För att ändå få en uppfattning om storleksordningen på JOK:s effekt på inkomsterna under perioden 1995/96 har följande uppskattningar och antaganden gjorts: De priser som jordbrukarna tillämpade under perioden 1995/96 antas vara de samma som under 1995 och antas återspegla utvecklingen av JOK till 100% vad gäller producenter av sockerbetor och nötkött. I de övriga produktionssektorerna antas JOK inte ha någon påverkan alls, i enlighet med vad som anges under punkt Cl, och med hänsyn till att de inkomster som påverkas av minimipriser (potatisstärkelse, bearbetade frukt och grönsaker, osv. ) totalt sett är relativt betydelselösa till sin storlek. De agromonetära kompensationsstöd som anmälts eller planerats av medlemsstaterna antas utbetalas under 1995/96 för att kompensera priseffekten av märkbara revalveringar. Vad gäller Sverige där den märkbara revalveringen inträffade i januari 1996 togs endast hänsyn till hälften av det stöd som maximalt kan beviljas. Direktstödet till producenter, uttryckt per odlad hektar, samt stödet per producerad ton säd är de som gällde under regleringsåret 1995/96 justerade enligt JOK per den 1 juli 199526. 26 För enkelhetens skull har de få fall där avgörande händelser inträffat den 1 augusti 43 1995 års tackbidrag påverkas av JOK per den l januari 1996. För att sammanföra hela effekten av JOK per den 1 januari 1996 på 1995 års inkomster ersattes restbeloppet av 1994 års bidrag, vilket faktiskt utbetalats under 1995, med restbeloppet av 1995 års bidrag som faktiskt utbetalas under 1996. Storleken på det nötkreatursbidrag, strukturstöd, tobaksbidrag och stöd till producenter av olivolja som betalas ut under 1995 beror faktiskt på JOK i början av 1995 eller t. o. m. i början på 1994 vad gäller olivolja. För att uppskatta den fulla effekten på 12 månader av JOK för perioden 1995/96 antas dessa bidrag- och stödbelopp vara påverkade av nivån på JOK i början på 1996. Stöden till storproducenter av olivolja antas vara påverkade av genomsnittet av JOK mellan november 1995 och februari 1996 och de övriga beloppen av JOK per den 1 januari 1996. Utifrån denna konventionella modell där samtliga JOK-effekter för 1995/1996 sammanförs på 12 månader beräknades å ena sidan effekten på årsbasis av utvecklingen av JOK mellan 1994/95 och 1995/96 genom att multiplicera de beståndsdelar av inkomsterna som påverkas av den agromonetära ordningen med de JOK som tillämpats under dessa två perioder, å andra sidan den agromonetära ordningens effekt på årsbasis under 1995/96 genom att multiplicera samma beståndsdelar med skillnaden mellan de JOK som tillämpats och motsvarande RMK. Trots sin teoretiska sida visar modellen att JOK har en betydande påverkan på inkomsterna och att denna fördelas olika bland medlemsstaterna27. Effekten på inkomsterna av JOK:s förändringar jämfört med föregående års JOK visar sig vara relativt svag, i allmänhet under 2% för de flesta medlemsstater: snarare positiv för Luxemburg, Tyskland, Grekland, Finland, Irland och Spanien, snarare negativ för Belgien och Danmark, relativt neutral för Portugal, Frankrike, Nederländerna och Österrike. Dessa svaga tendenser förorsakas främst av jämvikten eller bristen på jämvikt mellan JOK:s effekter på priserna och kompensationsstödets effekter i de berörda medlemsstaterna. De beror på devalveringarnas effekter på stödbeloppen vad gäller Grekland, Irland och Spanien. likställts med det stora flertalet fall där den avgörande händelsen rörande JOK inträffat den 1 juli. Se arbetsdokumentet om basdata, tabellerna Dl till D3. 27 44 I tre medlemsstater har förändringen av JOK mot föregående år en tydlig positiv effekt: - Sverige (+7,2%) på grund av den ökade arealersättningen, - Italien och Förenade kungariket (+4,1% respektive +4,5%) på grund av prishöjningar och ökat stöd. Det senare förklarar 2/3 av effekten i Italien och hälften av effekten i Förenade kungariket. Den sammanlagda effekten på nettointäkterna från jordbruk beräknas uppgå till 1,7% eller 1 559 miljoner ecu. 71% av detta belopp är beroende av effekterna på stödet. I övrigt beror 21 % av den totala inkomsteffekten på kompensationsstöd och endast 8% på priseffekter. På årsbasis är effekten av den agromonetära ordningen, jämfört med en situation där RMK skulle tillämpats under perioden 1995/96 i stället för JOK, positiv för samtliga medlemsstater. Inkomsterna ökade mest i Sverige (+8,8%). Andra medlemsstater med kraftigt ökade inkomster är Luxemburg (+5,6%), Tyskland (+4,6%), Belgien och Danmark (+3,8%). Ökningen är mindre för Österrike (+2,5%) därför att det nationella stödet, som är en viktig del av inkomsterna, inte påverkas. Inkomsterna för jordbrukarna i Nederländerna, Irland, Italien och Spanien ökar med ungefar 2%. De övriga medlemsstaterna gynnas mindre, i storleksordningen 1% eller ännu mindre vad gäller Grekland och Portugal. Den totala effekten på nettoinkomsterna från jordbruk beräknas uppgå till 1,9% eller 1 718 miljoner ecu. Den mindre delen av inkomsteffekten beror på olika direktstöd (endast 45%), medan 19% beror på kompensationstödet och 36% på priserna. D. Finansiella effekter 1. a) Aspekter av de metoder som använts Klassificering av de agromonetära effekterna På det agromonetära området påverkas gemenskapsbudgeten kraftigt av följderna av tidigare års arrangemang, närmare bestämt switch-over mekanismen (eller den gröna ecun). Mekanismen infördes 1984 och avskaffades den 1 februari 1995. Den ledde till en höjning med nästan 20% av priser och belopp uttryckta i ecu för att på så sätt neutralisera återgången till jordbruksomräkningskursernas verkliga nivå. Förut, mellan 1990 och 1993, hade mekanismen även medfört en sänkning på sammanlagt 1,46% av de flesta priser och belopp inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Det vore felaktigt att se förklaringen till de aktuella kostnaderna i själva mekanismen med gröna ecun. Det är faktiskt tveksamt om priser och belopp i 45 ecu skulle ha utvecklats på samma sätt utan denna mekanism. På ett eller annat sätt utgör dessa kostnader dock ett finansiellt arv efter det komplex av agromonetära problem som uppstod innan den gröna ecun avskaffades. Dessa kostnader för tidigare år beror inte på nuvarande agromonetära mekanismer utan i huvudsak på slutnivån för switch-over koefficienten, dvs. 1,207509, och på den årliga utgiftstrukturen i ecu. För det första beror dessa kostnader på de särskilda följderna efter den allmänna höjningen av priser och belopp i ecu som genomfördes i början på februari 1995. Dessa följder går att beräkna som skillnaden mellan, å ena sidan, beloppet för EUGFJ-G:s totala utgifter efter avdrag för agromonetära effekter beroende på 1995/96 års händelser och, å andra sidan, samma belopp delat med 1,207509. Efter att de beräknats enligt detta bör de finansiella följderna av prishöjningen korrigeras i fråga om de utgifter som är knutna till världsmarknadspriset, det vill säga vissa exportbidrag och vissa former av stöd28. För de berörda beloppen påverkar den metod som anges i föregående stycke skillnaden mellan prisnivåerna inom Europeiska unionen och prisnivåerna på världsmarknaden medan det i realiteten bara är de gemensamma priserna som förändras. Den agromonetära sänkningen av priserna i ecu uppgick till 0,17% år 1990 eller 11% av den totala prissänkningen, men tillämpades på mer än 90% av EUGFJ-G:s utgifter. Sänkningen under 1993 uppgick till 1,29%, men tillämpas inte på de kompensationsbetalningar som omfattas av reformen. I genomsnitt medför en agromonetär prissänkning på 1% en minskning av EUGFJ:s utgifter med 0,7%29. De finansiella följderna av händelser som hänför sig till perioden 1995/96 beror på fyra mekanismer eller åtgärder: trösklarna, de avgörande händelserna, frysningen av JOK och kompensationsstödet. Kostnaden för kompensationsstödet kan avläsas i 1996 års budget och i det preliminära förslaget till 1997 års budget. Denna kostnad skall enligt gällande bestämmelser utvecklas gradvis minskande och beviljandet av de sista delar av stödet som beslutades under 1995/96 kommer att påverka 1998 års budget och, om än mycket marginellt, 1999 års budget. 28 29 Dessa effekter illustreras i tabell E 1 i arbetsdokumentet om de grundläggande uppgifterna. Relationstalet 0,7 framgår av kommissionens årsrapporter för 1994,1995 och 1996 om inverkan på EUGFJ-G:s utgifter av paritetsförändringar mellan dollar och ecu, av ökningar av korrektionsfaktorn till följd av kursjusteringar inom EMS. 46 Frysningen av JOK medför en kostnad i nationell valuta som är lika med skillnaden mellan den frysta JOK och JOK dagen för den avgörande händelsen multiplicerad med det stödbelopp i ecu på vilken JOK tillämpas. Frysningen av JOK gäller till den 1 januari 1999 och kommer att påverka 1999 års budget för samtliga former av stöd som berörs och budgeten för år 2000 vad gäller bidraget för nötkreatur. Trösklarnas och de avgörande händelsernas finansiella effekter beror på skillnaden mellan: jordbruksomräkningskursen dagen för den avgörande händelsen vad gäller det aktuella beloppet och den kurs som används vid bokföringen av utgifterna i ecu (bokföringskursen), dvs. kursen den tionde i månaden då utgiften i nationell valuta bokförs. I allmänhet rör det sig om den månad som följer den då medlemsstaten gjorde utbetalningen till stödmottagaren. Trösklarnas effekt beror på skillnaden mellan jordbruksomräkningskursen och bokföringskursen dagen för den avgörande händelsen. De avgörande händelsernas effekt beror på skillnaden mellan bokföringskursen dagen för den avgörande händelsen och dagen då utgiften i ecu bokförs. Denna effekt som är oberoende av vilket system för JOK som väljs och som därför inte kan användas för att jämföra sådana system hade utelämnats inom ramen för föregående agromonetära rapport rörande 1993 och 1994. b) Modell för uppskattning av kostnaderna för 1995/96 års händelser De händelser och agromonetära beslut som inträffade under 1995/96 påverkar främst budgetarna från 1996 till 1999. För att uppskatta de agromonetära effekterna på 1996 års budget togs hänsyn till utkastet till den justerade tilläggsbudgeten för 1996 (UJTB 96) som gällde den 30 juni 1996 och som grundats på de omräkningskurser som fanns den 6 maj 1996. Vad gäller effekterna från 1997 till 1999 gjordes beräkningarna utifrån det preliminära budgetförslaget för 1997 som gällde den 30 juni 1996 och som är grundad på de omräkningskurser som fanns den 21 mars 1996. Grundarna, UJTB 96 och det preliminära budgetförslaget för 1997, justerades genom att de JOK som användes vid utarbetningen ersattes med de JOK som var kända den 1. 7. 9630. Den använda bokföringskursen justerades inte eftersom 30 Se arbetsdokumentet om basdata, tabeller E3 till E6. 47 den är av mindre betydelse för de agromonetära effekter som beror på förändringar av JOK. UJTB 96 och det preliminära budgetförslaget för 1997 såsom justerade per den 1. 7. 1996 visar situationen enligt de senast kända JOK i slutet av perioden 1995/96. Utgifterna fördelas mellan medlemsstaternas olika valutor dels enligt de olika avgörande händelserna rörande de JOK som påverkar utgifterna, dels på grundval av tidigare utgifter. Hur stor gemenskapens utgifter skulle vara om det inte fanns någon agromonetär ordning uppskattas genom att ersätta de JOK som tillämpades i UJTB 96 och det preliminära budgetförslaget för 1997 med de RMK som gällde i början på bokföringsmånaden för dessa utgifter och sedan dra av de agromonetära kompensationsstöden. Det bör påpekas att det är ganska vanskligt att uppskatta bokföringsmånaden för varje typ av utgifter31 och att resultaten är mycket varierande. För samtliga bokföringsdatum efter den 1. 7. 1996 användes de RMK som gällde den 1. 7. 1996. Totaleffekten av frysningen av JOK beräknas genom att i UJTB 96 och det preliminära budgetförslget för 1997 ersätta de JOK som faktiskt använts för stöden i fråga med de JOK som gällde dagen då de avgörande händelserna för dessa stöd inträffade. De avgörande händelsernas effekt beräknas som skillnaden mellan resultaten enligt andra tankstrecket och resultaten av en liknande simulering där de RMK används som gällde dagen för de avgörande händelserna rörande de JOK som faktiskt tillämpats. Med hänsyn till de förbehåll som gjordes rörande fastställandet av bokföringsmånaden är denna värderingsmetod inte särskilt noggrann. Den blir oanvändbar efter 1997, eftersom alla omräkningskurser som är tillämpliga efter den 1. 7. 1996 ersätts av de kurser som är kända och gäller per den 1. 7. 1996 Trösklarnas effekt beräknas som skillnaden mellan dels resultaten med de löpande JOK, utan frysning, enligt tredje strecksatsen, dels resultaten av simuleringen med de RMK som gäller dagen för de avgörande händelserna enligt fjärde strecksatsen. 75 % av UJTB 96 har påverkats av JOK för perioden 1995/96. De omräkningskurser som gällde den 1 juli 1996 tillämpas på 3% av de utgifter som verkligen är beroende av en avgörande händelse med detta datum, men även på 10% av de utgifter som är beroende av senare avgörande händelser, mellan 2 juli och 15 oktober 1996. För i stort sett hela återstoden av utgifterna 31 Se arbetsdokumentet om basdata, tabell E 3. 48 i 1996 års budget tillämpades de omräkningskurser som gällde dagen för de avgörande händelserna som inträffade före de 1 juli 1995 dock utan att gå längre tillbaka än till november 1994. Sammanlagt betraktas knappt 1% av utgifterna som oberoende av JOK. Vad gäller det preliminära budgetförslaget för 1997 berörs endast 2% av utgifterna av JOK som utlöses av avgörande händelser som inträffar före den aktuella perioden. 11% av utgifterna påverkas av JOK från början av 1996 och 73% av de som gällde den 1 juli 1996. Detta betyder att nästan 50% av det preliminära budgetförslaget för 1997 är beroende av omräkningskurser som faktiskt kommer att tillämpas mellan 2 juli 1994 och 15 oktober 1997. Dessa kurser som inte var kända vid utarbetandet av denna rapport kommer att ersättas med omräkningskurserna per den 1. 7. 1996. Vad gäller budgetuppgifterna för 1998 och 1999 som härrör från förnyelsen av det preliminära budgetförslaget för 1997 kommer nästan samtliga relevanta avgörande händelser att inträffa efter den 1 juli 1996 och de aktuella JOK kommer att ersättas med JOK per den 1. 7. 1996. Allmänt sett kommer den agromonetära situationen per den 1 juli 1996 att ha stor betydelse för de uppskattningar som görs för 1997, 1998 och 1999. Denna situation, som utan tvekan är mycket konjunkturberoende, kännetecknas av en mycket hög kursavvikelse för SKR (+6,779) som enligt de agromonetära bestämmelserna inte kommer att bibehållas under en längre tid. Även avvikelserna för LIT (+4,986) och IRL (+4,603) är höga, medan avvikelserna för DM, HFL och ÖS ligger nära noll. Fördelningen av avvikelserna kommer utan tvekan att ändra sig vilket i hög grad kommer att påverka de resultat som beräknats i denna rapport. Det bör dock påpekas att den vägda genomsnittsavvikelsen enligt valutafördelningen i budgeten 1996 uppgår till 2,2% den 1. 7. 1996, medan genomsnittet för perioden 1995/96 ligger på 2,1%. 2. a) Resultatet av uppskattningarna Påverkan från tidigare år Med hänsyn till uppskattningen av kostnaderna för 1995/96 års händelser innebär effekterna av mekanismen med den gröna ecun, som visade sig i en ökning av priserna i ecu, en utgift på 6 800 miljoner ecu för 1996 års budget och 6 920 miljoner ecu för 1997 års budget. 49 Den ytterligare kostnaden för den gröna ecuns effekter, vilka slår igenom via beloppen knutna till världsmarknadspriset kan uppskattas32 till 1 320 miljoner ecu per år. På grund av agromonetära prissänkningar under 1990 och 1993 på sammanlagt 1,46% kunde ytterligare utgifter på ungefar 340 miljoner ecu per år undvikas. Den sammanlagda effekten av tidigare agromonetära problem uppgår varje år til! storleksordningen 7 800 - 7 900 miljoner ecu. b) 1995/96 års händelser Tabellen nedan visar att kostnaden på årsbasis uppgår till storleksordningen 1 200 - 1 300 miljoner ecu. Nära 2/3 av denna kostnad beror på tröskeleffekter. Tröskelkostnaderna beror dock på den framtida monetära utvecklingen, i sin helhet vad gäller 1998 och 1999 och till hälften vad gäller 1997. Tröskelkostnaderna förorsakas huvudsakligen av mekanismens asymmetri vilket innebär att positiva monetära avvikelser kan uppgå till 5 procentenheter medan negativa avvikelser oftast begränsas av en tröskel som är lika med den högsta positiva avvikelsen minskad med 5 procentenheter. Därtill kommer att i en situation där vissa valutor uppvärderas kraftigt och kontinuerligt, vilket var fallet under 1995/96, spelar längden på bekräftelseperioden en icke obetydlig roll genom att upprätthålla de högsta positiva avvikelserna under lång tid. Kostnaden för de avgörande händelserna som svårligen kan minskas utan att marknaden störs, uppgår till storleksordningen 100 miljoner ecu per år. Kostnaden är onormalt hög på grund av att inga kompensationer gjordes under perioden 1995/96 mellan valutor som ökat eller minskat i värde. Den kan f. n. inte uppskattas för 1998 och 1999. Frysningen av JOK innebär en kostnad som uppstår steg för steg på grund av de avgörande händelserna och till slut uppgår till 185 miljoner ecu. Genom att frysningen bibehålls till den 1 januari 1999 påverkas även budgeten för år 2000. Med hänsyn till devalveringarna som ägde rum efter de omfattande revalveringar som var upphovet till kompensationsstöden skulle kostnaden för dessa stöd från och med slutet av 1997 kunna göras mindre tyngande. Devalveringarnas effekter på utbetalningen av de stödbelopp som ännu inte har beviljats skall undersökas av kommissionen enligt förvaltningskommitténs förfarande. 32 Se arbetsdokumentet om basdata, tabell E2. 50 Kostnaden för agromonetära händelser 1996 1997 1998 1999 A. Mekanismer som tillämpas i praktiken (milj. ecu) Frysning av JOK Kompensationsstöd Tröskelkostnader Avgörande händelser 111 201 817 107 180 141 890 104 185 70 916 - 185 2 913 - SUMMA (milj. ecu) 1 236 1315 1 171 1 100 B. Antagande om tillämpning av artiklarna 7 och 8 i förordnine (EEG) nr 3813/92 Ökning av stöd (artikel 7) Kompensationsstöd (artikel 8) Trösklar Avgörande händelser 653 2 812 2 932 2 932 0 823 117 201 953 104 138 983 - 70 979 - SUMMA (milj. ecu) 1 593 4 070 4 053 3 981 I förhållande till fördelningen per medlemsstat enligt UJTB 96 är Sverige den största förmånstagaren av den agromonetära ordningen under 1996 med en ökning av 11,2% av kostnaderna i SKR. Detta är resultatet av tröskeleffekter och av avgörande händelser i en situation med kraftiga apprecieringar. Även om dessa effekter försvinner kommer Sverige i framtiden att kvarstå som en viktig fbrmånstagare av ordningen på grund av frysningen av JOK vilket kommer att ge kännbara effekter från och med 1997. Den näst största förmånstagaren av ordningen är Italien med en ökning av 5,6% av de berörda gemenskapsutgifterna. Resultatet är relaterat till apprecieringen av LIT under ifrågavarande period och kan vara svårt att upprätthålla i framtiden. Därefter kommer medlemsstaterna vars JOK har frysts i juni och juli 1995 med en ökning på 4,7% och 3,8% av de berörda gemenskapskostnaderna. I dessa medlemsstater har valutasituationen begränsat tröskeleffekterna vilket kan ändra sig i framtiden. För att bedöma effekterna av rådets beslut av juni 1995, dvs. frysningen av JOK och schablonmässiga kompensationsstöd i stället för artiklarna 7 och 8 i förordning (EEG) nr 3813/92, har det uppskattats hur stör kostnaden skulle ha varit för den 51 agromonetära ordningen om besluten inte hade fattats. Besparingen visar sig ligga omkring 360 miljoner ecu för 1996, 2 750 miljoner ecu för 1997 och praktiskt taget 8 900 miljoner ecu under 4 år. Dessa enorma kostnader för artiklarna 8 och 9 i förordning (EEG) nr 3813/92 beror huvudsakligen på att nivån på arealersättningen i SKR bibehålls (+10% ökning i ecu). Om av ett eller annat skäl artikel 7 endast skulle ha tillämpats för de märkbara revaiveringarna i juni och juli 1995 skulle extrakostnaden jämfört med det faktiska utfallet ändå ha varit densamma under 1996 och ha ökat med nästan 700 miljoner ecu 1977 eller nära 2 500 miljoner ecu under 4 år (1996 till 1999). 52 ISSN 1024-4506 KOM(96) 636 slutlig DOKUMENT SV 01 09 03 Katalognummer : CB-CO-96-633-SV-C ISBN 92-78-12927-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 5^