title: Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 78/96 af 13. december 1996 om ændring af bilag VI (Social sikring) til EØS-aftalen

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
illness
migrant worker
social security
therapeutics

formats: html pdfa1b print


title: Resolução legislativa que contém o parecer do Parlamento Europeu sobre a proposta de decisão do Conselho relativa à conclusão em nome da Comunidade Europeia de um acordo de cooperação internacional em matéria de investigação e desenvolvimento, no domínio dos Sistemas Inteligentes de Fabrico, entre a Comunidade Europeia e a Austrália, o Canadá, o Japão, os Estados Unidos da América, a Noruega e a Suíça (COM(96)0468 C4-0549/96 96/0235(CNS))

eurovoc_concepts:
competitiveness
computer assisted manufacturing
industrial cooperation
international agreement
research and development

formats: html print


title: Regulamentul (CE) nr. 2375/96 al Comisiei din 13 decembrie 1996 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 3223/94 de stabilire a normelor de aplicare a regimului de import al fructelor și legumelor

eurovoc_concepts:
customs regulations
customs territory (EU)
fresh fruit
fresh vegetable
import
reference price

formats: pdf print xhtml

text: 114 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 20 31996R2375 14. 12. 1996 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 325/5 REGULAMENTUL (CE) NR. 2375/96 AL COMISIEI din 13 decembrie 1996 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 3223/94 de stabilire a normelor de aplicare a regimului de import al fructelor ș(cid:13)i legumelor COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 1035/72 al Consiliului din 18 mai 1972 privind organizarea comună a piețelor în sectorul fructelor ș(cid:13)i legumelor (1), modificat ultima dată de Regu- lamentul (CE) nr. 1363/95 al Comisiei (2), în special articolul 23 alineatul (2), întrucât Regulamentul (CE) nr. 3223/94 al Comisiei (3), modificat ultima dată de Regulamentul (CE) nr. 1890/96 (4), a stabilit normele de aplicare a regimului de import al fructelor ș(cid:13)i legume- lor; (4) din Regulamentul întrucât articolul 4 alineatul (CE) nr. 3223/94 prevede că valorile forfetare la import încetează să mai fie în vigoare în cazul în care nici un curs mediu reprezenta- tiv nu este comunicat Comisiei timp de ș(cid:13)apte zile consecutive; întrucât, în cazul în care, în temeiul acestei dispoziții, nici o valoare forfetară la import nu mai este în vigoare pentru un produs dat, este necesar să se prevadă ca valoarea forfetară la import aplicabilă acestui produs să fie egală cu ultima medie a valorilor forfetare în vigoare; întrucât, de asemenea, este necesar să se clarifice că utilizarea ca valoare forfetară la import a ultimei valori unitare în sensul articolelor 173-176 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Con- siliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (5), modificat ultima dată de Regulamentul (CE) nr. 2153/96 (6) se limitează la începutul fiecărei perioade de aplicare prevăzute în anexa la regulamentul menționat anterior; întrucât măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului de gestionare a fructelor ș(cid:13)i legumelor, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 La articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3223/94, alineatele (4) ș(cid:13)i (5) se înlocuiesc cu următorul text: „(4) În cursul perioadelor de aplicare incluse în anexă partea A, valorile forfetare la import rămân în vigoare atât timp cât nu sunt modificate. Acestea încetează, cu toate acestea, să fie în vigoare în cazul în care nici un curs mediu reprezentativ nu este comunicat Comisiei timp de ș(cid:13)apte zile de piață consecu- tive. În cazul în care, în aplicarea paragrafului precedent, nici o valoare forfetară la import nu este în vigoare pentru un produs dat, valoarea forfetară la import aplicabilă acestui produs este egală cu ultima medie a valorilor forfetare la import. (5) Prin derogare de la alineatul (1), începând cu prima zi a perioadelor de aplicare incluse în anexă partea A, atât timp cât o valoare forfetară la import nu a putut fi calculată, valoarea forfetară la import aplicabilă pentru un produs va fi egală cu ultima valoare unitară în vigoare pentru acest produs în sensul articolelor 173-176 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93. ” Articolul 2 Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 13 decembrie 1996. Pentru Comisie Franz FISCHLER Membru al Comisiei (1) (2) (3) (4) (5) (6) JO L 118, 20. 5. 1972, p. 1. JO L 132, 16. 6. 1995, p. 8. JO L 337, 24. 12. 1994, p. 66. JO L 249, 1. 10. 1996, p. 29. JO L 253, 11. 10. 1993, p. 1. JO L 289, 12. 11. 1996, p. 1


title: Résolution sur les droits des personnes handicapées


title: ÆNDRET FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV OM ÆNDRING AF DIREKTIV 84/450/EØF OM VILDLEDENDE REKLAME FOR AT MEDTAGE SAMMENLIGNENDE REKLAME

eurovoc_concepts:
advertising
advertising malpractice
approximation of laws
competition
consumer protection


title: Komission vuosikertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Euroopan talousalue - rahoitusjärjestelmä

eurovoc_concepts:
Community budget
European Economic Area
European Investment Bank
economic support
investment project

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 13. 12. 1996 KOM(96) 653 lopull. KOMISSION VUOSIKERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE EUROOPAN TALOUSALUE RAHOITUSJÄRJESTELMÄ I. Rahoitusjärjestelmä tukemaan kehityshankkeita Rahoitusjärjestelmä perustettiin 1. Kreikassa, Irlannissa, Pohjois-Irlannissa, Portugalissa ja osassa Espanjaa (tavoitteeseen 1 kuuluvat alueet vuoden 1988 määritelmän mukaisesti), ja sen tavoitteena oli taloudellisen yhteenkuuluvuuden ja kehityksen edistäminen Euroopan talousalueen (ETA) alueiden välillä (ETA-sopimuksen 115 ja 116 artikla ja pöytäkirja 38). tammikuuta 1994 Viiden vuoden pituisen elämänkaarensa aikana, joka päättyy 31. joulukuuta 1998, rahoitusjärjestelmästä myönnetään varoja edunsaajana oleville alueille 500 miljoonaa ecua tukina ja 2 prosentin suuruisena vuosittaisina lainojen korkotukina (kymmenen vuoden ajaksi kahdella vapaavuodella) 1,5 miljardin ecun suuruisille lainoille Euroopan investointipankista (EIP). Etusija tulisi antaa hankkeille, jotka painottavat erityisesti ympäristöä (mukaan luettuna kaupunkien kehittäminen), liikennettä (mukaan luettuna liikenteen perusrakenteet) tai koulutusta ja ammatillista koulutusta. Yksityisten yritysten esittämien hankkeiden osalta painotetaan erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Järjestelmän hallintoa hoitaa EIP. Se arvioi kunkin hankkeen rahoituksellisten, taloudellisten ja teknisten periaatteiden mukaisesti sekä hankkeen yhteensopivuuden EU:n tavoitteiden alakohtaisten politiikkojen ja ympäristöä koskevien asetusten ja vaatimusten kanssa. jälkeen EIP joka on Sen järjestelmään osallistuvien EFTA-valtioiden sekä komission nimeämä ja päättää järjestelmässä käytettävissä olevien taloudellisten resurssien myöntämisestä. rahoitusjärjärjestelmäkomitealle, toimittaa ehdotukset Järjestelmän rahoittivat alunperin siihen osallistuvat EFTA-valtiot. Komission tehtävänä oli EFTA: n ehdotusten rahoitusjärjestelmäkomitean hyväksyntää. perusteella antaminen lausunnon ennen Seuraten Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymistä Euroopan unioniin 1. päivästä tammikuuta 1995 liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin, Euroopan unioni perustuu, annetun asiakirjan 83, 111 ja 136 artiklassa määrätään, että kolmen liittyvän maan järjestelmän rahoittamista koskevat velvoitteet vahvistetaan ETA-sopimuksen 116 artiklassa ja ne rahoitetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. järjestelmän yhteisvastuullinen osapuoli Tämän vuoksi komissiosta on perustamissopimuksen 205 artiklan mukaisesti, jolla komissio toteuttaa talousarviota. Komission 30. maaliskuuta 1995 antamassa tiedonannossa (K(95) 753) vahvistettiin toiminnalliset puolet rahoitusjärjestelmään liittyvissä asioissa komissiossa. tullut ETA-sopimus tuli voimaan Liechtensteinin ruhtinaskunnan osalta 1 päivänä toukokuuta 1995, ja ruhtinaskunta on nykyisin täysipainoisesti mukana järjestelmässä. n. Toinen vuosikertomus Komissio esitti ensimmäisen vuosikertomuksen neuvostolle kesäkuussa 1995, ja se koski järjestelmän toimintaa ajanjaksolla 1. 1. 1994 - 31. 5. 1995. Toinen vuosikertomus esittelee järjestelmän toimintaa ajanjaksolla 1. 1. 1995 - 30. 6. 1996. 1. Järjestelmän toiminta 30. 6. 1996 asti luomisesta 1996 Järjestelmän rahoitusjärjestelmäkomitean hyväksymien tukihakemusten määrä on yhteensä 148,2 miljoonaa ecua ja lainojen korkotukien määrä 548,9 miljoonaa ecua seuraavasti: kesäkuuta päivään 30. Hyväksytyt tuet Hyväksytyt lainat Kreikka Irlanti Pohjois-Irlanti Portugali Espanja YHTEENSÄ 1 22,6 — ^0 25J5 92J 148,2 | Hyväksytyt tuet (miljoonaa ecua Kreikka Irlanti Liikenne Ympäristö Koulutus Muu 12,1 8,3 1,1 1,1 22,6 Pohjois- Irlanti Portu gali Espan ja 8,0 25,5 46,7 45,4 8,0 25,5 92,1 42,9 : - 127,7 378,3 548,9 Yhteen-sä 45,6 55,0 46,5 1,1 148,2 Hyväksytyt lainat (miljoonaa ecua) Kreikka Irlanti Liikenne Ympäristö Koulutus 42,9 42,9 Pohjois- Irlanti Portu gali 127,7 Espanja 164,1 214,2 Yhteen sä 334,7 214,2 127,7 378,3 548,9 Toiminta vuonna 1995 Vuonna 1995 hyväksyttiin seuraavat tukihakemukset, joiden suuruus oli 68,07 miljoonaa ecua: Athoksen alueen luostarit Kreikassa: Tuet luostarirakennusten restauroimiseksi ja laajentamiseksi: Ivironin luostarille 3,684 miljoonaa ecua ja Simonos Petrasin luostarille 0,89 miljoonaa ecua; tuet diagnostisen keskuksen kehittämistä varten Bysantin ja sen jälkeisten uskonnollisten maalausten tutkimukseen ja Ormylian luostarin kahden sisäpihan luostarin kiviperustuksen restauroimiseen 1,745 miljoonaa ecua; ja Stavronikitan tukemiseen 1,833 miljoonaa ecua. Hankkeiden toteuttaminen edistää ainutlaatuisten ja antaa mahdollisuuden kehittää alueen kulttuurimuistomerkkien korkealuokkaiseksi matkailumahdollisuuksia kulttuurimatkailukohteeksi. monipuolistaa säilyttämistä aluetta ja Santorinin jätevedenpuhdistamo Kreikassa: Uudistetun, alhaisempia kustannuksia käsittävän investointiehdotuksen valmisteluun 50 000 ecua. Taloudellisia etuja odotetaan ympäristön parantumisen myötä lisääntyvänä matkailuna. vesivoimala Kreikassa: 2,5 MW: n Tsivlosin rakentamiseen Peloponnesokseen 1,071 miljoonaa ecua. Hanke edistää paikallisten energiavoimavarojen kehitystä, mikä vähentää Kreikan riippuvaisuutta ulkopuolisista toimituslähteistä. vesivoimalan Pireuksen satamahanke Kreikassa: Ikonion II -konttiterminaalin käsittelylaitteistoja varten 12,1 miljoonaa ecua. Hanke parantaa satamatoimintojen tehokkuutta ja tuo taloudellista hyötyä Kreikalle, jonka merikuljetusten osuus kansainvälisessä kaupassa on tällä hetkellä yli 90 prosenttia. Puertosin merten tarkkailu hanke Espanjassa: Merten tarkkailu- ja valvontaverkon laajentamiseen Espanjan vesille Asturiasin, Galician, Andalusian ja Kanariansaarten rannikkoalueille 4,7 miljoonaa ecua. Hankkeen tärkeimmät taloudelliset hyödyt ovat onnettomuuksien todennäköisyyden väheneminen tärkeimmillä laivaväylillä, öljyvuotojen vaikutusten väheneminen ja paremman rannikkoalueiden suojelun mahdollistaminen, mikä auttaa välttämään matkailu- ja kalastustoiminnalle aiheutuvia mahdollisia haittoja. Vigon kaupunkialueen uudistushanke Espanjassa: Ranta-alueen uudistamiseksi 19,5 miljoonaa kaupunkialueiden uudistamisohjelmaa, jossa pyritään parantamaan kansalaisten elämän laatua ja yleisemmin lisäämään kaupungin vetovoimaa. toinen vaihe Vigon yleistä ecua. Hanke on Gandian kaupunkialueen uudistushanke Espanjassa: Ranta-alueen ja historiallisen keskuksen kunnostamiseen 22,5 miljoonaa ecua. Hanke pyrkii parantamaan paikkakunnan kaupunki- ja luonnonalueiden matkailuympäristöä. Vuonna 1995 hyväksyttiin seuraavat korkotukihakemukset, joiden osalta lainojen suuruus oli yhteensä 302,4 miljoonaa ecua: koskeva perusrakenteita Galician maanteiden hanke Espanjassa: Kahden moottoritieosuuden rakentamiseen ja alueellisten tieosuuksien parantamiseen korkotukea 19,5 miljoonan ecun suuruiselle lainalle; ja Espanjan Galician tiemaksullisia moottoritietä koskeva hanke: kolmen tiemaksullisen moottoritieosuuden rakentamiseen korkotukea 32 miljoonan ecun suuruiselle lainalle. Molemmat hankkeet parantavat moottoriteiden perusrakenteita. liikenteen edellytyksiä Galiciassa, jossa ei ole 32 miljoonan Andalusian metsittämishanke Espanjassa: Metsittämishankkeelle on myönnetty taimitarhat, korkotukea vahingoittuneiden metsäalueiden ja parantaminen, työt eroosion vähentämiseksi ja metsien palontorjuntakyvyn vahvistaminen. Hanke edistää selvästi ympäristön suojelua. lainalle. Hankkeeseen kuuluvat uudistaminen, metsäteiden rakentaminen ecun sijaitsevien pienten ICO:n ympäristöalan globaali lainahanke Espanjassa: EIP:n globaalille lainalle Espanjan valtion luottolaitoksille ja Instituto de Credito Oficial -kehityspankille korkotukea 64 miljoonan ecun lainalle, joka on tarkoitettu yksityisellä ja julkisella sektorilla Espanjan tukikelpoisilla alueilla ja keskisuurten ympäristöhankkeiden rahoitukseen; ja BCL:n ympäristöalan globaali lainahanke Espanjassa: EIP:n globaalille lainalle Espanjan Banco de Crédito Localille korkotukea 32 miljoonan ecun suuruiselle lainalle, joka on tarkoitettu Espanjan tukikelpoisilla alueilla sijaitsevien ympäristöalan hankkeiden rahoitukseen. Molemmat hankkeet edistävät ympäristönsuojelua sekä saasteiden vähentymistä Espanjan alueilta. Rautateitä koskeva RENFE-hanke Espanjassa: Espanjan sukkulaliikenneverkkojen ja Espanjan kaupunkien välisten linjojen liikkuvan kaluston ja perusrakenteiden parantamista koskevien investointien osittaiseksi rahoittamiseksi korkotukea 60 miljoonan ecun suuruiselle lainalle. Hankkeesta on hyötyä nykyisille käyttäjille ja se houkuttelee uusia asiakkaita vähentäen siten liikenneruuhkia ja parantaen ympäristöä. Extremaduran maanteiden parantamista ja juomavesihuollon laitteistoja koskeva hanke Espanjassa: Badajozin ja Câceresin kuntien 15:n vesihuoltojärjestelmän ja 17:n suppean tienparannusjärjestelmän rahoittamiseen korkotukea 20 miljoonan ecun suuruiselle lainalle. Vesihuollon perusrakenteiden parannuksilla odotetaan olevan myönteinen vaikutus ympäristöön (parempi vesihuolto) ja perustieverkkoon tehtyjen investointien tulisi parantaa Extremaduran alueen kehitysedellytyksiä. Pireuksen satamahanke Kreikassa: Ikonion II -konttiterminaalin rakentamiseen ja käsittelylaitteistoihin korkotuki 42,9 miljoonan ecun suuruiselle lainalle. Hanke parantaa satamatoimintojen tehokkuutta ja tuo taloudellista hyötyä ulkomaankaupassaan tällä hetkellä yli 90 prosenttisesti merikuljetuksia käyttävälle Kreikalle. Toiminta vuonna 1996 (30. 6. 1996 asti) Hyväksyttiin ainoastaan yksi tukihakemus, joka koskee Ballycastlen/Rathlin Islandin satamia Pohjois-Irlannissa. Näiden kahden sataman parannustöihin on myönnetty 8 miljoonaa ecua. Hankkeen tuomia hyötyjä ovat alueen kulkuyhteyksien parantuminen ja Pohjois-Irlannin matkailun kehittyminen. Seuraavat suuruudeltaan 68,5 miljoonaa ecua olevat korkotukihakemukset, joiden osalta lainojen kokonaismäärä on 68,5 miljoonaa eca, hyväksyttiin: ENA Galicia kaksi tiemaksullista moottoritietä: Kahden maksullisen moottoritieosuuden rakentamiseen ja toimintaan saattamiseen La Corunan ja Ponteverdan kunnissa korkotukea 32 miljoonan ecun suuruiselle lainalle. Hanke edistää Galician, jolta puuttuu riittävät moottoriteiden perusrakenteet, liikenteen edellytysten parantamista. Castillay Leönin alueen vesihuoltoa ja metsänhoitoa koskevat suunnitelmat: Vesihuollon ja metsänhoidon investointiohjelman rahoitukseen osallistuminen myöntämällä korkotukea 20 miljoonan ecun suuruiselle lainalle. Ohjelma edistää juomaveden säännöllistä ja luotettavaa toimittamista kaupunkeihin ja tukee taloudellista toimintaa. Metsänhoitoa koskevat hankkeet edistävät alueen metsävarojen turvaamista ja laajentamista. Murcian jäteveden käsittelyjä maantiejärjestelmät: Jäteveden käsittelyn perusrakenteisiin ja maanteihin kohdistuvien investointien rahoituksen edistäminen myöntämällä korkotukea jäteveden käsittelyn 16,5 miljoonan ecun perusrakenteiden laajentamista ja parantamista Murcian alueella nykyaikaisten vaatimusten mukaisesti eli EY:n direktiivejä noudattaen sekä ympäristöllisesti vaativampaa matkailutoimintaa. lainalle. Hanke edistää suuruiselle 2. Yhteisön rahoitusosuus rahoitusjärjestelmästä Liittymisasiakirjassa (83, 111 ja 136 artikla) määritellään, että uusien jäsenvaltioiden rahoitusosuus yleisestä talousarviosta. Komission ehdotuksessa (KOM(94) 398) rahoituksellinen näkökulma on jo uudistettu vastaavasti lisäämällä uusi budjettikohta kohtaan "Rakenteellinen toiminta". Vuosille 1995 ja 1996 hyväksytyissä talousarvioissa on vastaavat huomautukset sisältävä budjettikohta (B2-401). Kummankin vuoden arvio on 108 miljoonaa ecua. katetaan Euroopan yhteisöjen Varsinaisten maksujen osalta uusien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista vastaaminen ja EIP:n välisen merkitsee 30. kesäkuuta yhteistyösopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 18. kesäkuuta 1993 tehdyllä pöytäkirjan muutoksella, 4A artiklan yksityiskohtaisten sääntöjen noudattamista. EFTA-maiden tehdyn 1992 Näiden menettelyjen mukaisesti rahoitusjärjestelmäkomitea päätti vastaavasti vuosien 1995 ja 1996 rahoitusosuuksista ja järjestelmään osallistuvien EFTA-maiden ja komission joulukuuta 1995. Kyseiset välisistä rahoitusosuuksista 19. joulukuuta 1994 ja 20. rahoitusosuudet laskettiin bruttokansantuotteen mukaisesti markkinahintoina, käyttäen kolmen edellisen kalenterivuoden tietoja ja olettaen, että yhteisön ja EFTA-valtioiden vuosittainen kokonaisrahoitusosuus on 110 miljoonaa ecua. Tämän vuoksi komission yhteisön talousarviosta maksama määrä on 89 793 000 ecua vuonna 1995 ja 87 076 000 ecua vuonna 1996. Nämä määrät ovat paljon pienempiä kuin yhteisön talousarviossa esitetty kalenterivuosittainen 108 miljoonan ecun arvio. Määrää, jota ei ole siirretty yhteisön talousarviosta EIP:n tilille, ei voida siirtää myöhemmässä vaiheessa. tilillä varsinaisesti oleva rahamäärä, jota ei ole vielä käytetty ElPssa järjestelmän järjestelmän toiminnan hitaan kehityksen vuoksi, kasvaa korkoa kuukausittain määritettävällä kurssilla. Vaikka kaikkia rahoitusosuuksia ei ole käytetty, on tärkeää pitää vuosittain kohtuullista lopullisiin velvoitteisiin voidaan vastata vuoden 1998 lopussa. rahoitusosuutta järjestelmän tuleviin tilillä, jotta Rahoitusjärjestelmän alkuperäisen ja täydentävän rahoituksen kustannusten jakautuminen: miljoonaa ecua mk& U'néjftl g M t i k t t & to ft&tite' j/ènoœi' i "liaofcS [ ' " i i m i n1 i IH/LM'I f vw*«ns* tmîfffatàtoSWYto WKwfeste ÏSPS i "V /y '"'<i 0,187 (0,17%) 29,348 (26,68%) 20,526 (18,66%) 40,425 (36,75%) Yhteensä: (82,09%) i,078 (0,98%) 1,111 (1,01%) 1,122 (1,02%) , ^\<*' 18,436 (16,76%) 19,063 (17,33%) 21,604 (19,64%) 0,198 (0,18%) 0,198 (0,18%) 89,628' (81,48%) 87,076 (79,16%) 267,003 3,311 59,103 0,583 110 110 110 330 Komissio ei pyytänyt Liechtensteinin korvauksen siirtoa elokuussa 1995. Sen vuoksi tämä määrä vähennettiin kolmannesta erästä vuonna 1996. 3. Järjestelmän tili EIP:ssa Rahoitusjärjestelmän tilin saldo oli 212 923 519 ecua 31. joulukuuta 1995. Yhteenvetona tilin tapahtumat vuonna 1995 olivat seuraavat: Saldo 31. 12. 1994 Saatavaa Toinen erä vuonna 1995 Vuonna 1995 kasvanut korko Liechtensteinin korvaus2 Vastattavaa Korkotuet Suoritetut maksut3 Liechtensteinin korvauksen siirto4 Saldo 31. 12. 1995 113 665 937 110 000 000 10 842 555 405 236 - 7 964 055 - 13 789 898 - 236 256 212 923 519 Rahoitusjärjestelmän tilin saldo oli 302 326 080 ecua 30 päivänä kesäkuuta 1996. Tilin tapahtumat olivat 30 päivään kesäkuuta 1996 asti yhteenvetona seuraavat: Saldo 31. 12. 1995 Saatavaa Kolmas erä vuonna 19965 Kasvanut korko 30. 6. 1996 Vastattavaa Korkotuet Suoritetut maksut Saldo 30. 6. 1996 212 923 519 110 000 000 -4 183 6 203 935 -9 286 183 - 17 511 007 302 326 080 Liechtensteinin ETA-sopimuksen voimaantulon 1. toukokuuta 1995 jälkeen ruhtinaskunta korvasi Itävallalle, Suomelle, Islannille, Norjalle, Ruotsille ja komissiolle niiden ennakkona maksamat määrät Liechtensteinin rahoitusosuuden kattamiseksi järjestelmästä vuosina 1994- 1995 eli 405 236 ecua. Itävallan, Suomen, Norjan ja Ruotsin osalta vastaavat niäärät (yhteensä 236 256 ecua) siirrettiin, mutta komission ja Islannin osuudet pidetään rahoitusjärjestelmän ulilla ja ne vähennetään kolmannesta erästä vuonna 1996. Suoritettujen maksujen summa sisältää varsinaiset suoritetut maksut, johon summaan on lisätty 0,5 prosenttia EIP:n hallinnollisten kustannusten määrästä. Itävallan, Suomen, Norjan ja Ruotsin osalta siirrettiin vastaavat määrät (yhteensä 236 256 ecua), mutta komission ja Islannin osuudet pidetään rahoitusjärjestelmän tilillä ja ne vähennetään kolmannesta erästä vuonna 1996. Islanti ei pyytänyt Liechtensteinin korvauksen siirtoa elokuussa 1995. Islanti on sen mukaisesti vähentänyt maksuistaan 4 183 ecua. 4. Yhteensovittaminen ia rahoitusvälineiden kanssa täydentävyys Euroopan unionin muiden turvaa yhteistyön puitteissa Komissio toteutettavien hankkeiden sekä rakennerahastojen, koheesiorahaston, Euroopan investointipankin ja muiden Euroopan unionin rahoitusvälineiden välisen yhteensovittamisen ja johdonmukaisuuden. rahoitusjärjestelmässä Tässä suhteessa rahoitusjärjestelmän tuen yhdistämistä ja päällekkäisyyttä muiden yhteisön tukien kanssa koskevat toimintasäännöt on selvästi määritelty komission ja Euroopan laadituissa "Toimintajärjestelyissä". investointipankin välillä 9. maaliskuuta 1994 ISSN 1024-4492 KOM(96) 653 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 10 13 Luettelonumero : CB-CO-96-665-FI-C ISBN 92-78-13248-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg lO


eurovoc_concepts:
common transport policy
geographical mobility
sustainable development
transport network
transport safety

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 13. 12. 1996 KOM(96) 654 endelig udg. 96/0306 (SYN) Forslag til RÅDETS BESLUTNING OM FREMME AF SIKKER OG BÆREDYGTIG MOBILITET (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE 1. Kommissionen foreslår i sin meddelelse om retsgrundlag og maksimumsbeløb, som den sendte til Rådet og Parlamentet den 6. juli 1994 (SEK(94) 1106) at der blev oprettet et retsgrundlag for budgtetkonto B2-704 "Etablering og udvikling af en fælles bæredygtig transportpolitik", da bevillingerne siden 1993 regelmæssigt har oversteget tærsklen på 5 mio. ECU. Det ville også være formålstjenligt at gøre dette for konto B2-702 "Transportsikkerhed" i betragtning af lighederne med konto B2- 704 og de stigende bevillinger, som Parlamentet tilskynder til. 2. De fleste af de udgifter der betales med bevillingerne fra disse to konti vedrører punktvise foranstaltninger, som forbereder Kommissionens initiativer til retsakter, eller som er nødvendige for at den kan udøve sin rolle som traktatens vogter, f. eks. hvad angår gennemførelse af Fællesskabets lovgivning om transport, som ofte kræver, at Kommissionen foretager en særlig overvågning af et eller andet aspekt. Disse punktvise foranstaltninger er ikke i sig selv så vigtige, at de kræver et specifikt retsgrundlag. Det samme gælder pilotprojekter. Den fortsatte udvikling af en fælles transportpolitik og de øgede sikkerhedskrav medfører ikke ændringer af den form for foranstaltninger, der er påkrævet for de følgende fem år, hvilket fremgår af Kommissionens program 1995-2000, som netop er blevet vedtaget, og som er under iværksættelse (KOM(95) 302 af 12. 7. 1995). 3. Dette forslag til Rådets beslutning sigter dog kun på vigtige foranstaltninger, som Kommissionen kan tænkes at iværksætte for at gennemføre og udvikle den fælles transportpolitik og for at fremme transportsikkerhed, dvs. at den kun skriver sig for nogle af bevillingerne på disse konti. Det må også præciseres, at de vigtigste foranstaltninger inden for transport, f. eks. finansiering af projekter af fælles interesse inden for det transeuropæiske net, forskning inden for transport, strukturel inden for sanering af transport ad de indre vandveje, pilotforanstaltninger kombineret transport, alle har specifikke retsgrundlag. 4. Konto B2-702 og B2-704 kan dog bruges til at finansiere nogle vigtige foranstaltninger. Det drejer sig hovedsagelig om veldefinerede foranstaltninger, som dog er meget forskellige, og som oftest foretages af tredjemand, oftest internationale offentlige eller private organisationer, der bidrager til gennemførelse af et bedre kendskab til Fællesskabets målsætning inden for transport. Finansieringen af disse operationer består oftest i støtte, som ikke overskrider 50% af projektets samlede omkostninger, undtagen i helt specielle tilfælde, men Kommissionen gennemfører også selv nogle foranstaltninger. 5. Disse økonomiske interventioner udgør et effektivt middel til at udvikle den fælles transportpolitik og fremme transportsikkerheden for så vidt som de gør muligt at anvende en anerkendt ekspertise og kompetente multiplikatorer. Ca alors! Denne praksis bygger på subsidiaritetsprincippet og et nært samarbejde mellem de organisationer, som beskæftiger sig med udvikling af transportsikkerhed og Kommissionen, hvis opgave det er at gennemføre den fælles poltik. 6. Det må også påpeges, at den fælles transportpolitik ganske vist har sit eget afsnit i i lang tid. Først med traktaten, men den har været på begyndelsesstadiet iværksættelse af programmet til gennemførelse af det indre marked i 1985 og den gradvise definering af det indre transportmarked er transportpolitikken blevet bedre defineret. Denne konstante udvikling viser sig rent budgetmæssigt ved en udnyttelse af de disponible bevillinger til forberedelse af retsakter og indgående undersøgelse af den økonomiske, juridiske og tekniske situation inden for transport. Af effektivitetshensyn har Kommissionen støttet sig til de eksisterende organisationer inden for transport for at opnå en bedre forståelse af sektoren og for med de bedst mulige midler at finde frem til og tage hensyn til fællesskabsaspektet. 7. Kommissionen har også udviklet nære forbindelser med alle offentlige internationale organisationer inden for transport, navnlig på verdensniveau. Den Internationale Søfartsorganisation (OMI), Den Internationale Organisation for Civil Luftfart (OACI), Den Europæiske Transportministerkonference (CEMT), OECD og Den Økonomiske Komité for Europa under FN i Genève samt på europæisk niveau Eurokontrol, den europæiske konference for civil luftfart (CEAC) og Den fælles luftfartsmyndighed (JAA). Kommissionen opretholder også forbindelser med organisationer i sektoren, som har en erfaring og viden, som Kommissionen kan trække på, når det drejer sig om at skabe baggrunden for at definere sin politik. Den har således udviklet forbindelser med Det Europæiske Jernbanefællesskab, Den Europæiske Føderation for Færdselssikkerhed, European Transport Safety Council, ERTICO, UITP, Fagforeningsudvalget for Transport og mange andre organisationer som i kraft af deres erfaringer og deres ideer kan medvirke til udviklingen og gennemførelsen af del indre transportmarked, af det transeuropæiske net og de sikkerhedsspørgsmål der deraf følger. 8. Kommissionen har i de senere år støttet mange vigtige foranstaltninger, som er udført af sådanne organisationer, hvoraf kan nævnes: - støtte til Eurokontrol med henblik på at udvikle programmet EATCHIP til forbedring af lufttrafikkontrol og programmet APATSI til forbedring af forbindelser mellem lufthavnene og iværksættelse af et nyt europæiske system til trafikstyring, - støtte til den europæiske civile luftfartskonference og den generelle ledelse af den civile luftfart i medlemsstaterne med henblik på at undersøge de institutionelle mekanismer i et fremtidigt europæisk system til styring af lufttrafikken, - støtte til Den Internationale Søfartsorganisation med henblik på at uddanne søfolk i udviklingslande i de mest avancerede sikkerhedsbestemmelser, - støtte til projekter under Den Europæiske Føderation for Færdselssikkerhed og European Transport Safety Council med henblik på at udveksle medlemsstaternes positive erfaringer og om for nedskæring oplysningskampagner, trafikulykker inden af - støtte til Det Europæiske Jernbanefællesskab til arbejdet med udvikling af et højhastighedsjernbanenet i Fællesskabet, & - oprettelse og tilrettelæggelse af en europæisk gruppe bestående af forskellige arbejdsgrupper fra jernbaneindustrien og jernbanevirksomhederne med henblik på at definere de tekniske specifikationer interoperabiliteten af et højhastighedsnet. Dette er forbundet med Rådets direktiv herom, for - støtte til projekter, som er udvalgt af de kompetente nationale myndigheder med henblik på at fremme færdselssikkerhed for unge bilister i forbindelse med året for unge bilister, som blev erklæret af Rådet i 1995, - støtte af forskellig art med henblik på bedre tilgængelighed til kollektiv transport for personer med nedsat mobilitet; hér kan særlig nævnes støtte til løsninger inden for kollektiv transport på grundlag af en indkaldelse af forslag hos sammenslutninger, der har specialiseret sig på dette område, støtte til internationale konferencer og til brugerorganisationer for at forbedre og udvikle oplysninger om transportmidler for personer med nedsat mobilitet, - støtte til Fagforeningsudvalget for Transport og Den Internationale Union for Vejtransport med henblik på tilrettelæggelse af arbejdstid og køretid samt erhversuddannelse for førere i vejtransportsektoren, hvilket har bidraget til at styrke den sociale dialog om disse emner. 9. Disse eksempler viser forskelligheden af de foranstaltninger, Fællesskabet kan foretage. De har det til fælles, at de alle medvirker til udviklingen af en fælles transportpolitik og information eller lovgivning på fællesskabsniveau, f. eks. : - definition af fælles retningslinjer med henblik på udvikling af det transeuropæiske net - interoperabilitet - hvidbogen om styring af lufttrafikken - grønbogen om borgernes net - meddelelse om færdselssikkerhed - et handlingsprogram om foranstaltninger med henblik på at gøre transportmidler tilgængelige for personer med nedsat mobilitet. De støttede foranstaltninger deltager direkte i udarbejdelsen af den fælles transportpolitik eller udbredelse af national erfaring, der er af særlig interesse for de andre medlemsstater. De indgår ofte i drøftelserne i Kommissionens eller Rådets arbejdsgrupper som følge af de mandater, Kommissionen modtager fra Rådet (f. eks. gruppen på højt niveau for højhastighedstog, for færdselssikkerhed, for telematik forbundet med transport, Christophersen-gruppen om prioriterede projekter forbundet med det transeuropæiske net, gruppen om offentlig/privat partnerskab). Foranstaltninger gør det således muligt for medlemsstaterne og de berørte grupper i fællesskab at løse problemer, som ofte er meget komplicerede. 10. Da det drejer sig om punktvise foranstaltninger, som kan være forskellige på forskellige tidspunkter, og som også er tidsbegrænsede, er det ikke altid nemt at 3 evaluere betydningen fuldt ud. Kommissionen indhenter med disse foranstaltninger ganske præcise oplysninger, som gør det muligt at vurdere spørgsmålet, hvilket er afgørende for fællesskabspolitikken på de pågældende områder. De involverede organisationer lettere fællesskabsdimensionen og kan føre en bedre informeret og mere konstruktiv dialog med fællesskabsinstanserne. af Kommissionens integrerer grund støtte på Det er vanskeligt at evaluere disse tidsbegrænsede foranstaltninger kvantitativt men Kommissionen anser dem generelt for at være positive. 11. Gradvis iværksættelse af den fælles transportpolitik og etablering af en ramme, der bliver bedre og bedre defineret medvirker til, at foranstaltningerne bliver stadig mere institutionaliserede eller mere omfattende. Et enkelt generelt retsgrundlag kunne vise sig utilstrækkeligt og berettige en mere detaljeret beslutning i fremtiden, hvis et sammenhængende og fuldstændigt program, f. eks. inden for sikkerhed, viser sig gavnligt for Fællesskabet. På nuværende tidspunkt og helt bortset fra foranstaltninger der allerede er veludviklede, og som har et tilpasset retsgrundlag (finansiering af projekter af fælles interesse med henblik på transeuropæiske net, specifikt forskningsprojekt) eller som er under vedtagelse (strukturel sanering af de indre vandveje, PACT) mener Kommissionen, at den med dette forslag kan dække alle vigtige foranstaltninger, enten det drejer sig om punktvise længerevarende foranstaltninger, som den på nuværende tidspunkt planlægger i henhold til handlingsprogrammet 1995-2000. foranstaltninger eller 12. Med denne overordnede beskrivelse af de planlagte foranstaltninger kan man bestride de forskellige situationer, som måtte opstå. Man har allerede kendskab til nogle af disse situationer, f. eks. finansieringsbehovet for luftfartsstatistikker og søfartsstatistikker forbundet med iværksættelse af de pågældende direktiver; andre situationer er under udvikling, f. eks. Fællesskabets eventuelle deltagelse i Eurocontrol og den fremtidige europæiske organisation for luftfartssikkerhed (JAA) som uden tvivl vil medføre betaling af et betydeligt årligt bidrag. Færdselssikkerhed og sikkerhed til søs er, som altid, særdeles sensitive og kræver punktvise eller længerevarende foranstaltninger alt efter forholdene. 13. Den fælles transportpolitik indebærer iværksættelse af en bæredygtig mobilitet, som kræver det højest mulige sikkerhedsniveau. Disse betingelser er aldrig ens, de udvikler sig afhængig af de økonomiske, finansielle og miljømæssige forhold, og den opfattelse, borgerne har af mobilitet. Fællesskabet skal kunne handle der, hvor det kan bidrage med en merværdi eller en fællesskabsdimension. Det er netop, hvad det gør ved at støtte sig til medlemsstaterne og de vigtigste offentlige og private aktører inden for transport og de dermed forbundne områder. 14. Dette forslag til Rådets direktiv indgår i den vedvarende og hurtige udvikling af fleksible sigter på europæisk mobilitet. Den handlingsinstrumenter samtidig med at den afventer budgetmyndighedens årlige beslutninger for at kunne imødegå denne udvikling og med tiden fremsætte forslag at give Fællesskabet il om de mest hensigtsmæssige foranstaltninger for at nå formålet. Forslaget kræver ikke yderligere kommentarer. 4 FORSLAG TIL RÅDETS BESLUTNING OM FREMME AF SIKKER OG BÆREDYGTIG MOBILITET RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, navnlig artikel 75, 84 og 129D, tredje afsnit, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra regionsudvalget, i henhold til proceduren i traktatens artikel 189c, og ud fra følgende betragtninger: Kommissionen forklarede i sin meddelelse om den fælles transportpolitiks udvikling1*, at den ønsker at etablere en ramme, som sikrer bæredygtig mobilitet for mennesker og varer på det indre marked; Europa-Parlamentet2), Det Økonomiske og Sociale Udvalg3) og Rådet4) har udtalt sig positivt om de store linjer i Kommissionens forslag; Kommissionen har forelagt en meddelelse om et handlingsprogram 1995 til 2000 om udviklingen af den fælles transportpolitik5*; dette handlingsprogram indeholder aktioner som sigter på: at udvikle et integreret transportsystem på grundlag af avancerede teknologier med målsætninger inden for miljø, sociale forhold, energi og sikkerhed i) KOM(92) 494, endelig udg. , EF-Bull. Suppl. 3/93. 2) Europa-Parlamentets beslutning om den fælles transportpolitiks udvikling, EFT C 44 af 14. 2. 94, s. 53. 3) EFT C352 af 30. 12. 1993, s. 11. 4) Rådets konklusioner, vedtaget den 7. og 8. juni 1993. 5) KOM(95)302 endelig udg. af 12. 7. 1995. at sikre og forbedre det indres markeds funktion med henblik på at fremme effektivitet, større transportudvalg og bedre transportforsyning samtidig med at det sociale aspekt tilgodeses; at udvikle de eksterne dimensioner i nødvendigt omfang med henblik på at forbedre kvaliteten af transportforbindelser mellem EU og tredjelande, at garantere EU-virksomheders adgang til transportmarkeder andetsteds i verden samt at sikre funktionen af det indre marked; gennemførelsen af sådan målsætning kræver en bred række politikker og foranstaltninger som f. eks. : fremme af intermodalitet oprettelse af et transeuropæisk kombitransportnet, som suppleres af koordineret forskning og udvikling med henblik på at udvikle de bedste teknologier til anvendelse i transportsystemet progressiv integrering af transeuropæiske net ved en koordinering af investeringer, finansielle incitamenter, fremme af offentlig/private partnerskaber og teknisk konvergens udvikling af offentlig transport af høj kvalitet med anvendelse af alle transportmåder med henblik på at etablere et borgernes net en regelramme, der sikrer transportbrugerne juridisk beskyttelse og effektiv anvendelse heraf med henblik på at forebygge praksis, der modvirker konkurrence ved fordeling af transport identificering og evaluering af transportens påvirkning af miljøet og foranstaltninger med henblik på at reducere denne definering af tekniske krav, navnlig med henblik på at forbedre transportsystemets interoperabilitet, dets miljøvenlighed, dets energieffektivitet og dets sikkerhed forbedring af transportsikkerhed ved hjælp af en hensigtsmæssig juridisk og teknisk ramme effektiv overvågning og tilpasning af bestemmelser om det indre transportmarked, herunder effektiv gennemførelse adgang til relevant og aktuel oplysning om det indre transportmarked progressiv tilnærmelse af de forskellige afgiftssystemer for infrastruktur og eksterne omkostninger forbedring af arbejdsforholdene, levestandard og uddannelse for arbejdere i transportsektoren 1 fremme af aftaler med tredjelande og af internationale aftaler inden for transport der skal iværksættes betydelige foranstaltninger for aktivt og konkret at fremme den sikre og bæredygtige mobilitet, som Fællesskabet taler så meget om, og dette skal ske med støtte fra og i nært samarbejde med de væsentlige aktører både offentlige og private, nationale, regionale og internationale; på dette område kræver nærhedsprincippet snævert samarbejde mellem aktørerne for at finde frem tilde områder hvor man i fællesskab mest effektivt kan opfylde målsætningerne; de foreslåede foranstaltninger ligger op ad eller supplerer foranstaltninger, som finansieres i forbindelse med projekter af fælles interesse under det transeuropæiske transportnet og specifikke transportforskningsprogrammer: TRUFFET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Denne beslutning vedrører definering og iværksættelse af en fælles transportpolitik og af det transeuropæiske transportnet med henblik på at sikre og fremme en sikker og bæredygtig mobilitet. Artikel 2 Kommissionen har fået til opgave at iværksætte artikel 1 og kan derfor iværksætte foranstaltninger, som den anser for at være nødvendige for formålet, f. eks. : systematisk at indsamle,behandle og udbrede oplysninger om transportaktiviteter i Fællesskabet og transportaktiviteter mellem Fællesskabet og tredjelande at bidrage til tilrettelæggelse af konferencer og seminarer som afholdes af organer, der forfølger målsætninger, der er forenelige med Fællesskabets målsætning at støtte eventuelt regelmæssig støtte, til analyseaktiviteter, der udføres af nationale eller internationale, offentlige eller private organisationer, som effektivt og direkte bidrager til gennemførelse af den fælles transportpolitiks målsætninger at stimulere og støtte harmoniseringen af teknik, der sigter på at sikre det transeuropæiske transportnets interoperabilitet og optimal funktion af det indre transportmarked at støtte initiativer der sigter på en bedre definering, udvikling og fremme af det transeuropæiske transportnet hvad angår teknik, miljø og økonomi samt udvidelse heraf til tredjelande at opmuntre gennemførelse af uddannelsesforanstaltninger inden for transport, navnlig for at fremme og forbedre transportsikkerhed og respekt for miljøet % teknisk og økonomisk evaluering af de foranstaltninger, Kommissionen eller andre har iværksat for at fremme mobilitet at foretage cost/benefitanalyser af foranstaltninger og projekter. 1. Kommissionen kan for at gennemføre disse foranstaltninger f. eks. : Artikel 3 indgå kontrakter med private eller offentlige organisationer under overholdelse af procedurerne om offentlige udbud samfinansiere projekter som er iværksat af offentlige eller private, eventuelt internationale, organisationer med op til maksimalt 50% af projektets samlede omkostninger; denne grænse må kun overskrides, hvis foranstaltningens betydning for Fællesskabet berettiger dette bidrage til driftsbudgettet for offentlige eller private internationale organisationer i transportsektoren, som den er eller bliver medlem af. 2. Når situationen berettiger det, kan Kommissionen offentliggøre indkaldelse af forslag med henblik på at gennemføre disse foranstaltninger. 3. Fællesskabets deltagelse er bestemt af følgende faktorer: foranstaltningens betydning for gennemførelse af den fælles transportpolitiks og det transeuropæiske transportnets målsætninger foranstaltningens betydning for Fællesskabet og navnlig flernational deltagelse i foranstaltningen foranstaltningens enestående eller innovative aspekt og egnethed til udredelse og anvendelse i hele Fællesskabet foranstaltningens bidrag til udviklingen af samarbejde med tredjelande. Artikel 4 Den endelig betaling følger efter en grundig kontrol af det udførte arbejde under hensyntagen til de forpligtelser, modtageren ifølge sin kontrakt har påtaget sig samt økonomiske og forvaltningsmæssige principper. I alle kontrakter indgår bestemmelser til at forebygge svig (overvågeise af kontraktens gennemførelse, periodiske rapporter, finanskontrolforanstaltninger osv. ). Artikel 5 Budgetmyndighederne fastsætter hvert år midlerne til alle disse foranstaltninger. Artikel 6 Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og regionsudvalget en beretning om anvendelsen af midler, samt en evaluering af, hvorledes de har bidraget til gennemførelse af Fællesskabets målsætning hvert tredje år og første gang i 2001. Artikel 7 Denne beslutning træder i kraft i januar 1998. Udfærdiget i Bruxelles, den. På Rådets vegne Formand (. 0 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Foranstaltninger til støtte og fremme af en bæredygtig og sikker transportpolitik. 2. BUDGETPOST B2-704 3 RETSGRUNDLAG Traktat om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, navnlig artikel 75, 84 og 129D. 4 BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Foranstaltningens generelle formål Den fælles transportpolitiks generelle målsætninger er at opfylde EU-borgeres og -virksomheders transportbehov så effektivt som muligt, samtidig med at den bidrager til de væsentlige målsætninger hvad angår det sociale område, miljø og sikkerhed. Det er en uomgængelig forudsætning for økonomisk vækst, beskæftigelse og en bedre livskvalitet at forene mobilitetsbehovet med miljøbeskyttelse. I stedet for, som tidligere, at øge kapaciteten, bør man derfor i højere grad lægge vægt på en teknisk avanceret intermodal fremgangsmåde. Mobilitetsefterspørgslen bør opfyldes gennem mere effektiv anvendelse af ressourcer, der bygger på egnede teknologier og en hensigtsmæssig regelramme. Arbejdsprogrammet for perioden 1995 til 2000 omfatter derfor foranstaltninger og politikker på tre hovedområder: udvikling af et integreret transportsystem på grundlag af avancerede teknologier, som bidrager til miljømæssige og sikkerhedsmæssige målsætninger: forbedring af kvaliteten sikring og forbedring af det indre markeds funktion med henblik på at fremme effektivitet, udvalg og brugervenlighed inden for transport, samtidig med at der tages hensyn til det sociale aspekt hensigtsmæssig udvikling af den eksterne dimension for at forbedre transportforbindelserne mellem EU og tredjelande med henblik på at garantere EU-virksomheders adgang til transportmarkederne andre steder i verden og med henblik på at sikre, at det indre marked fungerer som det skal. Hvad angår sikkerhed erkendes Fællesskabets rolle i Maastricht-traktaten, hvori EF-traktatens artikel 75 er blevet ændret for netop at inkludere transportsikkerhed. Gennemførelse af det indre marked medfører nemlig øget færdsel i Fællesskabet, s4A og der må derfor træffes foranstaltninger for at fremme transportsikkerhed på landjorden, særlig på vejene, i luften og til søs. Antallet af vejulykker og forskellene mellem medlemsstaterne på dette område viser klart, at det er nødvendigt at fremme de bedste erfaringer, der er indhøstet i medlemsstaterne, og at øge sikkerhedskravene. Det er næppe nødvendigt at minde om EU-dimensionen for transport i luften og til søs og om, at sikkerhedsforanstaltninger bør træffes på koordineret og samordnet måde med de eksisterende specialiserede organisationer. 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens fornyelse Ubestemt varighed. Der foretages en evaluering af de iværksatte foranstaltninger ved udgangen af år 2000 og det diskuteredes på dette tidspunkt, om det vil være gavnligt at fortsætte foranstaltninger. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 5. 1 Ikke-obligatoriske udgifter 5. 2 Opdelte bevillinger 6 UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART Foranstaltningerne med EF-målsætning samfinansieres med andre kilder fra den offentlige og private sektor - principielt op til 50%. Bidrag til internationale organisationer i sektoren. Der indgås kontrakter med konsulenter eller virksomheder (offentlige eller private) med henblik på at indhente de nødvendige informationer og analyser til at udvikle den fælles transportpolitik og det transeuropæiske net i henhold til traktaten. Foranstaltninger omfatter teknisk bistand og uddannelse i tredjelande, der berøres af EU-polkikkerne. Specifikke uddannelses- og oplysningsforanstaltninger med henblik på at fremme den fælles transportpolitik og sikkerhedsforanstaltninger i EU. Udarbejdelse af fællesskabskrav, særlig med henblik på interoperabilitet og sikkerhed. Foranstaltningerne omfatter også udgifter til undersøgelser, ekspertmøder, konferencer og kongresser, oplysning og publikationer, som er direkte forbundet med gennemførelse af de foranstaltninger, hvori de indgår, eksklusive udgifter forbundet med administrationen af disse foranstaltninger eller almindelig administration (se Kommissionens meddelelse af 22. april 1992). 7 FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen De planlagte foranstaltninger omfatter hovedsagelig støtte til offentlige og private organer, som indsender projekter til Kommissionen med målsætninger, der falder i tråd med Fællesskabets målsætninger. De samlede omkostninger i forbindelse med disse projekter varierer meget alt efter målsætning, varighed, størrelsen af det geografiske område de dækker osv. Som eksempel på tidligere foranstaltninger kan nævnes: støtte til Fællesskabets foranstaltninger i forbindelse med europæiske jernbaner, som omfatter alle europæiske jernbaneselskaber for at støtte arbejdet med at definere følgende aspekter forbundet med et net af højhastighedstog: infrastruktur, interoperabilitet og trafikkontrol støtte til nationale foranstaltninger, som er udvalgt af de kompetente nationale myndigheder på grundlag af deres EF-betydning og deres generelle målsætning inden for rammerne af det europæiske år for unge bilister i 1995. Omkostningerne for disse foranstaltninger fastsættes af de ansvarlige for projektet og af Kommissionens kontraktbetingelser, som gør det muligt for Kommissionen at kontrollere beregningen af omkostningerne og vurdere, hvorvidt de er acceptable ved at sammenligne med prisen for lignende tjenesteydelser, som er indhentet under en udbudsprocedure. Omkostningerne for undersøgelser og tjenesteydelser fastsættes på grundlag af tilbud fra tjenesteydelsesleverandører, som er specialiseret på transportområdet. Tilbuddene er indgivet under en udbudsprocedure. 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer Denne meddelelse medfører ikke udgifter udover de midler, der er til rådighed for budgetåret 1996, og de midler der anmodes om i budgetproceduren for 1997. 7. 2. 1. Budgetposter BUDGET 1995 Forpligtelsesbevil linger BUDGET 1996 Forpligtelsesbevil linger BUDGETPRO CEDURE 1997 Forpligtelsesbevil linger B2-704 5,7 mio. ECU 8,5 mio. ECU 7,520 mio. ECU Det er ikke muligt at foretage en sammenligning mellem denne budgetpost og den fremtidige budgetpost B2-704, da denne også omfatter de foranstaltninger, der på nuværende tidspunkt finansieres ud af budgetpost B2-702 som på nuværende tidspunkt ser ud som følger: B2-702 7, 2 mio. ECU 8 mio. ECU 8,075 mio. ECU i'l 7. 2. 2. Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer Fordeling Budget 1995 Budget 1996 Budgetproce dure 1997 Forpligtelsesbevillinger i mio. ECU I. Arbejder forbundet med analyse og evaluering af det transeuropæiske transportnet II. Interoperabilitet og arbejder forbundet med teknisk harmonisering III. Markedsanalyse og indsamling af oplysninger IV. Sikkerhedsforan staltninger - Transport på landjorden - Sikkerhed til søs -Sikkerhed i luften I ALT 0,6 0,3 0,3 3,5 0,5 0,5 5,7 2,2 0,6 0,3 4,0 0,7 0,7 8,5 2,0 0,6 0,5 3,5 0,7 0,7 8,0 Disse lal bygger på anvendelsesformålet for midler hidrørende fra de eksisterende budgetposter B2-702 (specifikke foranstaltninger, navnlig inden for trafiksikkerhed) og B2-704 (iværksættelse og udvikling af en fælles, bæredygtig transportpolitik) i de pågældende år. En anden del af disse midler sigter på forberedende foranstaltninger eller vedrører Kommissionens autonomi og omfattes ikke af det her foreslåede retsgrundlag. 7. 3 Driftsudgifter til undersøgelser, ekspertmøder osv. under del B Forpligtelsesbevillinger i mio. ECU Fordeling Budget 1995 Budget 1996 - Undersøgelser - Oplysninger og publikationer I ALT 0,5 0,3 0,8 0,5 0,3 0,8 7. 4. Forfaldsdagen for flerårige foranstaltninger Budgetprocedure 1997 0,5 0,3 0,8 Ikke relevant, da beløbet fastsættes hvert år under budgetproceduren. sy 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) Kommissionen verificerer støtte, modtagelse af tjenesteydelser og undersøgelser til forberedelse, gennemførelse eller vurdering af et projekt før disse betales under hensyntagen til de kontraktmæssige forpligtelser, økonomiske principper og god økonomisk forvaltning. Forholdsregler mod svig (kontrol, indsendelse af rapporter osv. ) indgår i alle aftaler eller kontrakter, som indgås mellem Kommissionen og støttemodtagerne. Disse foranstaltninger suppleres endvidere med inspektioner på stedet og ekstern revision. 9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 9. 1. 1. De foreslåede foranstaltningers specifikke mål: 1) Effektiv iværksættelse af den fælles transportpolitik og det transeuropæiske net, gennemførelse af foranstaltninger, hvis målsætninger kan være svære at sætte tal på. a) b) c) d) Det er afgørende vigtighed at holde transportmarkedet under observation med henblik på at definere trafikudviklingen og dennes betydning for hele transportsystemet: overkapacitet i nogle sektorer, sandsynlig overbelastning af infrastrukturerne, sikkerhedsrisici, konkurrenceforhold, analyser om transportens og den voksende trafiks påvirkning af miljøet. For at definere det transeuropæiske net kræves en række analyser af den socio-økonomiske og miljømæssige betydning. Endvidere må man for at identificere og fremme projekter af fælles interesse samle de nødvendige oplysninger og aktørerne forbundet med disse projekter. Disse opgaver går ud over finansieringen af de egentlige transeuropæiske net (B5-700). Denne nye politik, som er indført af Maastricht-traktaten, skal fremmes og accepteres. Integrering af transportsystemet indebærer et stort antal tekniske arbejder for at sikre interoperabilitet og udvikling af fælles bestemmelser og krav. Man må derfor forberede tekniske bestemmelser og indholdet af disse bestemmelser og anmode de kompetente organer om at udarbejde de tekniske krav. Den fælles transportpolitik er en af de politikker, der er mest synlige, og den må derfor forklares for offentligheden i bredeste forstand. En række informations- og sensibliseringsforanstaltninger må iværksættes, hvilket i øvrigt imødekommer et voksende krav om forklaringer og oplysninger om Fællesskabets rolle. 2) Gennemførelsen af det indre transportmarked medfører flere rejser rundt omkring i Fællesskabet både for arbejdets og for fornøjelsens skyld. Derfor er sikkerhed på vejene, i luften og til søs blevet en af Fællesskabets vigtigste politikker, hvilket erkendes af Maastricht-traktaten, og som udmunder i foranstaltninger, hvis betydning for Fællesskabet ses i: teknisk harmonisering af transport ad landevej og bestemmelser for vejtrafik indbyrdes tilnærmelse af bestemmelser, tekniske krav og forvaltningen af sikkerhedskontrol med transport på landjorden og til søs forbedring af sikkerhedsforholdene for luftfarten og nedskæring af overbelastning i lufttrafikken sikkerhed inden for transport til søs og særlig bedre uddannelse af søfolk og bestemmelser om trafikregulering nedskæring af farerne forbundet med transport af farligt gods. 3) Den eksterne dimension viser sig gennem foranstaltninger til fremme af transportpolitik uden for Fællesskabet, navnlig i Central- og Østeuropa, i middelhavsområdet, hvor det drejer sig om at sikre det transeuropæiske nets samhørig og at forhandle markedsadgangsbetingelser, som overholder de store linjer i en bæredygtig og sikker transportpolitik. 9. 1. 2. Alle de mennesker, der beskæftiger sig med transport samt brugere af transport indgår i målgruppen, og den omfatter også de nationale og internationale myndigheder inden for transport, navnlig organisationer, der er repræsentative på europæisk niveau. 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen Traktaten erkender vigtigheden af en fælles transportpolitik og udviklingen af fælles transeuropæiske net. Kommissionen spiller i den forbindelse en rolle, som tilpasses dens kompetence på de forskellige områder. Kommissionen skal først og fremmest drage omsorg for, at traktatens bestemmelser overholdes på transportområdet. For at gøre dette, skal den være i besiddelse af de nødvendige instrumenter til at analysere markedet og at handle, når det er påkrævet. Dette er dens hovedansvar. På andre områder, f. eks. i forbindelse med nettene, består dens væsentlige funktion i at samordne medlemsstaternes politikker og sikre samhørighed og interoperabilitet. For at opnå en sikker værditilvækst må den derfor i denne forbindelse bygge på de regionale og nationale aktørers bidrag. Der er blevet etableret vedvarende mekanismer for høring af de pågældende parter for at sikre, at foranstaltningerne svarer til veldefinerede behov på alle niveauer. De foranstaltningerne, der finansieres i denne kontekst, bygger på anbefalinger fra myndighederne, som er udarbejdet af forskellige udvalg (f. eks. for infrastruktur og transport) eller grupper, for hvilke Kommissionen regelmæssigt afholder møder) f. eks. grupper på højt niveau om trafiksikkerhed, telematik og vejtrafik). Hvad angår trafiksikkerhed på landjorden skulle fællesskabsforanstaltningen om bilisters adfærd gerne medføre en samordning af de nationale foranstaltninger og styrke virkningen heraf samtidig med at der opnås en vis størrelsesøkonomi. Kommissionen skal tjene som katalysator for de nationale initiativer og give økonomisk støtte til både offentlige (nationale og lokale) og private. Ved at stille oplysninger til rådighed og ved udveksling af oplysninger kan medlemsstaterne nyde godt af hinandens erfaring, hvilket vil medføre et højere sikkerhedsniveau i Europa ). Muligheden for trafikulykker er f. eks. 4 gange større i Portugal end i Det Forenede Kongerige. Iværksættelse af basen CARE skulle medvirke til at identificere og se størrelsesordenen af problemerne i forbindelse med trafiksikkerhed og også vurdere foranstaltningernes effektivitet (Rådets beslutning nr. 93/704/EØF af 30. 11. 1993). Kommissionen har en klart defineret kompetence med hensyn til forbedring af passiv og aktiv trafiksikkerhed for køretøjer gennem teknisk harmonisering inden for det indre marked (modtagelse af køretøjer). Man må derfor indgående undersøge alle de tekniske aspekter, som kan bidrage til at forbedre Fællesskabets lovgivning om aktiv og passiv køresikkerhed. På grund af stigningen i den grænseoverskridende trafik i Fællesskabet, må man forbedre jævn afvikling af trafikken og trafiksikkerhed ved at give brugerne af vejen et miljø, der er så genkendeligt som muligt (trafiksignaler, færdselslove osv. ). Kommissionen må være endnu mere opmærksom på grænseoverskridende transport af farligt gods, således at de nødvendige forebyggende foranstaltninger kan udarbejdes. Med hensyn til sikkerhed til søs har Kommissionens handlingsprogram, som er beskrevet i dens meddelelse om en fælles politik til søs, givet sig udslag i vedtagelse af flere fællesskabsretsakter om havnestatens kontrol med fartøjer. Uddannelsesforanstaltninger er særlig vigtige på dette område. Når informations- og forvaltningssystemer om søtrafik skal indgå i det transeuropæiske transportnet, må der iværksættes undersøgelser og pilotprojekter om foranstaltninger til at sikre interoperabilitet og forbindelser til nettet (særlig standardisering). Hvad angår sikkerhed inden for luftfart sigter en række foranstaltninger på at skabe en ramme bestående af sammenhængende bestemmelser og effektive opfølgningsmekanismer for de nationale myndigheder. Kommissionen har i denne forbindelse foreslået oprettelse af en international organisation for civil luftfartssikkerhed, som Fællesskabet skal være medlem af. Det må i denne forbindelse påtage sig de økonomiske foranstaltninger, som det medfører. Samtidig og for at forberede Fællesskabets stilling i de besluttende organer i denne organisation, må Kommissionen råde over en række analysering- og M evalueringsinstrumenter. Den ønsker derfor at skabe et system til modtagelse og behandling af rapporter om luftfartsulykker og arbejde med spørgsmålet om den menneskelige faktor, således at man kan fastsætte denne organisations prioriteter og dens aktivitet, hvad angår det juridiske aspekt. Den næste række foranstaltninger vedrører harmonisering og integrering af trafikkontrolsystemerne inden for luftfart i Europa. Her drejer det sig først og fremmest om at finde den bedst mulige institutionelle ramme og at støtte standardiseringsaktiviteterne, som er helt uomgængelige. I sin hvidbog om styring af lufttrafikken udtaler Kommissionen, at der bør oprettes en myndighed, der har ansvaret for den effektive anvendelse af det europæiske luftrum, og som har ansvaret for at vedtage og håndhæve bestemmelser, krav og procedurer i den forbindelse. Som i ovennævnte tilfælde skal Kommissionen selvfølgelig være medlem af denne organisation, hvor den skal fremme sine interesser. Kommissionen skal derfor råde over de nødvendige analyserings- og evalueringsinstrumenter for at kunne forberede de nødvendige fælles holdninger. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen Kommissionen aflægger regelmæssig beretning til Rådet og Parlamentet om udviklingen af den fælles transportpolitik, som skal drøftes på politisk plan med henblik på at præcisere de nødvendige retningslinjer. Hvidbogen af december 1992 er et referenceinstrament med henblik på at evaluere de foranstaltninger, der er blevet iværksat med henblik på at gennemføre Fællesskabets målsætninger. Kommissionen har klart defineret de store linjer inden for den fælles transportpolitik og midlerne til at gennemføre dem. På baggrund af kommentarerne fra relevante kredse og fra Fællesskabets institutioner, har Kommissionen fastsat et arbejdsprogram for perioden 1995-2000. Der bliver foretaget en evaluering af programmets resultater i 2000, således at man kan fastsætte Fællesskabets nye retningslinjer fra år 2000 og videre frem. Denne evaluering indeholder også en vurdering af resultaterne sammenlignet med de ønskede målsætninger. Der kan anvendes en række indikatorer til denne evaluering, f. eks. trafikudvikling pr. transportmåde, transportsektorens betydning for forurenende emissioner, regionernes adgang til det transeuropæiske net (med anvendelse af kriterier som tid eller afstand). Man er ved at fastsætte disse indikatorer. Hvad angår transportnet har foranstaltningerne, der er blevet finansieret af denne budgetkonto, muliggjort en bedre evaluering af Fællesskabets økonomiske indsats inden for transportinfrastruktur og udarbejdelse af en strategi til udvikling af det transeuropæiske transportnet, således som det forelægges i de retningslinjer for en fællesskabsstrategi, der blev vedtaget af Rådet og Parlamentet i juli 1996. A Hvad angår sikkerhed, er der blevet udarbejdet en række rapporter, navnlig til Rådet og Europa-Parlamentet, om iværksættelse af de forskellige foranstaltninger. Eksterne revisionsforanstaltninger for at verificere, hvorledes støttemidlerne anvendes. Med hensyn til vejtrafiksikkerhed er der blevet oprettet et handlingsprogram i nært samarbejde af højtstående repræsentanter for medlemsstaterne, og den tilladte støtte er i overensstemmelse med handlingsprogrammet. Man er ligeledes ved at udarbejde indikationerne 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION Denne del sendes samtidig til GD XIX og GD IX, som derefter sender den til GD XIX med sin udtalelse. Mobilisering af det nødvendige administrative personale afhængig af Kommissionens årlige beslutning om tildeling af personale, idet der særlig tages hensyn til de stillinger og de supplerende midler, som budgetmyndigheden beslutter. 10. 1 Betydning for beskæftigelsen Foranstaltningerne vedrører alle tjenestegrene inden for generaldirektoratet for transport. Der bliver ikke behov for yderligere personale. Stilling Personale til administration ai foranstaltningen faste stillinger midlertidige stillinger heraf varighed ude fra kommende personale anvendelse af eksisterende ressourcer i det pågældende GD eller tjeneste Fastansatte eller midlertidigt ansatte A B C Andet personale I alt Hvis der skal anvendes yderligere personale, angives tidspunktet 1 Ve; 10. 2 Udgifter som følge af yderligere personale Beløb Beregningsmetode (i ecu) Fastansatte Midlertidigt ansatte Andet personale (angiv budgetpost) lait Disse tal angiver de samlede omkostninger forbundet med yderligere personale under hele foranstaltningens varighed, hvis denne har en fast varighed, for 12 måneder, hvis den er af ubestemt varighed. 10. 3. Betydningen for andre driftsudgifter Denne udgift er ubetydelig, og kan forventes absorberet af generaldirektoratets løbende driftsbudget. Budgetpost (nr. og betegnelse) Beløb Beregningsmetode lait Disse tal angiver de samlede omkostninger forbundet med yderligere personale under hele foranstaltningens varighed, hvis denne har en fast varighed, for 12 måneder, hvis den er af ubestemt varighed. X. I > ISSN 0254-1459 KOM(96) 654 endelig udg. DOKUMENTER DA 07 15 01 Katalognummer : CB-C0-96-667-DA-C ISBN 92-78-13262-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg z*


title: Décision du Comité mixte de l'EEE nº 72/96 du 13 décembre 1996 modifiant l'annexe II (réglementations techniques, normes, essais et certification) de l'accord EEE

eurovoc_concepts:
Community certification
European Economic Area
agreement (EU)
electromagnetic interference
motor vehicle
technical standard

text: L_1997100FR. 01006001. xml 17. 4. 1997    FR Journal officiel de l'Union européenne L 100/60 DÉCISION DU COMITÉ MIXTE DE L'EEE No 72/96 du 13 décembre 1996 modifiant l'annexe II (réglementations techniques, normes, essais et certification) de l'accord EEE LE COMITÉ MIXTE DE L'EEE, vu l'accord sur l'Espace économique européen, modifié par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-après dénommé «l'accord», et notamment son article 98, considérant que l'annexe II de l'accord a été modifiée par la décision du Comité mixte de l'EEE no 62/95 (1); considérant que la directive 95/54/CE de la Commission, du 31 octobre 1995, portant adaptation au progrès technique de la directive 72/245/CEE du Conseil concernant le rapprochement des législations des États membres relatives à la suppression des parasites radioélectriques produits par les moteurs à allumage commandé équipant les véhicules à moteur et portant modification de la directive 70/156/CEE du Conseil concernant le rapprochement des législations des États membres relatives à la réception des véhicules à moteur et de leurs remorques (2), doit être incorporée dans l'accord, DÉCIDE: Article premier 1. Le tiret suivant est ajouté au point 1 (directive 70/156/CEE du Conseil) du chapitre I de l'annexe II de l'accord: «— 395 L0054: directive 95/54/CE de la Commission du 31 octobre 1995 (JO no L 266 du 8. 11. 1995, p. 1). » 2. Le tiret suivant est ajouté au point 11 (directive 72/245/CEE du Conseil) du chapitre I de l'annexe II de l'accord: «— 395 L 0054: directive 95/54/CE de la Commission du 31 octobre 1995 (JO no L 266 du 8. 11. 1995, p. 1). » Article 2 Les textes de la directive 95/54/CE en langues islandaise et norvégienne, qui sont annexés aux versions linguistiques respectives de la présente décision, font foi. Article 3 La présente décision entre en vigueur le 1er janvier 1997, à condition que toutes les notifications prévues à l'article 103 paragraphe 1 de l'accord aient été faites au Comité mixte de l'EEE. Article 4 La présente décision est publiée dans la section EEE et au supplément EEE du Journal officiel des Communautés européennes. Fait à Bruxelles, le 13 décembre 1996. Par le Comité mixte de l'EEE Le président H. HAFSTEIN (1)  JO no L 301 du 14. 12. 1995, p. 36. (2)  JO no L 266 du 8. 11. 1995, p. 1


title: Verordening (EG) nr. 2377/96 van de Commissie van 13 december 1996 houdende wijziging van Verordening (EG) nr. 1261/96 tot vaststelling van de geraamde balans voor de voorziening van de Canarische eilanden met de produkten van de sector wijn waarvoor de in de artikelen 2 tot en met 5 van Verordening (EEG) nr. 1601/92 van de Raad bedoelde specifieke regeling geldt

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU aid
aid system
supply
supply balance sheet
wine


title: Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 82/96 tat-13 ta' Diċembru 1996 li temenda l-Anness XX (Ambjent) għall-Ftehim taż-ŻEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
eco-label
environmental protection
facsimile
paper

formats: html pdf print

text: 11/Vol. 2 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 237 21997D0417(11) 17. 4. 1997 IL-GURNAL UFFICJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 100/71 DECIŻJONI TAL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE Nru 82/96 tat-13 ta' Dicembru 1996 li temenda l-Anness XX (Ambjent) ghall-Ftehim taż-ŻEE IL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE, Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif aggustat bil-Protokoll li Jaggusta l-Fte- him ghaż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn iżjed 'il quddiem issir referenza ghalih bhala l-Ftehim, u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tieghu, Billi l-Anness XX ghall-Ftehim gie emendat bid-Deciżjoni tal-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Nru 68/96 tat-22 ta' Novembru 1996 (1); Billi d-Deciżjoni tal-Kummissjoni 96/467/KEE tas-16 ta' Lulju 1996 li tistabbilixxi l-kriterji ekologici ghall- ghoti ta' tikketta-eko tal-Komunità ghal karta ghall-ikkuppjar (2) ghandha tigi inkorporata fil-Ftehim; IDDECIEDA DAN LI GEJ: Artikolu 1 Dan il-punt li gej ghandu jiddahhal wara l-punt 2ej (Deciżjoni tal-Kummissjoni 96/337/KE fl-Anness XX ghall-Ftehim: “2ek. 396 D 467: Id-Deciżjoni tal-Kummissjoni 96/467/KEE tas-16 ta' Lulju 1996 li tistabbilixxi l-kri- terji ekologici ghall-ghoti ta' tikketta-eko tal-Komunità ghal karta ghall-ikkuppjar (GU L 192, tat-2. 8. 1996, p. 26). ”. It-testi tad-Deciżjoni tal-Kummissjoni 96/467/KE fil-lingwa Islandiża u f'dik Norvegiża, li huma annessi ghall-verżjonijiet tal-lingwi rispettivi ta' din id-Deciżjoni, huma awtentici. Artikolu 2 Artikolu 3 Din id-Deciżjoni ghandha tidhol fis-sehh nhar l-1 ta' Jannar 1997, sakemm ikunu gew maghmula n-notifiki kollha taht l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ghall-Kumitat Kongunt taż-ŻEE. Din id-Deciżjoni ghandha tigi ppubblikata fis-Sezzjoni taż-ŻEE ta', u fis-Suppliment taż-ŻEE ghall-Gurnal Ufficjali tal-Komunitajiet Ewropej. Artikolu 4 Maghmula fi Brussel, fit-13 ta' Dicembru 1996. Ghall-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Il-President H. HAFSTEIN (1) GU L 71, ta' l-13. 3. 1997, p. 42. (2) GU L 192, tat-2. 8. 1996, p. 26


title: Wetgevingsresolutie houdende advies van het Europees Parlement inzake de ontwerp-aanbeveling van de Raad inzake een parkeerkaart voor gehandicapten (COM(95)0696 C4-0082/96 95/0353(SYN))

eurovoc_concepts:
disabled person
facilities for the disabled


title: Grundutbildning, vidareutbildning, forsking : Hinder för rörlighet över gränserna.

eurovoc_concepts:
free movement of persons
scientific exchange
student mobility
vocational training


title: Sporazum med Evropsko skupnostjo in Združenimi mehiškimi državami o sodelovanju na področju nadzora nad predhodnimi sestavinami in kemijskimi snovmi, ki se pogosto uporabljajo v nedovoljeni proizvodnji prepovedanih drog ali psihotropnih snovi

eurovoc_concepts:
Mexico
administrative cooperation
chemical product
cooperation agreement (EU)
drug addiction
drug traffic
illicit trade
psychotropic substance

text: 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 185 21997A0319(01) L 77/24 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 19. 3. 1997 med Evropsko skupnostjo in Združenimi mehiškimi državami o sodelovanju na področju nadzora nad predhodnimi sestavinami in kemijskimi snovmi, ki se pogosto uporabljajo v nedovoljeni proizvodnji prepovedanih drog ali psihotropnih snovi SPORAZUM EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“ na eni strani, in ZDRUŽENE MEHIŠKE DRŽAVE v nadaljnjem besedilu „Mehika“ na drugi strani, v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, STA SE ODLOČENI, da preprečita in se bojujeta proti nedovoljeni proizvodnji prepovedanih drog in psihotropnih snovi z nadziranjem oskrbe s predhodnimi sestavinami in kemijskimi snovmi, ki se pogosto uporabljajo v te namene; PRIZNAVAJOČ člen 12 Konvencije Združenih narodov proti nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami psihotropnimi snovmi iz leta 1988; in POTRJUJOČ potrebo po krepitvi mednarodnega sodelovanja s sklenitvijo dvostranskih sporazumov, zlasti med regijami in državami, ki so vpletene v izvoz, uvoz in tranzit nadzorovanih snovi; PREPRIČANI, da predstavlja mednarodna trgovina poseben dejavnik tveganja in da lahko to nevarnost preprečijo samo dogovori o sodelovanju med zadevnimi regijami, zlasti s povezovanjem izvoznega in uvoznega nadzora nadzorovanih snovi; POTRJUJOČ svojo skupno zavezanost ustanavljanju mehanizmov za pomoč in sodelovanje med Mehiko in Skupnostjo pri preprečevanju preusmerjanja nadzorovanih snovi v nedovoljeno uporabo, v skladu z usmeritvami in ukrepi, sprejetimi na mednarodni ravni; ODLOČILI skleniti Sporazum o sodelovanju pri nadzoru predhodnih sestavin in kemijskih snovi, ki se pogosto uporabljajo v nedovoljeni proizvodnji prepovedanih drog ali psihotropnih snovi, in sta v ta namen imenovali svoje pooblaščence: ZA EVROPSKO SKUPNOST: John F. COGAN, Minister pooblaščenec, Namestnik stalnega predstavnika Irske, Alfred KOMAZ Direktor v Generalnem direktoratu „Carine in posredno obdavčevanje“ (GD XXI, Direktorat A) Komisije Evropskih skupnosti ZA ZDRUŽENE MEHIŠKE DRŽAVE: Manuel ARMENDARIZ ETCHEGARAY Izredni veleposlanik in pooblaščenec, Vodja mehiške misije pri Evropski uniji, KI so se po izmenjavi pooblastil v pravilni in predpisani obliki, DOGOVORILI O NASLEDNJEM: Člen 1 Področje uporabe 1. Ta sporazum določa ukrepe za krepitev upravnega sodelova- nja med pogodbenicama pri preprečevanju preusmerjanja snovi, ki se pogosto uporabljajo za nedovoljeno proizvodnjo prepove- danih drog ali psihotropnih snovi, brez poseganja v ustrezno pri- znavanje legitimnih interesov trgovine in industrije. 2. Pogodbenici si bosta v ta namen, tako kot je določeno v tem sporazumu, pomagali zlasti pri: (a) spremljanju trgovine z nadzorovanimi snovmi med pogodbe- nicama, da bi preprečili njihovo preusmerjanje v nedovoljene namene; in (b) zagotavljanju medsebojne upravne in pravne pomoči, pri čemer zagotovita, da se ustrezne določbe zakonodaje o nad- zoru trgovine s snovmi pravilno uporabljajo. 186 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 3. Brez poseganja v morebitne spremembe, ki se lahko sprejmejo v okviru pristojnosti Mešane skupine za spremljanje, se ta sporazum uporablja za kemijske snovi, naštete v Prilogi h Kon- venciji Združenih narodov zoper nezakonit promet mamil in psihotropnih snovi iz leta 1988, kot je bila spremenjena, v nadalj- njem besedilu „nadzorovane snovi“. Člen 2 Spremljanje trgovanja 1. Pogodbenici se na lastno pobudo med seboj posvetujeta in obveščata o vsakem sumu o preusmeritvi nadzorovanih snovi v nedovoljeno proizvodnjo prepovedanih drog ali psihotropnih snovi, zlasti če gre za pošiljko nenavadnega obsega ali v nenavad- nih okoliščinah. 2. Pristojni organ pogodbenice izvoznice pri nadzorovanih sno- veh, naštetih v prilogi A k temu sporazumu, ob izdaji izvoznega dovoljenja in pred odpremo pošiljke posreduje kopijo dovoljenja pristojnemu organu pogodbenice uvoznice. Če dobavitelj v državi izvoznici uporablja odprto individualno dovoljenje, ki pokriva več posamičnih izvozov, se posredujejo ustrezne informacije. 3. Za nadzorovane snovi, naštete v Prilogi B k temu sporazumu, se izvoz dovoli samo s privoljenjem pogodbenice uvoznice. 4. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta vzajemno in pravočasno zagotavljali povratne informacije o vseh informacijah, predvide- nih v tem členu in o vseh ukrepih, ki jih ta člen zahteva. 5. Pri izvajanju zgoraj navedenih ukrepov nadzora trgovine se ustrezno upoštevajo legitimni interesi trgovine. Zlasti v primerih iz odstavka 3 mora biti odgovor pogodbenice uvoznice predlo- žen v 20 delovnih dneh po prejetju sporočila pogodbenice izvo- znice. Če v tem roku ni odgovora, se šteje, da je uvoz dovoljen. Zavrnitev izdaje uvoznega dovoljenja se pisno sporoči pogodbenici izvoznici v navedenem roku in mora biti utemeljena. Člen 3 Začasna ustavitev pošiljke 1. Brez poseganja v morebitno izvajanje tehničnih ukrepov pre- gona, se pošiljke začasno ustavijo, če po mnenju katere od pogod- benic obstaja utemeljen sum, da bodo nadzorovane snovi preusmerjene v nedovoljeno proizvodnjo prepovedanih drog in psihotropnih snovi, ali če v primerih, opisanih v členu 2(3), pogodbenica uvoznica zahteva začasno ustavitev pošiljke. 2. Pogodbenici se v okviru sodelovanja medsebojno oskrbujeta z vsemi informacijami, ki se nanašajo na domnevne preusmeritve. Člen 4 Medsebojna upravna pomoč 1. Pogodbenici si na lastno pobudo ali na zaprosilo posredujeta vse informacije za preprečevanje preusmerjanja nadzorovanih snovi v nedovoljeno proizvodnjo prepovedanih drog in psihotropnih snovi in raziskujeta primere domnevnih preusmeri- tev. Če je potrebno, sprejmeta ustrezne previdnostne ukrepe za preprečevanje preusmerjanja. 2. Vsako zaprosilo za informacije ali za uvedbo previdnostnih ukrepov se čimprej izpolni. 3. Zaprosila za upravno pomoč se obravnavajo v skladu z zakoni, predpisi in drugimi zakonskimi sredstvi zaprošene pogodbenice. 4. Pogodbenici si med seboj pomagata pri zagotavljanju doka- zov. 5. Upravno sodelovanje, predvideno po tem členu, ne posega v pravila o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah, prav tako pa se ne uporablja za informacije, pridobljene s pooblastili, ki se izvajajo na zahtevo pravosodnega organa, razen če slednji to dovoli. 6. Zaprosi se lahko za informacije o kemijskih snoveh, ki se pogosto uporabljajo v nedovoljeni proizvodnji prepovedanih drog ali psihotropnih snovi, vendar niso zajete v področje uporabe tega sporazuma. Člen 5 Izmenjava informacij in zaupnost 1. Vse informacije, sporočene v kakršni koli obliki v skladu s tem sporazumom, so zaupne ali omejene narave, glede na pravila, ki se uporabljajo v državah pogodbenicah. Zanje velja obveznost varovanja uradne tajnosti in morajo biti varovane kot podobne informacije v skladu z ustreznimi zakoni pogodbenice, ki jih je prejela, in po ustreznih določbah, ki se uporabljajo za organe Skupnosti. 2. Osebni podatki se lahko izmenjujejo le pod pogojem, da se pogodbenica, ki jih je prejela, zaveže, da bo tem podatkom zago- tovila vsaj takšno raven varstva, kakor jo uporablja pogodbenica, ki je te podatke poslala. 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 187 3. Pridobljene informacije se uporabljajo samo za namene tega sporazuma. Če ena od pogodbenic zahteva te informacije za druge namene, mora predhodno zaprositi upravni organ, ki je informacijo posredoval, za pisno dovoljenje. Poleg tega mora upoštevati omejitve, ki jih določi ta organ. sodelovanje s trgovino in industrijo. Takšno tehnično sodelovanje lahko zlasti zadeva programe usposabljanja in izmenjave za zadevne uradnike, kot tudi opremo, potrebno za izvajanje tega sporazuma. 4. Odstavek 3 ne preprečuje uporabe informacij v sodnih ali upravnih postopkih, ki se sprožijo zaradi neizpolnjevanja zako- nodaje o nadzoru snovi. O taki uporabi se obvesti pristojni organ, ki je navedeno informacijo posredoval. 2. Kadar se razvijejo nove metode ali tehnike, ki omogočajo hitro prepoznavanje nadzorovanih snovi, pogodbenica, ki izve zanje, posreduje drugi pogodbenici vse ustrezne informacije, s čemer zagotavlja najučinkovitejšo uporabo tega sporazuma. Člen 6 Izjeme pri obveznosti zagotavljanja pomoči 1. Pogodbenici si prizadevata, da samodejno nudita informacije in pomoč, za katere sta zaprošeni. Člen 8 Ukrepi za izvajanje 1. Pogodbenici sporazum ob upoštevanju potrebe po doslednem pristopu k zakonodaji o nad- zoru snovi za celoten ameriški kontinent. si prizadevata izvajati ta 2. Če zaprošena pogodbenica meni, da bi ugoditev zaprosilu: 2. Vsaka pogodbenica imenuje pristojni organ ali pristojne organe za usklajevanje uporabe tega sporazuma. Ti organi so v neposrednih medsebojnih stikih za namene tega sporazuma. — kršila suverenost Združenih mehiških držav ali države članice Skupnosti, 3. Pogodbenici se obveščata o določbah, ki izvajanje tega sporazuma. jih sprejmeta za — predstavljala resno vprašanje javne politike, varnosti ali drugih bistvenih interesov, zlasti v primerih iz člen 5(2), ki zadeva fizične osebe, ali — bila v nasprotju s pravnim sistemom zaprošene pogodbenice, vključno s pravnim sistemom držav članic Skupnosti, ki nudijo pomoč, lahko pomoč zavrne ali jo pogoji z izpolnjevanjem nekaterih pogojev ali zahtev. 3. Če pogodbenica zaprosi za pomoč, ki je sama delno ali v celoti ne bi mogla nuditi, če bi bila sama zaprošena zanjo, v svojem zaprosilu to navede. Druga pogodbenica se nato odloči, v kakšni obliki bo odgovorila na zaprosilo. Člen 9 Mešana skupina za spremljanje 1. Ustanovi se Mešana skupina za spremljanje pri nadzoru predhodnih sestavin in kemijskih snovi, v nadaljevanju „Mešana skupina za spremljanje“, v kateri sta zastopani obe pogodbenici tega sporazuma. 2. Mešana skupina za spremljanje sprejema sklepe in priporočila sporazumno. Sestane se praviloma enkrat na leto, datum, kraj in dnevni red zasedanja pa se določijo sporazumno. S pristankom obeh pogodbenic se lahko skličejo tudi izredni sestanki. 4. Če je pomoč odklonjena, je treba odločitev in razloge zanjo brez odlašanja sporočiti drugi pogodbenici. 3. Mešana skupina za spremljanje sprejme svoj poslovnik. Člen 7 Člen 10 Tehnično in znanstveno sodelovanje Pristojnosti Mešane skupine za spremljanje 1. Pogodbenici sodelujeta pri opredeljevanju novih metod preusmerjanja in pri oblikovanju ustreznih protiukrepov, skupaj tehničnim sodelovanjem, namenjenim krepitvi upravnih s struktur in struktur pregona na tem področju ter spodbujata 1. Mešana skupina za spremljanje upravlja Sporazum in zagotav- lja njegovo pravilno izvajanje. V ta namen: — preučuje in razvija sredstva za zagotavljanje pravilnega delo- vanja tega sporazuma, 188 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 — jo pogodbenici redno obveščata o svojih izkušnjah pri uporabi tega sporazuma, — sprejema odločitve v primerih, predvidenih v odstavku 2, — daje priporočila v primerih, predvidenih v odstavku 3, — preučuje in razvija ukrepe za tehnično pomoč iz člena 7, — preučuje in razvija druge možne oblike sodelovanja pri zade- vah v zvezi s predhodnimi sestavinami in kemijskimi snovmi. 2. Mešana skupina za spremljanje sporazumno sprejema odločitve o spreminjanju prilog A in B. Pogodbenici te odločitve izvajata v skladu z lastno zakonodajo. Če je predstavnik pogodbenice v Mešani skupini za spremljanje sprejel odločitev, pri kateri je treba dokončati notranje postopke, potrebne za njeno izvajanje, začne odločitev veljati prvi dan dru- gega meseca po uradnem obvestilu o dokončanju teh postopkov, če za to ni naveden določen datum. 3. Mešana skupina za spremljanje pogodbenicama priporoča: (a) spremembe tega sporazuma; (b) druge ukrepe, potrebne za njegovo izvajanje. Ti dvostranski sporazumi ne posegajo v določbe Skupnosti o posredovanju katerih koli informacij med pristojnimi upravnimi organi Skupnosti, pridobljenih v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta sporazum in bi lahko bile v interesu Skupnosti. 2. Pogodbenici se prav tako obvestita o vseh ukrepih na področju nadzora snovi, sprejetih skupaj z drugimi državami. Člen 12 Začetek veljavnosti Ta sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi listine o ratifikaciji, datumu, ko sta pogodbenici sprejetju ali odobritvi, sprejete v skladu s svojima zakonodajama. izmenjali Člen 13 Trajanje in odpoved 1. Ta sporazum se sklene za pet let in se, če ni drugače določeno, tiho podaljšuje za enaka obdobja. 2. Ta sporazum se lahko spremeni s soglasnim dogovorom pogodbenic. 3. Pogodbenica se lahko umakne iz tega sporazuma tako, da 12 mesecev prej o tem pisno obvesti drugo pogodbenico. Člen 11 Drugi sporazumi Člen 14 Verodostojna besedila 1. Brez poseganja v določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, določbe tega sporazuma nadomestijo določbe dvo- stranskih sporazumov, sklenjenih med eno ali več državami čla- nicami Skupnosti in Združenimi mehiškimi državami, v kolikor so te nezdružljive z določbami tega sporazuma. Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v danskem, francoskem, nemškem, nizozemskem, angleškem, grškem, italijanskem, portugalskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. finskem, 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 189 Hecho en Bruselas, el trece de diciembre de mil novecientos noventa y seis. Udfærdiget i Bruxelles den trettende december nitten hundrede og seks og halvfems. Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Dezember neunzehnhundertsechsundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι. Done at Brussels on the thirteenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-six. Fait à Bruxelles, le treize décembre mil neuf cent quatre-vingt-seize. Fatto a Bruxelles, addì tredici dicembre millenovecentonovantasei. Gedaan te Brussel, de dertiende december negentienhonderd zesennegentig. Feito em Bruxelas, em treze de Dezembro de mil novecentos e noventa e seis. Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi. Som skedde i Bryssel den trettonde december nittonhundranittiosex. 190 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen Por los Estados Unidos Mexicanos 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 191 PRILOGA A Snovi, za katere veljajo ukrepi iz člena 2(2) Anhidrid ocetne kisline Aceton Antranilna kislina Etil eter Fenilocetna kislina Piperidin 192 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 PRILOGA B Snovi, za katere veljajo ukrepi iz člena 2(3) 1-fenil-2-propanon (fenilaceton) 3,4 Methylenedioxy-phenyl propan-2-one Efedrin Ergometrin Ergotamin Izosafrol Lisergična kislina Piperonal Psevdoefedrin Safrol


title: Gemensamma EES-Kommitténs beslut nr 83/96 av den 13 december 1996 om ändring av protokoll 31 till EES-avtalet om samarbete inom särskilda områden utöver de fyra friheterna

eurovoc_concepts:
EU programme
European Economic Area
association agreement (EU)
communications industry
information technology
protocol to an agreement


title: Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 77/96 od 13. prosinca 1996. o izmjeni Priloga VI. (Socijalno osiguranje) Sporazumu o EGP-u

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
interpretation of the law
migrant worker
social security

text: L_1997100HR. 01006601. xml 11/Sv. 055 HR Službeni list Europske unije 47 21997D0417(06) L 100/66 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 13. 12. 1996. ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a br. 77/96 od 13. prosinca 1996. o izmjeni Priloga VI. (Socijalno osiguranje) Sporazumu o EGP-u ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a, uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je prilagođen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98. , budući da je Prilog VI. Sporazumu izmijenjen Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 64/96 (1); budući da Odluku br. 162 od 31. svibnja 1996. o tumačenju članka 14. stavka 1. i članka 14. b stavka 1. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1408/71 o zakonodavstvu koje se primjenjuje na izaslane radnike, koju je donijela Upravna komisija Europskih zajednica za socijalno osiguranje radnika migranata (2), treba unijeti u Sporazum, ODLUČIO JE: Članak 1. Tekst točke 27. (Odluka br. 128) u Prilogu VI. Sporazumu briše se. Članak 2. Iza točke 42. g (Odluka br. 161) u Prilogu VI. Sporazumu umeće se sljedeća točka: „42. h 396 D 0554: Odluka br. 162 od 31. svibnja 1996. o tumačenju članka 14. stavka 1. i članka 14. b stavka 1. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1408/71 o zakonodavstvu koje se primjenjuje na izaslane radnike (SL L 241, 21. 9. 1996. , str. 28. ). ” Članak 3. Tekstovi Odluke br. 162 na islandskom i norveškom jeziku koji su priloženi odnosnim jezičnim inačicama ove Odluke, vjerodostojni su. Članak 4. Ova Odluka stupa na snagu 1. siječnja 1997. , pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a. Članak 5. Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica. Sastavljeno u Bruxellesu 13. prosinca 1996. Za Zajednički odbor EGP-a Predsjednik H. HAFSTEIN (1)  SL L 71, 13. 3. 1997. , str. 34. (2)  SL L 241, 21. 9. 1996. , str. 28


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Decision concerning the objectives and detailed rules for restructuring the Community fisheries sector for the period from 1 January 1997 to 31 December 2002 with a view to achieving a balance on a sustainable basis between resources and their exploitation (COM(96)0237 C4-0438/96 96/0142(CNS))

eurovoc_concepts:
Community fisheries
ecological balance
exploitation of resources
fishery resources
over-exploitation of resources


title: Commission Regulation (EC) No 2375/96 of 13 December 1996 amending Regulation (EC) No 3223/94 on detailed rules for the application of the import arrangements for fruit and vegetables


title: Verordening (EG) nr. 2375/96 van de Commissie van 13 december 1996 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 3223/94 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Regulation amending Regulation (EEC) 3508/92 establishing an integrated administrative and control system for certain Community aid schemes ('integrated system') (COM(96)0174 C4-0313/96 96/0122(CNS))

eurovoc_concepts:
EU aid
common agricultural policy
financial control


title: Resolução legislativa que contém o parecer do Parlamento Europeu sobre a proposta de decisão do Conselho relativa aos objectivos e regras de reestruturação do sector das pescas da Comunidade, no período compreendido entre 1 de Janeiro de 1997 e 31 de Dezembro de 2002, tendo em vista alcançar, numa base sustentável, o equilíbrio entre os recursos e a sua exploração (COM(96)0237 C4-0438/96 96/ 0142(CNS))


title: Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 76/96 tat-13 ta' Diċembru 1996 li temenda l-Anness II (Regolamenti, standards, ittestjar u ċertifikazzjoni tekniċi) għall-Ftehim taż-ŻEE

eurovoc_concepts:
Community certification
European Economic Area
agreement (EU)
commercial vehicle
technical standard
weight and size

text: 11/Vol. 2 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 231 21997D0417(05) 17. 4. 1997 IL-GURNAL UFFICJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 100/65 DECIŻJONI TAL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE Nru 76/96 tat-13 ta' Dicembru 1996 li temenda l-Anness II (Regolamenti, standards, ittestjar u certifikazzjoni teknici) ghall-Ftehim taż-ŻEE IL-KUMITAT KON{UNT TAŻ-ŻEE, Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif aggustat bil-Protokoll li jaggusta l-Fte- him ghaż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn iżjed 'il quddiem issir referenza ghalih bhala l-Ftehim, u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tieghu, Billi l-Anness II ghall-Ftehim gie emendat bid-Deciżjoni tal-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Nru 62/95 tad-29 ta' Settembru 1995 (1); Billi d-Direttiva tal-Kummissjoni 95/48/KE ta' l-20 ta' Settembru 1995 li taddatta ghall-progress tekniku d-Direttiva tal-Kunsill 92/21/KEE dwar il-piżijiet u d-dimensjonijiet ta' vetturi b'makna ta' kategorija M1 (2) ghandha tigi inkorporata fil-Ftehim, IDDECIEDA DAN LI GEJ: Artikolu 1 L-inciż li gej ghandu jigi miżjud wara l-punt 45b (Direttiva tal-Kunsill 92/21/KEE) l-Anness II ghall-Ftehim: fil-Kapitolu I ta' “– 395 L 0048: Id-Direttiva tal-Kummissjoni 95/48/KE ta' l-20 ta' Settembru 1995 (GU L 233, tat-30. 9. 1995, p. 73). ” It-testi tad-Direttiva tal-Kummissjoni 95/48/KE fil-lingwa Islandiża u f'dik Norvegiża, ghall-verżjonijiet tal-lingwi rispettivi ta' din id-Deciżjoni, huma awtentici. li huma annessi Artikolu 2 Din id-Deciżjoni ghandha tidhol fis-sehh nhar l-1 ta' Jannar 1997, sakemm ikunu gew maghmula n-notifiki kollha taht l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ghall-Kumitat Kongunt taż-ŻEE. Artikolu 3 Din id-Deciżjoni ghandha tigi ppubblikata fis-Sezzjoni taż-ŻEE ta', u fis-Suppliment taż-ŻEE ghall-Gurnal Ufficjali tal-Komunitajiet Ewropej. Artikolu 4 Maghmula fi Brussel, fit-13 ta' Dicembru 1996. Ghall-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Il-President H. HAFSTEIN (1) GU L 301, tat-14. 12. 1995, p. 36. (2) GU L 233, tat-30. 9. 1995, p. 73