eurovoc_concepts:
Greenland
catch by species
catch quota
fishing agreement
fishing regulations

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 16 12. 1996 COM(96) 692 final Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se distribuyen las cuotas de capturas comunitarias de 1997 en aguas de Groenlandia (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS La Comunidad Europea, por una parte, y el Gobierno de Dinamarca y el Gobierno local de Groenlandia, por otra, acordaron ampliar por un nuevo período de seis años, hasta el 31 de diciembre de 2000, el Acuerdo pesquero celebrado en 1994. Las Partes del Acuerdo concertaron posteriormente un Tercer Protocolo pesquero que abarca ese mismo período de seis años y en el que se establecen las condiciones en que los buques comunitarios pueden faenar en aguas de Groenlandia, en particular, las cuotas de capturas anuales asignadas a la Comunidad; asimismo, acordaron permitir la creación de empresas mixtas y asociaciones temporales de empresas. El Acuerdo permite que las cantidades sean capturadas por buques que no enarbolen el pabellón de un Estado miembro de la Comunidad, en la medida en que ello sea necesario para el correcto funcionamiento de los acuerdos pesqueros celebrados por la Comunidad con otras Partes. En virtud de lo dispuesto en el Tercer Protocolo pesquero, las autoridades responsables de Groenlandia se comprometen a ofrecer a la Comunidad, el 15 de noviembre de cada año, las posibilidades suplementarias de capturas a que se refiere el artículo 8 del Acuerdo, que en ese momento se considere que estarán disponibles al año siguiente. El 14 de noviembre de 1996, las autoridades locales de Groenlandia ofrecieron las siguientes cantidades suplementarias para 1997. Bacalao Gallineta nórdica (demersal) Gallineta nórdica (pelágica) Halibut negro Halibut negro Fletan Fletan Bagres Bacaladilla Granadero Granadero NAFO 0/1; CIEM V/XIV CIEM V/XIV CIEM V/XIV NAFO 0/1 CIEM V/XIV NAFO 0/1 CIEM V/XIV NAFO 0/1 CIEM V/XIV NAFO 0/1 CIEM V/XIV 2. 000 t 15. 000 t 12. 000 t 1. 7501 1. 8001 4001 4001 5. 0001 10. 0001 1. 7501 1. 8001 Dependiendo del resultado de las negociaciones entre la Comunidad y Noruega y teniendo en cuenta las cantidades de las especies en cuestión de que dispone ya la Comunidad para 1997 en virtud del Tercer Protocolo pesquero, puede que la aceptación de una o más de las cantidades suplementarias ofrecidas por el Gobierno local de Groenlandia se considere positiva para los intereses comunitarios. A tal fin, la Comisión concretará su propuesta lo antes posible. Por consiguiente, la Comisión propone que el Consejo acepte responder adecuadamente a las posibilidades de capturas suplementarias mencionadas anteriormente y distribuya las cuotas de capturas anuales en aguas groenlandesas mediante la adopción del Reglamento del Consejo adjunto. 2. Propuesta de REGLAMENTO (CE) n° /96 DEL CONSEJO de de diciembre de 1996 por el que se distribuyen las cuotas de capturas comunitarias de 1997 en aguas de Groenlandia EL CONSEJO DE LA UNION EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) n° 3760/92 del Consejo, de 20 de diciembre de 1992, por el que se establece un régimen comunitario de la pesca y la acuicultura{1), cuya última modificación la constituye el Acta de Adhesión de Austria, de Finlandia y de Suecia, y, en particular, el apartado 4 de su artículo 8, Vista la propuesta de la Comisión, Considerando que el Acuerdo en materia de pesca entre la Comunidad Europea, por una parte, y el Gobierno de Dinamarca y el Gobierno local de Groenlandia, por otra(2), se ha prorrogado por un nuevo período de seis años, hasta el 31 de diciembre de 2000; Considerando que la Comunidad Europea, por una parte, y el Gobierno de Dinamarca y el Gobierno local de Groenlandia, por otra, han aprobado posteriormente el Tercer Protocolo pesquero, en el que se establecen las condiciones de pesca y, en particular, las cuotas de capturas que se asignan a los buques comunitarios que faenen en aguas groenlandesas en el período comprendido entre el 1 de enero de 1995 y el 31 de diciembre de 2000; Considerando que estas cuotas pueden ser utilizadas por buques que no enarbolen pabellón de un Estado miembro de la Comunidad, en la medida en que ello sea necesario para el correcto funcionamiento de los acuerdos pesqueros que la Comunidad haya celebrado con terceros países; Considerando que la Comunidad deberá informar a las autoridades competentes de Groenlandia sobre su respuesta a las ofertas de posibilidades de capturas suplementarias a que se refiere el artículo 8 del Acuerdo pesquero, dentro de las seis semanas siguientes a la recepción de la oferta; Considerando que es conveniente que las posibilidades de capturas disponibles se distribuyan entre los Estados miembros mediante cuotas en virtud de lo dispuesto en el artículo 8 del Reglamento (CEE) n° 3760/92, con el fin de garantizar una gestión eficaz de aquellas; Considerando que las actividades pesqueras reguladas por el presente Reglamento están supeditadas a las medidas de control pertinentes establecidas en el Reglamento (CEE) (i) DO n°L 389 de 31,12,1992, p. 1. (2) D O n ° L 2 9 de 1. 2. 1985, p. 9. ¿ n° 2847/93 del Consejo, de 12 de octubre de 1993, por el que se establece un régimen de control aplicable a la política pesquera comúní3); Considerando que no se ha alcanzado ningún acuerdo con las autoridades competentes de Groenlandia sobre si las pertinentes poblaciones de peces deberían someterse a las disposiciones del Reglamento (CE) n° 847/96 del Consejo, de 6 de mayo de 1996, por el que se establecen condiciones adicionales para la gestión anual de los TAC y las cuotas(4), HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 La distribución de correspondientes a 1997 se efectuará con arreglo a lo dispuesto en el Anexo. las cuotas de capturas comunitarias en aguas groenlandesas Artículo 2 Las cuotas de pesca establecidas en el Anexo no estarán sujetas a las condiciones establecidas en los artículos 2 y 3 y en el apartado 2 del artículo 5 del Reglamento (CE) n° 847/96 del Consejo. Artículo 3 En el caso de que las autoridades responsables de Groenlandia hiciesen una oferta sobre posibilidades suplementarias de capturas, tal como se menciona en el artículo 8 del Acuerdo pesquero, el Consejo, por mayoría cualificada a propuesta de la Comisión, adoptará una decisión al respecto dentro de las seis semanas siguientes a la recepción de dicha oferta. El presente Reglamento entrará en vigor el 1 de enero de 1997. Artículo 3 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, de diciembre de 1996. Por el Consejo El Presidente (3) DO n° L 261 de 20. 10. 1993, p. 1. (4) DO n° L 115 de 9. 5. 1996, p. 3. 4- Cuotas de las Islas Feroe en virtud del Protocolo CE/ Groenlandia (9) 500 150 150 1. 150 Distribución de las cuotas de capturas comunitarias de 1997 en aguas groenlandesas ANEXO Especie Zona geográfica Cuotas de capturas comunitarias (en toneladas) Cuotas asignadas a los Estados miembros Cantidades asignadas a Noruega <l;> Cantidades asignadas a Islandia(9> Bacalao todas las zonas 31. 000 Gallineta nórdica (l) NAFO 1 5. 500 CIEM XIV/V 48. 820 Halibut negro NAFO 1 CIEM XIV/V 1. 750 5. 700 C a m a r ón boreal Fletán(2) Bagres CIEM XIV/V(5) 4. 525 NAFO 1 CIEM XIV/V NAFO 1 CIEM XIV/V 200 200 1. 000 1. 000 Bacaladilla CIEM XIV/V 30. 000 Alemania Reino Unido Alemania Reino Unido Alemania Francia Reino Unido Alemania Alemania Reino Unido Francia Dinamarca Alemania Alemania Dinamarca Francia Alemania Capelán CIEM XIV/V 127. 050 (6) Comunidad Granadero NAFO 1 CIEM XIV/V Granadero (3) todas las zonas Bacalao polar (4) todas las zonas 1. 750 5. 150 2. 000 2. 000 Alemania Alemania Reino Unido Comunidad Comunidad 25. 360 5. 640 5. 395 105 46. 270 330 220 550 4. 040 210 1. 012 1. 012 1. 000 1. 000 3. 000 3. 000 24. 000 62. 050 550 4. 400 250 2. 000 2. 000 2. 000(8) 1. 200 1. 450 2. 500 200<7) 200(7> 25. 000 30. 000 10. 000 1. 200 750 ¡ Podrán capturarse 20. 000 toneladas, como máximo, mediante redes de arrastre pelágico. Las capturas efectuadas con redes de arrastre de fondo y redes de arrastre pelágico deberán comunicarse por separado. Si esta cuota se superase como consecuencia de las capturas accesorias de fletan realizadas con red de arrastre en las pesquerías de bacalao y gallineta nórdica, las autoridades de Groenlandia facilitarán soluciones alternativas para que las pesquerías comunitarias de estas dos especies puedan continuar, no obstante, hasta que se agoten sus cuotas respectivas. Pesca experimental que deberá realizarse a profundidades superiores a los 1. 500 metros. Las capturas accesorias máximas de halibut negro serán del 40% y se imputarán a esta cuota. Deberán capturarse únicamente con redes de arrastre pelágico o con palangres. Se admitirán capturas accesorias de hasta un 10%, excluido el camarón boreal y el halibut negro, que se imputarán a esta cuota. Podrán capturarse hasta 1. 000 toneladas en las zonas 0/1 de la NAFO de acuerdo con los titulares de las licencias groenlandeses. El 70% de la cuota groenlandesas del TAC de capelán menos 10. 000 toneladas para las islas Feroe. El cálculo se ha efectuado basándose en un TAC provisional de 1. 100. 000 toneladas. Una vez revisado este TAC en 1997, la cuota comunitaria se revisará en consonancia. Sólo podrán capturarse con palangre. Podrán capturarse mediante redes de arrastre pelágico. Se facilitan únicamente a título informativo. <8> (9) t> FICHA DE FINANCIACIÓN 1. DENOMINACIÓN: Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se distribuyen las cuotas de capturas comunitarias de 1997 en aguas de Groenlandia 2. 3. LÍNEA PRESUPUESTARIA: B7-800 FUNDAMENTO JURÍDICO: Apartado 4 del artículo 8 del Reglamento (CEE) n° 3760/92 del Consejo 4. DESCRIPCIÓN: 4. 1. Objetivo general: Establecimiento de unas cuotas definitivas de capturas asignadas a Noruega en aguas groenlandesas con el fin de equilibrar los acuerdos sobre derechos mutuos de acceso a la pesca entre la Comunidad y Noruega para 1997. 4. 2. Periodo abarcado: 1 de enero a 31 de diciembre de 1997. 5. 6. CLASIFICACIÓN DEL GASTO: Gasto obligatorio. TIPO DE GASTO: Compensación financiera de conformidad con el apartado 2 del artículo 9 del Tercer Protocolo (véase Reglamento (CE) n° 3354/94 del Consejo) para las posibilidades de capturas suplementarias ofrecidas por Groenlandia según lo establecido en el artículo 8 del Acuerdo pesquero (véase Reglamento (CEE) n° 223/85 del Consejo). 7. CUANTÍA DEL GASTO: Cuantía mínima: Cuantía máxima: 1. 438. 110 ecus 2. 077. 270 ecus La cuantía necesaria comprometida en 1997 se calcula sobre la base de una contribución de 319,58 ecus por tonelada de bacalao equivalente. De ello resulta el siguiente cálculo: Cuantía mínima 4. 500 toneladas de equivalente de bacalao Cuantía máxima 6. 500 toneladas de equivalente de bacalao x 319,58 = 1. 438. 110 ecus x 319,58 = 2. 077. 270 ecus 8. DISPOSICIONES ANTIFRAUDE: Según el Acuerdo pesquero entre la Comunidad y Groenlandia, la contribución financiera de la Comisión no está sujeta a ninguna disposición específica relativa al uso final de los fondos. 9. ANÁLISIS COSTE/BENEFICIO: El Acuerdo bilateral sobre acceso mutuo entre la Comunidad y Noruega se gestiona sobre una base anual, calculando el equilibrio entre las posibilidades de capturas comunitarias en aguas noruegas y las posibilidades de capturas noruegas en aguas comunitarias para diferentes especies. Este acuerdo varía anualmente dependiendo de la situación de las diferentes poblaciones de peces afectadas. Para 1997, los acuerdos con Noruega son particularmente difíciles de conseguir dada la pobre situación de las poblaciones clave de peces en aguas comunitarias. Esta situación empeora por la continua situación de emergencia del arenque del mar del Norte y la lamentable situación de las poblaciones de bacalao, eglefino y caballa en aguas del mar del Norte y occidentales comunitarias. Esto dificulta enormemente la posibilidad de compensar el acceso de los buques de la Comunidad a los recursos noruegos con el acceso noruego a los pobres recursos comunitarios. Por otro lado, el TAC de bacalao polar ha sido aumentado. Asimismo, una cuota mayor de "bacalao de cohesión" estará disponible para la Comunidad en 1997. Los buques pesqueros comunitarios dependen del acceso continuado a las especies de alto valor en aguas noruegas como el bacalao, eglefino y solía en el mar de Barents. Estas circunstancias hacen necesario compensar a Noruega con algunas de las posibilidades de capturas disponibles para la Comunidad en virtud de los términos del Acuerdo pesquero con Groenlandia. Para evitar poner en peligro la conservación de las poblaciones de peces en aguas comunitarias y al mismo tiempo mantener, en la medida de lo posible, la actividad pesquera de los Estados miembros, una adquisición de posibilidades de pesca suplementarias a Groenlandia es la única salida disponible para conseguir un acuerdo sobre un acceso mutuo equilibrado con Noruega en 1997. 10. GASTOS ADMINISTRATIVOS: Ninguno. ^ ISSN 0257-9545 COM(96) 692 final DOCUMENTOS ES 03 11 01 N* de catálogo : CB-CO-96-714-ES-C ISBN 92-78-13855-X Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburg©


title: Directive 96/79/CE du Parlement européen et du Conseil du 16 décembre 1996 concernant la protection des occupants des véhicules à moteur en cas de collision frontale et modifiant la directive 70/156/CEE

eurovoc_concepts:
approximation of laws
motor vehicle
road safety
safety standard
transport accident

formats: html pdfa1b print


title: Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) allocating, for 1997, certain catch quotas between Member States for vessels fishing in the Norwegian exclusive economic zone and the fishing zone around Jan Mayen

eurovoc_concepts:
EU Member State
Norway
catch quota
fishing area
fishing vessel

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 16. 12. 1996 COM(96)693 final Proposal for a COUNCIL REGULATION (EO allocating, for 1997, certain catch quotas between Member States for vessels fishing in the Norwegian exclusive economic zone and the fishing zone around Jan Mayen (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM Consultations between the Community and Norway were held in Bergen from 13 to 15 November 1996 and in Brussels from 27 to 29 November 1996 and from 9 to 11 December 1996, resulting in an agreement on reciprocal fisheries arrangements for 1997. The Community, on behalf of Sweden, has also held consultations with Norway, resulting in an agreement defining a fisheries arrangement for 1997. In accordance with the Act of Accession of Austria, Finland and Sweden, the fisheries agreements concluded by these countries with third countries are managed by the Community. The purpose of this proposal for a Council Regulation is to allocate among Member States the quotas available in 1997 in the Norwegian zone under the above mentioned arrangements. ^ Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) No /96 of December 1996 allocating, for 1997, certain catch quotas between Member States for vessels fishing in the Norwegian exclusive economic zone and the fishing zone around Jan Mayen THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 3760/92 of 20 December 1992 establishing a Community system for fisheries and aquaculture(1), as amended by the Act of Accession of Austria, Finland and Sweden, and in particular Article 8 (4) thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Whereas the Community and Norway have held consultations on their mutual fishing rights for 1997, and in particular the allocation of certain catch quotas to Community vessels in the Norwegian fishing zone; Whereas, in accordance with Articles 96 and 124 of the Act of Accession of Austria, Finland and Sweden, fisheries agreements concluded by the Republic of Finland and the Kingdom of Sweden with third countries are managed by the Community; Whereas, in accordance with the procedure provided for in the Agreement on fisheries between the Kingdom of Sweden and the Kingdom of Norway, of 9 December 1976, the Community, on behalf of Sweden, has held consultations with Norway concerning their fishing rights for 1997; Whereas, to ensure efficient management of the catch possibilities available, they should be allocated among the Member States as quotas in accordance with Article 8 of Council Regulation (EEC) No 3760/92; Whereas the fishing activities covered by this Regulation are subject to the control measures provided for by Council Regulation (EEC) No 2847/93 of 12 October 1993 establishing a control system applicable to the common fisheries policy(2); (1) (2) OJ No L 389, 31. 12. 1992, p. 1. OJ No L261, 20. 10. 1993, p. 1. 3 Whereas no agreement has been reached with Norway on whether the catch possibilities available should be subject to the provisions of Council Regulation (EC) No. 847/96 of 6 May 1996 introducing additional conditions for year-to-year management of TACs and quotas(3), HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 From 1 January until 31 December 1997, vessels flying the flag of a Member State are hereby authorized to make catches in waters falling within the Norwegian exclusive economic zone north of 62°00'N or within the fishing zone around Jan Mayen, and within the quota limits set out in Annex I; in waters falling within the Norwegian exclusive economic zone south of 62°00'N, and within the quota limits set out in Annex II. Article 2 Fishing quotas set out in Annexes I and II shall not be subject to the conditions laid down in Articles 2, 3 and 5 (2) of Council Regulation (EC) No 847/96. This Regulation shall enter into force on 1 January 1997. Article 3 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, December 1996. For the Council The President i->) OJ No L 115, 9. 5. 1996, p. 3. y ANNEX I Allocation of Community catch quotas in Norwegian waters for 1997, as referred to in Article 1 Norwegian waters north of 62°00'N (in metric tonnes, fresh round weight) Species Cod ICES division I, II Community catch quotas 35,650 Haddock I, II 4,000 Saithe I, II 4,000 Redfish I, II 3,500(,) Greenland halibut Blue whiting Other species (as by-catches) 1,11 II I, II 100 1,000 450 Quotas allocated to Member States France Germany United Kingdom Spain Portugal Ireland Greece France Germany United Kingdom France Germany United Kingdom France Germany United Kingdom Spain Portugal Germany United Kingdom France Germany France Germany United Kingdom 3,815 4,150 16,115 5,210 5,210 575 575 515 855 2,630 515 3,200 285 220 1,880 400 190 810 50 50 500 500(3) 60 150 240 Mackerel Ha 10,100(2) Denmark 10,100 (i) (2) (3) Should Norway implement a prohibition against a directed fishery for redfish in areas North of 70°N, such a restriction shall also apply to Community vessels fishing under this quota. Of which 10,100 tonnes may be fished in area ICES Division IVa, and Norway may fish up to 60,000 tonnes in the same area from the TAC fixed for the area north of 62°00'N. Ad hoc solution for 1997. r ANNEX II Allocation for Community catch quotas in Norwegian waters for 1997, as referred to in Article 1 Norwegian waters south of 62°00'N (in metric tonnes, fresh round weight) Species ICES Division Community catch quotas Quotas allocated to Member States Norway pout(1) Sandeel Shrimp Other species Cod Haddock Saithe Pollack, whiting Herring Mackerel Industrial species IV IV IV IV IV IV IV IV IV IV IV 50,000 Denmark United Kingdom 150,000 Denmark United Kingdom 47,500(2) 2,500(3) 142,500(2) 7,500(3) 1,230 Denmark Sweden 11,000 Denmark United Kingdom Germany Belgium France Netherlands Sweden 500 Sweden 930 Sweden 1,150 Sweden 190 Sweden 850 Sweden 240 Sweden 800 Sweden 1,080 150w 5,500 4,125 620 60 255 440 p. m. (5) 500 930 1,150 190 850(4) 240(4) 800(4)(6) (1) (2) (3) (5) (6) Including blue whiting and inextricably mixed horsemackerel. Within a total quota for Norway pout and sandeel up to 38,000 tonnes may be interchanged upon request. Within a total quota for Norway pout and sandeel up to 2,000 tonnes may be interchanged upon request. By-catches of cod, haddock, saithe, pollack and whiting to be counted against the quotas for these species. Quota allocated by Norway to Sweden of "other species" at a traditionnal level. Of which no more than 400 tonnes of horsemackerel. G ISSN 0254-1475 COM(96) 693 final DOCUMENTS EN 63 11 Catalogue number : CB-CO-96-702-EN-C ISBN 92-78-13727-8 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg ^


title: 96/748/JBZ: Gemeenschappelijk Optreden van 16 december 1996 door de Raad aangenomen op basis van artikel K.3 van het Verdrag betreffende de Europese Unie houdende verruiming van het mandaat dat aan de Europol- Drugseenheid is verstrekt

eurovoc_concepts:
EU police cooperation
Europol
drug addiction
drug traffic
exchange of information
fight against crime


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2386/96 av den 16 december 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 736/96 om anmälan till kommissionen av investeringsprojekt av intresse för gemenskapen inom petroleum-, naturgas- och elektricitetssektorerna (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
electrical energy
exchange of information
form
investment project
natural gas
petroleum


title: Directiva nr. 96/74/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind denumirile textilelor

eurovoc_concepts:
consumer information
labelling
product designation
product quality
textile fibre
textile product

formats: pdf print xhtml

text: 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 227 31996L0074 L 32/38 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 3. 2. 1997 DIRECTIVA NR. 96/74/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN Ș(cid:13) I A CONSILIULUI din 16 decembrie 1996 privind denumirile textilelor PARLAMENTUL EUROPEAN Ș(cid:13) I CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, (4) având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 100a, având în vedere propunerea Comisiei (1), având în vedere avizul Comitetului Economic ș(cid:13)i Social (2), statuând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 189b din tratat (3), (1) (2) (3) întrucât Directiva nr. 71/307/CEE a Consiliului din 26 iulie 1971 privind apropierea legislațiilor statelor membre în materia denumirii textilelor (4) a fost modificată în mai multe rânduri de o manieră substanțială; întrucât. în vede- rea clarității ș(cid:13)i raționalității, se convine a se proceda la unificarea dispozițiilor amintitei directive; în cazul la denumirea în care dispozițiile statelor membre întrucât, referitoare ș(cid:13)i etichetarea produselor textile variază de la un stat membru la altul, aceasta creează un obstacol pentru funcționarea pieței interne; compoziția textilelor, întrucât aceste obstacole pot fi eliminate dacă lansarea pe piață, pe plan comunitar, a produselor textile este subor- donată unor norme uniforme; întrucât este necesară armo- nizarea denumirilor textilelor, precum ș(cid:13)i a mențiunilor care figurează pe etichete, marcaje sau documente care însoțesc produsele textile cu ocazia diferitelor operațiuni inerente ciclului de producție ș(cid:13)i de distribuție; întrucât noțiunea de fibră textilă trebuie să cuprindă, de asemenea, benzi sau tuburi de lățime aparentă de maxim 5 milimetri, care sunt tăiate în folii fabricate prin extruziunea polimerilor descriș(cid:13)i la anexa I, de la nr. 19 la nr. 38 ș(cid:13)i la nr. 41 ș(cid:13)i trefilați suc- cesiv în sens longitudinal; JO C 96 6. 04. 1994, p. 1 JO C 195, 18. 7. 1994, p. 9. (1) (2) (3) Avizul Parlamentului European din 15 februarie 1995 (JO C 56, 6. 3. 1995, p. 53), Poziția comună a Consiliului din 26 februarie 1996 (JO C 196, 6. 7. 1996, p. 1) ș(cid:13)i Decizia Parlamentului European din 18 iunie 1996 (JO C 198, 8. 7. 1996, p. 25) Decizia Consiliului din 7 octombrie 1996. JO L 185, 16. 8. 1971, p. 16. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 87/140/CEE (JO L 56, 26. 2. 1987, p. 24). (4) întrucât trebuie luate în considerare, de asemenea, anumite produse care nu sunt compuse exclusiv din textile, dar a căror parte textilă constituie un element esențial al produ- sului sau este pus în valoare printr-o specificare a produ- cătorului, a prelucrătorului sau a comerciantului; întrucât nu este necesar a se distinge la anexa II nr. 30 între diferi- tele tipuri de poliamidă sau nailon, a căror procente con- venționale trebuie, în consecință, să fie unificate; întrucât toleranța pentru fibrele străine, deja prevăzută pentru produsele pure, trebuie să fie aplicată, de asemenea, produselor în amestec; întrucât pentru a atinge obiectivele care sunt la originea dispozițiilor de drept intern în materie, se convine ca etichetarea să fie obligatorie; întrucât, pentru produsele pentru care din punct de vedere tehnic este dificil să se precizeze compoziția în momentul fabricării, fibrele cunoscute eventual în acel moment pot fi indicate pe etichetă, cu condiția ca acestea să reprezinte un anumit procentaj din produsul finit; întrucât este oportun, în scopul evitării diferențelor de aplicare care s-au evidențiat în acest sens în cadrul Comu- nității, să se determine cu precizie modalitățile particulare de etichetare a anumitor produse textile compuse din două sau mai multe părți, precum ș(cid:13)i elementele produselor tex- tile de care nu trebuie să se țină cont cu ocazia etichetării ș(cid:13)i a analizei, întrucât prezentarea spre vânzare a produselor textile supuse doar obligației de etichetare globală ș(cid:13)i a celor vân- dute la metru sau la sul trebuie să fie efectuată astfel încât consumatorul să cunoască în mod real indicațiile de pe ambalajul global sau de pe rolă; întrucât statele membre trebuie să determine măsurile de luat în acest scop; (5) (6) (7) (8) (9) (10) întrucât se convine să se supună anumitor condiții folosirea calificativelor sau denumirilor care beneficiază de o reputația specială pe lângă utilizatori ș(cid:13)i consumatori; (11) întrucât a fost necesar să se prevadă metode de eș(cid:13)antionare ș(cid:13)i de analiză a textilelor pentru a elimina toate posibilită- țile de contestare a metodelor aplicate; întrucât, totuș(cid:13)i, menținerea provizorie a metodelor naționale în prezent în vigoare nu împiedică aplicarea unor norme unitare; RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 228 (12) întrucât anexa II a prezentei directive care reia procentele convenționale de aplicat masei anhidre a fiecărei fibre cu ocazia determinării prin analiză a compoziției fibroase a produselor textile, prevede la punctele 1, 2 ș(cid:13)i 3, două pro- cente convenționale diferite pentru calculul compoziției produselor dărăcite sau periate conținând lână ș(cid:13)i păr de animal; întrucât nu este, totuș(cid:13)i, întotdeauna posibil ca la laborator să se recunoască dacă un produs aparține procesului rezultate contradictorii putând să decurgă în acest caz din aplicarea acestei dispoziții cu ocazia verificărilor conformității produselor textile, efectuate în Comunitate; întrucât este cazul, de acum înainte, de a autoriza laboratoarele să aplice în cazurile când există dubii, un procent convențional unic; sau de periere, dărăcire de (13) întrucât nu este oportun, într-o directivă specială, ce pri- veș(cid:13)te produsele textile, să se armonizeze ansamblul dispo- zițiilor care le sunt aplicabile; (14) (15) întrucât anexele III ș(cid:13)i IV, în funcție de caracterul excepțio- nal al cazurilor prevăzute, trebuie să conțină ș(cid:13)i alte produse exceptate de la etichetare, mai ales produsele de unică folo- sință sau cele pentru care se justifică doar o etichetare glo- bală; întrucât dispozițiile necesare pentru a determina ș(cid:13)i adapta metodele de analiză la progresul tehnic, constituie măsuri de adaptare cu caracter strict tehnic; întrucât se convine să se aplice acestor măsuri, precum ș(cid:13)i celor necesare pentru adaptarea la progresul tehnic a anexelor I ș(cid:13)i II din prezenta directivă, procedura comitetului deja prevăzută la articolul 6 din Directiva 96/73/CE a Parlamentului European ș(cid:13)i a Consiliului din 16 decembrie 1996 referitoare la anumite metode de analiză cantitativă a amestecurilor binare ale fibrelor textile (1); (16) întrucât dispozițiile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul comitetului pentru sectorul directivelor privind denumirile ș(cid:13)i etichetarea produselor textile; Articolul 2 acele produse (1) În sensul prezentei directive se înțelege prin produse textile semiprelucrate, toate semimanufacturate, manufacturate, sau confecționate, sunt compuse exclusiv din fibre textile, oricare ar fi procedeul de amestec sau de asamblare. semiconfecționate în stare brută care (2) În sensul prezentei directive, prin fibră textilă se înțelege: — un element caracterizat prin flexibilitate, finețe ș(cid:13)i lungime mare în raport cu dimensiunea transversală maximală, care o fac aptă de aplicări textile; — benzile suple sau tuburile care nu depăș(cid:13)esc 5 milimetri de lungime aparentă, inclusiv benzile tăiate din benzi mai mari sau din folii fabricate din substanțe ce se utilizează la fabricarea fibrelor prevăzute la anexa I, de la nr. 19 la 41 ș(cid:13)i apte la aplicații textile; lățimea aparentă este aceea a benzii sau tubului sub formă pliată, laminată, presată sau răsucită sau, în cazul lățimii neuniforme, lățimea medie. (3) Sunt asimilate produselor textile ș(cid:13)i supuse dispozițiilor pre- zentei directive: — produsele textile care cuprind cel puțin 80 % din greutatea lor fibre textile; — învelitorile, dacă părțile textile reprezintă cel puțin 80 % din greutatea lor, ale mobilelor, umbrelelor, parasolariilor ș(cid:13)i, în aceleaș(cid:13)i condiții, părțile textile pentru căptuș(cid:13)irea solului în mai multe straturi, articolele de camping, precum ș(cid:13)i articolele de încălzit sau de galanterie; — textilele încorporate altor produse din care fac parte integrantă în cazul specificării compoziției lor. Articolul 3 (17) întrucât prezenta directivă nu trebuie să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpu- nere a directivelor indicate la anexa V, partea B, (1) Denumirea fibrelor prevăzute la articolul 2 ș(cid:13)i descrierile sunt reluate la anexa I. ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: Articolul 1 Articolele textile pot fi lansate pe piața internă a Comunității, fie înaintea oricărei transformări, fie în cursul ciclului industrial ș(cid:13)i pe parcursul diverselor operațiuni inerente distribuției lor, numai în cazul în care sunt conforme cu dispozițiile prezentei directive. (1) JO L 32, 3. 2. 1997, p. 1. (2) Utilizarea denumirilor ce figurează în anexa I este rezervată fibrelor a căror natură este precizată la acelaș(cid:13)i punct al tabloului. (3) Utilizarea acestor denumiri este interzisă pentru a desemna celelalte fibre, cu titlu principal sau cauzal sau sub formă de adjectiv, oricare ar fi limba utilizată. (4) Utilizarea denumirii „mătase” este interzisă pentru a indica forma sau prezentarea particulară a firului conținut de fibrele tex- tile. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 229 Articolul 4 (1) Nici un produs textil nu poate fi calificat ca fiind „100 %”, „pur” sau eventual „în totalitate” cu excluderea oricărei expresii echivalente, decât dacă produsul este compus în totalitate din aceeaș(cid:13)i fibră. (2) O cantitate de alte fibre este tolerată în procent de 2 % din masa produsului textil, dacă aceasta este justificată de motive teh- nice ș(cid:13)i nu rezultă dintr-o adăugare sistematică. Această toleranță poate atinge 5 %în cazul produselor textile obținute prin procesul de dărăcire a lânii. Articolul 5 (3) Toleranța justificată din motive tehnice inerente fabricării este limitată la 0,3 % impurități fibroase pentru produsele vizate la ali- neatele (1) ș(cid:13)i (2), chiar ș(cid:13)i pentru produsele din lână obținute prin procesul de dărăcire. Articolul 6 (1) Orice produs textil compus din două sau mai multe fibre din care una reprezintă cel puțin 85 % din masa totală este desemnat: — fie prin denumirea acestei fibre urmată de procentul său din masa totală; (1) Un produs din lână poate fi numit după cum urmează: — fie prin denumirea acestei fibre urmată de indicația „minim 85 %” — „lana virgen” sau „lana de esquilado”; — „ren, ny uld”; — „Schurwolle”; — „παρθένο μαλλί”; — „fleece wool” sau „virgin wool”; — „laine vierge” sau „lana de tonte”; — „lana vergine” sau „lana di tosa”; — „scheerwol”; — „lã virgem”; — „uusi villa”; — „ren ull”, numai în cazul în care este compus exclusiv dintr-o fibră care nu a fost niciodată încorporată la un produs finit ș(cid:13)i care nu a suferit operațiuni de filare ș(cid:13)i de împâslire, altele decât cele cerute de fabricarea produsului, nici tratamente sau utilizări care au deteriorat fibra. (2) Prin derogare de la dispozițiile alineatului (1), denumirile de mai sus pot fi utilizate pentru a califica lâna conținută într-un amestec de fibre, în cazul în care: (a) totalitatea lânii din amestec corespunde caracteristicilor defi- nite la alineatul (1); (b) cantitatea de lână, în raport cu masa totală a amestecului nu este inferioară procentului de 25 %; (c) în caz de amestec, lâna nu este amestecată decât cu o singură fibră. În cazul precizat de prezentul alineat, centesimale completă este obligatorie. indicarea compoziției — fie prin indicarea compoziției centesimale complete a produ- sului. (2) Orice produs textil compus din două sau mai multe fibre, din care nici una nu atinge 85 % din masa totală, este desemnat prin denumire ș(cid:13)i procentul în greutate a cel puțin două fibre având procentele cele mai mari, urmate de enumerarea numelor celor- lalte fibre care compun produsul, în ordinea descrescătoare a masei, cu indicarea greutății lor în procente. Cu toate acestea: (a) orice fibră care deține mai puțin de 10 % din compoziția unui produs poate fi desemnată prin expresia „altă fibră” urmată de un procentaj global; (b) în cazul în care este specificată denumirea unei fibre care deține mai puțin de 10 % din compoziția unui produs, com- poziția centesimală completă a produsului va fi menționată. (3) Produsele conținând o urzeală din bumbac pur ș(cid:13)i o țesătură de in pur al cărui procentaj nu este mai mic de 40 % din masa totală a țesăturii, pot fi desemnate prin denumirea „pânză de in amestecată cu bumbac”, completată obligatoriu prin indicarea compoziției „bumbac pur-in pur”. (4) Pentru produsele textile destinate consumatorului final, în compozițiile centesimale prevăzute la alineatele (1), (2), (3) ș(cid:13)i (5): (a) o cantitate de fibre străine este tolerată în concurență de până la 2 % din masa totală a produsului textil, în cazul în care este justificată de motive tehnice ș(cid:13)i nu rezultă dintr-o adăugare sis- tematică; această toleranță poate atinge 5 % la produsele obți- nute prin dărăcire ș(cid:13)i nu prejudiciază toleranța stabilită la articolul 5, alineatul (3); (b) o toleranță la fabricare de 3 % din masa totală a fibrelor indi- cate în etichetă este admisă între procentul fibrelor indicate în ș(cid:13)i procentul rezultat din analiză; ea este, de asemenea aplicată fibrelor care, în conformitate cu alineatul (2), sunt enumerate în ordinea descrescătoare a masei fără indicarea procentului lor. Această toleranță se aplică, de asemenea, ș(cid:13)i articolului 5 alineatul (2) litera (b). 230 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 Cu ocazia analizei, aceste toleranțe sunt calculate separat; masa totală de luat în considerare pentru calculul toleranței prevăzute la litera (b) este cel al fibrelor produsului finit, cu excluderea fibrelor străine care apar eventual în aplicarea toleranței prevăzute la litera (a). (2) (a) Denumirile, calificativele ș(cid:13)i conținutul fibrelor textile pre- văzute la articolele 3-6 ș(cid:13)i în anexa I, trebuie indicate clar în documentele comerciale. Această obligație exclude mai ales recurgerea la abrevieri facturi sau borderouri de vânzare. Recurgerea la un cod mecanografic este totuș(cid:13)i admisă, cu condiția ca semnificația codificărilor să figureze în acelaș(cid:13)i document. în contracte, Cumulul de toleranțe prevăzute la literele (a) ș(cid:13)i (b) nu este admis decât în cazul în care fibrele străine eventual constatate cu ocazia analizei, în aplicarea toleranței prevăzute la litera (a), este de aceeaș(cid:13)i natură chimică, ca ș(cid:13)i una sau mai multe fibre menționate pe etichetă. Pentru produsele specifice a căror tehnică de fabricare necesită toleranțe superioare celor indicate la literele (a) ș(cid:13)i (b), toleranțe mai ridicate pot fi admise, cu ocazia controalelor de conformitate a produselor prevăzute la articolul 13, alineatul (1), numai cu titlu excepțional ș(cid:13)i în baza unei justificări adecvate furnizată de fabri- cant. Statele membre informează imediat despre acesta Comisia. (5) Expresiile „alte fibre” sau „compoziție textilă nedeterminată” pot fi utilizate pentru orice produs unde este dificil de precizat compoziția, la momentul fabricării. Articolul 7 Fără a renunța la toleranțele prevăzute la articolul 4 alineatul (2), articolul 5 alineatul (3) ș(cid:13)i articolul 6, alineatul (4), fibrele vizibile ș(cid:13)i izolabile, destinate să producă un efect pur decorativ ș(cid:13)i care nu depăș(cid:13)esc 7 % din masa produsului finit, precum ș(cid:13)i fibrele (de exemplu, cele metalice) încorporate cu scopul de a obține un efect antistatic ș(cid:13)i care nu depăș(cid:13)esc 2 % din masa produsului finit, pot să nu fie menționate în compozițiile centesimale prevăzute la articolele 4 ș(cid:13)i 6. În cazul produselor prevăzute la articolul 6 alineatul (3), aceste procente trebuie să fie calculate nu având la bază masa stofei, ci separat, având la bază țesătura ș(cid:13)i urzeala. Articolul 8 (1) Produsele textile, în înțelesul prezentei directive, sunt etiche- tate sau marcate cu ocazia oricărei operații de lansare pe piață, inerentă ciclului industrial ș(cid:13)i comercial; etichetarea ș(cid:13)i marcajul pot fi înlocuite sau completate prin documente comerciale de înso- țire, în cazul în care aceste produse nu sunt oferite spre vânzare consumatorului final sau în care sunt livrate în executarea unei comenzi de stat sau a unei alte persoane juridice de drept public sau, în statele membre care nu cunosc această noțiune, pentru o entitate echivalentă. (b) Cu ocazia ofertei de vânzare ș(cid:13)i a vânzării către consuma- tori, ș(cid:13)i mai ales în cataloage, prospecte, pe ambalaje, eti- chete ș(cid:13)i marcaje, denumirile ș(cid:13)i calificativele prevăzute la articolele 3-6 ș(cid:13)i la anexa I trebuie să fie indicate cu ace- leaș(cid:13)i caracteristici tipografice, uș(cid:13)or lizibile ș(cid:13)i net aparente. Indicațiile ș(cid:13)i informațiile, altele decât cele prevăzute de prezenta directivă trebuie să fie net separate. Această dis- poziție nu se aplică mărcilor sau emblemelor, care pot însoți imediat indicativele prevăzute de prezenta directivă. Cu toate acestea, în cazul în care, cu ocazia ofertei de vân- zare sau a vânzării către consumatorii menționați la ali- neatul (1), este indicată o marcă sau o emblemă, fie cu titlu principal, fie ca adjectiv sau rădăcină lingvistică, utilizarea unei denumiri prevăzută la anexa I sau putând crea confuzii, marca sau emblema trebuie să fie însoțită imediat, prin caractere uș(cid:13)or lizibile ș(cid:13)i foarte aparente, de denumiri, calificative ș(cid:13)i conținuturile în fibre textile pre- văzute la articolele 3-6 ș(cid:13)i la anexa I. (c) Statele membre pot cere ca, pe teritoriul lor, cu ocazia ofertei de vânzare sau a vânzării către consumatorul final, etichetarea sau marcarea prevăzute în prezentul articol să fie exprimate, de asemenea, în limbile naționale. Pentru bobine, fuse, scule de lână, ghemuri sau orice alte formate pentru fire de cusut ș(cid:13)i de brodat, posibilitatea pre- văzută la primul alineat nu poate fi exercitată de statele membre decât pentru etichetarea globală pe ambalaje. Fără a aduce atingere cazurilor stabilite la anexa IV, punctul 18, formatele individuale pot fi etichetate în ori- care limbă a Comunității. (d) Statele membre nu pot interzice utilizarea calificativelor sau mențiunilor referitoare la caracteristicile produselor, altele decât cele stabilite la articolele 3-5, care sunt con- forme uzanțelor loiale ale comerțului. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 231 Articolul 9 aceste elemente trebuind să fie nominal indicate. În cazul în care părțile brodate sunt mai puțin de 10 % din suprafața pro- dusului, este suficient să se indice compoziția țesutului de bază; (1) Orice produs textil, compus din două sau mai multe părți ș(cid:13)i care nu are acelaș(cid:13)i procent în fibre, este dotat cu o etichetă care indică procentul în fibre din care este compusă fiecare parte. Această etichetare nu este obligatorie pentru părțile care repre- zintă mai puțin de 30 % din masa totală a produsului, cu excepția dublurilor principale. (2) Două sau mai multe produse textile având aceeaș(cid:13)i fibră ș(cid:13)i care formează, în mod normal, un ansamblu inseparabil, pot avea o singură etichetă. (3) Fără a aduce atingere articolului 12: (d) compoziția firelor din fibre diferite, care sunt prezentate ca atare consumatorilor, este dată pentru întreg produsul ș(cid:13)i poate fi indicată prin afiș(cid:13)area separată a compoziției, elementele trebuind să fie nominal indicate. (e) compoziția fibroasă a produselor textile din catifea ș(cid:13)i pluș(cid:13) sau a celor care sunt asemănătoare cu acestea este dată pentru întreg produsul ș(cid:13)i poate fi indicată în cazul în care aceste pro- duse sunt compuse din straturi de folosință distincte, separat pentru cele două elemente, care trebuie să fie nominal indi- cate; (a) compoziția fibroasă a următoarelor articole de corsetărie este indicată prin compoziția de ansamblu a produsului sau, fie global, fie separat, aceea a părților vizate mai jos: (f) compoziția covoarelor, care sunt compuse din fibre diferite, trebuie să fie nominal indicată. — pentru sutiene: țesătura exterioară ș(cid:13)i interioară a cupelor ș(cid:13)i a spatelui; Articolul 10 — pentru corsete: plastronul din față, spate ș(cid:13)i părți (1) Prin derogare de la dispozițiile articolelor 8 ș(cid:13)i 9: — pentru bustiere: țesătura exterioară ș(cid:13)i interioară a cupelor, întăriturile din față ș(cid:13)i din spate ș(cid:13)i piesele laterale. Compoziția fibroasă a articolelor de corsetărie, altele decât cele precizate de alineatul precedent, este indicată prin com- poziția de ansamblu a produsului sau, fie global, fie separat, prin compoziția diferitelor părți ale acestor articole, etichetarea nefiind obligatorie pentru părțile care reprezintă mai puțin de 10 % din masa totală a produsului. Etichetarea separată a diverselor părți ale articolelor de mai sus este efctuată astfel încât consumatorul final să poată cu uș(cid:13)urință să înțeleagă la care părți din produs se referă indica- țiile ce figurează pe etichetă; (b) compoziția fibroasă a produselor textile este dată pentru întreg produsul ș(cid:13)i poate fi indicată prin afiș(cid:13)area separată a compoziției țesutului de bază, aceste elemente trebuind să fie nominal indicate. (a) statele membre nu pot cere, pentru produsele textile din anexa III ș(cid:13)i în unul din stadiile definite la articolul 2 alinea- tul (1), o etichetare sau un marcaj referitor la denumire ș(cid:13)i la indicarea compoziției. Cu toate acestea, dacă aceste produse au o etichetă sau un marcaj indicând denumirea, compoziția sau marca unei întreprinderi, care foloseș(cid:13)te fie cu titlu principal, fie ca adjectiv sau rădăcină lingvistică, utilizarea unei denumiri prevăzute la anexa I sau de natură a crea confuzie cu acestea, dispozițiile articolelor 8 ș(cid:13)i 9 sunt aplica- bile; (b) produsele textile din anexa IV, atunci când sunt de acelaș(cid:13)i tip sau au aceeaș(cid:13)i compoziție, pot fi prezentate spre vânzare gru- pate sub o etichetă globală care să aibă indicații referitoare la compoziție, astfel cum au fost acestea prevăzute de prezenta directivă; (c) etichetarea compoziției produselor textile care se vând la metru poate figura doar pe piesa sau rola prezentată la vân- zare. (c) compoziția fibroasă a produselor textile brodate este dată pentru întreg produsul ș(cid:13)i poate fi indicată prin afiș(cid:13)area sepa- rată a compoziției stofei de bază ș(cid:13)i cea a firelor de broderie, (2) Statele membre adoptă toate măsurile utile pentru ca prezentarea spre vânzare a produselor prevăzute la alineatul (1), literele (b) ș(cid:13)i (c) să fie efectuată astfel încât consumatorul final să poată în mod efectiv să ia cunoș(cid:13)tință de compoziția acestor pro- duse. 232 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 Articolul 11 aceste elemente să nu fie prezente în cantități de natură să inducă în eroare consumatorul. Statele membre adoptă toate măsurile necesare astfel încât orice informație furnizată cu ocazia lansarii pe piață a produselor textile să nu dea naș(cid:13)tere la confuzie în ceea ce priveș(cid:13)te denumirile ș(cid:13)i mențiunile prevăzute prin prezenta directivă. Articolul 13 Articolul 12 În aplicarea articolului 8 alineatul (1) ș(cid:13)i a altor dispoziții ale pre- zentei directive referitoare la etichetarea produselor textile, procentajele în fibre prevăzute la articolele 4-6 vor fi determinate fără a se ține cont de elementele următoare: 1. pentru toate produsele textile: părțile netextile, marginile, ecusoanele, bordurile ș(cid:13)i garniturile, care nu fac parte integrantă din produs, nasturii, accesoriile, ornamentele, panglicile neelastice, firele ș(cid:13)i benzile elastice adă- ugate în locuri specifice ș(cid:13)i limitate ale produsului, în condițiile prevăzute la articolul 7, fibrele vizibile ș(cid:13)i izolabile cu efect decorativ ș(cid:13)i fibrele antistatice: (1) Verificările conformității produselor textile cu indicațiile com- poziției prevăzute prin prezenta directivă sunt efectuate după metodele de analiză adoptate de directivele menționate la alinea- tul (2). În acest scop, procentele în fibre prevăzute la articolele 4, 5 ș(cid:13)i 6 sunt determinate prin aplicarea la masa anhidră a fiecărei fibre a procentului convențional, prin raportarea prevăzută la anexa II, după excluderea elementelor prevăzute la articolul 12, punctele 1, 2ș(cid:13)i 3. (2) Directive speciale vor preciza metodele de prelevare a eș(cid:13)anti- oanelor ș(cid:13)i de analiză, aplicabile în statele membre, pentru determinarea compoziției fibrelor produselor prevăzute de pre- zenta directivă. 2. (a) pentru căptuș(cid:13)elile de sol ș(cid:13)i covoare; toate elementele con- stitutive altele decât straturile de uzură Articolul 14 (b) pentru țesăturile de recuperare a mobilelor; țesuturile de legătură care nu fac parte din stofă; pentru draperii, perdele simple ș(cid:13)i perdele duble; țesuturile de legătură care nu fac parte din stofă; (c) pentru celelalte produse textile: suporturi, întărituri, tripluri, fire pentru cusut ș(cid:13)i asamblat, cu condiția ca să nu înlocuiască țesătura, ș(cid:13)i sub rezerva articolului 9 alinea- tul (1), dublurile. În sensul prezentei dispoziții: — nu sunt considerate ca suporturi care să elimine stofele de fond a produselor textile care servesc ca suport la straturile de uzură, mai ales în ceea ce priveș(cid:13)te cuverturile ș(cid:13)i țesuturile duble, țesăturile din catifea sau pluș(cid:13). — se înțelege prin întărituri, firele sau stofele în locuri specifice ș(cid:13)i limitate ale produsului textil, cu scopul de a-l întări sau de a-i conferi rigiditate sau grosime; (1) Statele membre nu pot, pentru motive privind denumirile sau indicațiile compoziției, să interzică sau să îngrădească lansarea pe piață a produselor textile, dacă acestea sunt conforme dispoziții- lor prezentei directive. (2) Dispozițiile prezentei directive nu împiedică aplicarea dispo- zițiilor în vigoare în fiecare stat membru, referitoare la protecția proprietății intelectuale ș(cid:13)i comerciale, indicatorilor de proveni- ență, denumirilor de origine ș(cid:13)i interzicerii concurenței neloiale. Articolul 15 Dispozițiile prezentei directive nu se aplică produselor textile care: 1. sunt destinate exportului către state terțe; 2. sunt introduse în scop de tranzit, sub control vamal, în statele membre; 3. sunt importate din state terțe ș(cid:13)i destinate să facă obiectul tra- ficului de perfecționare activ; 3. corpurile grase, lianții, apretul, produsele de imprimare, produsele auxiliare de vopsire ș(cid:13)i de impregnare, ș(cid:13)i alte produse de tratament a textilelor. În absența dispozițiilor comunitare, statele membre adoptă toate măsurile utile pentru a evita ca 4. fără a da naș(cid:13)tere la cesiune cu titlu oneros, sunt încredințate pentru lucrări la domiciliu muncitorilor sau întreprinderilor independente. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 233 Articolul 16 Articolul 18 (1) Adăugirile la anexa I, precum ș(cid:13)i cele care aduc modificări ane- xei II la prezenta directivă, care sunt necesare pentru a adapta aceste anexe la progresul tehnic, sunt adoptate după procedurile prevăzute la articolul 6 al Directivei 96/73/CE. (2) Sunt de asemenea determinate după această procedură, noile metode de analiză cantitativă referitoare la amestecurile binare ș(cid:13)i ternare, altele decât cele prevăzute de Directivele 96/73/CE ș(cid:13)i 73/44/CEE ale Consiliului din 26 februarie 1973, referitoare la apropierea legislațiilor statelor membre privind analiza cantitativă a amestecurilor ternare de fibre textile (1). Directivele care figurează în anexa V, partea A sunt abrogate, fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre privind respectarea termenelor de transpunere care figurează în anexa V, partea B. Referirea la directivele abrogate se vor considera făcute la prezenta directivă conform tabelulului de corespondență prevăzut la anexa VI. interpreta vor se ș(cid:13)i Articolul 19 Prezenta directivă este destinată statele membre. (3) Comitetul prevăzut la articolul 5 al Directivei 96/73/CE se numeș(cid:13)te „Comitetul pentru sectorul directivelor referitoare la denumiri ș(cid:13)i etichetarea produselor textile”. Prezenta directivă intră în vigoare în 20 de zile de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Articolul 17 Comisiei i se comunică de către statele membre textul dispozițiilor esențiale de drept intern pe care acestea le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă. Preș(cid:13)edintele K. HÄNSCH Preș(cid:13)edintele I. YATES Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 1996. (1) JO L 83, 30. 3. 1973, p. 1. 234 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 ANEXA I TABELUL FIBRELOR TEXTILE Denumire Descrierea fibrelor Lână (f) (1) Fibră din lână de oaie (Ovis aries) lamă angora (m), (m), (m), (m), Alpaca caș(cid:13)mir(m), cămilă mohair (m), vigonie (f), iac (m), guanaco (m), castor (m), vidră (f), precedat sau nu de denumirea „lână” sau „blană” (1) fără Blană (m) sau păr de cal (m) cu sau speciei animale (de exemplu, blana de bovine, de capră, părul de cal) indicarea Mătase Bumbac Capoc In Cânepă Iută Abacă Alfa Cocos Drobiță Ramie Sisal Sunn Blana animalelor menționate după cum urmează: alpaca, lamă, cămilă, capră, capră angora, iepure angora, vigonie, iac, guanacă, castor, vidră Blănurile diferitelor animale, altele decât cele menționate la nr. 1 ș(cid:13)i 2 Fibre provenind exclusiv de la insectele serigene Fibre provenind de la bobul de bumbac (Gossypium) Fructe provenind din interiorul fructului de capoc (Ceiba pentandra) Fibre provenind din liberul de in (Limnum utilissimum) Fibre provenind din liberul de cânepă (Cannabis sativa) Fibre provenind din liberul de Corchorus olitoriusș(cid:13)i din Chorcorus capsularis. În sensul prezentei directive, sunt asimilate iutei fibrele liberiene prove- nind de la: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdarifa, Abutilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata Fibre provenind de la frunza de Musa textilis Fibre provenind de la frunza de Stipa tenacissima Fibre provenind de la fructul Cocos nucifera Fibre provenind din liberul de Cytisus scopariusș(cid:13)i de Spartium junceum Fibre provenind din liberul de Boehmeria niveaș(cid:13)i de la Boehmeria tenacissima Fibre provenind de la frunza de agavă Sisalana Fibre provenind din liberul de Crotalaria juncea Henequen Fibre provenind din liberul de agavă Fourcroydes Maguey Acetat Fibre provenind din liberul de agavă Cantala Fibră de acetat de celuloză unde mai puțin de 92 %, dar cel puțin 74 % din grupele hidroxile sunt acetilate Nr. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 Alginat Fibră obținută plecând de la sărurile metalice ale acidului alginic 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 235 Nr. Denumire Descrierea fibrelor 21 Cupro 22 Modal Fibră de celuloză regenerată obținută prin procedeul cupro-amoniacal Fibră de celuloză regenerată având o forță de ruptură ridicată ș(cid:13)i un modul mare la înmuiere. Forța de ruptură (BC) în starea condiționată ș(cid:13)i forța (BM) necesară pentru a da o alungire de 5 % în stare lichidă, sunt după cum urmează: BC(CN) ≥ 1,3√T +2 T BM(CN) ≥ 0,5√T unde T este masa medie în decitex Fibre obținute plecând de la substanțele proteice naturale regenerate ș(cid:13)i stabilizate sub acțiunea agenților chimici Fibră de acetat de celuloză unde cel puțin 92 % din grupele hidroxile sunt acetilate Fibră de celuloză regenerată obținută prin procedeul viscozei pentru filament ș(cid:13)i pentru fibra discontinuă Fibră formată din macromolecule lineare prezentând în țesătură cel puțin 85 % de motiv acrilonitrilic Fibră formată din macromolecule lineare lineare prezentând în țesătură mai mult de 50 % masa unui motiv monomer vinil clorat sau vinilidenă clorată Fibră formată din macromolecule lineare obținute plecând de la monomeri alifatici fluorocarbonați Fibră formată din macromolecule lineare prezentând în țesătură mai mult de 50 % ș(cid:13)i cel puțin 85 % de motiv acrilonitrilic 23 Proteic (1) 24 Triacetat 25 Viscoză 26 Acrilic (1) 27 Clorofibră 28 Fluorofibră 29 Modacrilic (2) 30 Poliamidă sau nailon (m) (2) Fibră formată din macromolecule lineare prezentând în țesătură repetarea grupului funcțional amidă 31 Poliester Fibră formată din macromolecule lineare prezentând în țesătură cel puțin 85 % ester de diol ș(cid:13)i de acid tereftalic 32 Polietilenă (2) Fibră formată din macromolecule lineare saturate de hidrocarburi alifatice nesubstituite 33 Polipropilenă (2) Fibră formată din macromolecule lineare saturate de hidrocarburi alifatice, unde un element carbon din doi are o ramificație metil, dispusă izotatic, ș(cid:13)i fără substituiri ulterioare 34 Policarbamidă (2) Fibră formată din macromolecule lineare prezentând în țesătura lor repetarea grupului funcțional urilenă (NH—CO—NH) 35 Poliuretan (2) Fibră formată din macromolecule lineare prezentând în țesătura lor repetarea grupului funcțional uretan 36 Vinil 37 Trivinil (2) Fibră formată din macromolecule lineare a căror țesătură este constituită din alcool polivinilic la procente de acetalizare Fibră formată din terpolimer de acrilonitril, dintr-un monomer vinilic clorat ș(cid:13)i dintr-un al treilea monomer vinilic, dar nici unul să nu repre- zinte 50 % din masa totală 236 RO Nr. 38 Elastodin (2) Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 Denumire Descrierea fibrelor 39 Elastan Elastofibră constituită fie dintr-un poliester natural sau sintetic, fie dintr- una sau mai multe diene polimerizate cu sau fără unul sau mai mulți manomeri vinilici, care, alungiți sub o forță de tracțiune care atinge până la de 3 ori lungimea inițială, reia rapid ș(cid:13)i în mod substanțial această lungime, de îndată ce forța de tracțiune încetează să mai fie aplicată Elastofibră a cărei masă este constituită pentru cel puțin 85 % din poliuretan segmentar, care, alungit sub o forță de tracțiune astfel încât să atingă de 3 ori lungimea sa inițială, reia rapid ș(cid:13)i în mod substanțial această lungime, imediat ce forța de tracțiune încetează a mai fi aplicată. 40 41 Sticlă textilă Fibră constituită din sticlă Fibre obținute plecând de la materii diferite sau noi, altele decât cele enumerate mai sus Denumire corespunzând mate- riei a cărei fibre sunt compuse, de exemplu din: metal (metalic, metalizat), azbest, hârtie (din hârtie), precedată sau nu de cuvântul „fir” sau „fibră” (1) Denumirea „lână” figurând la nr. 1 poate, de asemenea, să fie utilizată pentru a indica un amestec de fibre provenind de la blana de oaie ș(cid:13)i firele indicate la nr. 2, coloana a treia. Această dispoziție se aplică produselor textile prevăzute la articolele 4ș(cid:13)i 5, precum ș(cid:13)i celor precizate la articolul 6, în măsura în care acestea din urmă sunt parțial compuse din fibrele indicate la numerele 1ș(cid:13)i 2. (2) Termenul „fibră” se subînțelege. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 237 ANEXA II PROCENTELE CONVENȚIONALE DE UTILIZAT PENTRU CALCULUL MASEI FIBRELOR CONȚINUTE ÎNTR-UN PRODUS TEXTIL Numerele fibrelor 1—2 Lână ș(cid:13)i păr: fibre pieptănate fibre dărăcite 3 Păr: fibre pieptănate fibre dărăcite Păr de cal: fibre pieptănate fibre dărăcite Mătase Bumbac: fibre pieptănate fibre dărăcite Capoc In Cânepă Iută Abacă Alfa Cocos Drobiță Ramie (fibră înălbită) Sisal Sunn Henequen Maguey Acetat Alginat Cupro Modal Proteinic Triacetat Viscoză Acrilic Clorofibră Fluorofibră Modacrilic Poliamidă sau nailon fibră discontinuă filament 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Fibre Procent 18,25 17,00 (1) 18,25 17,00 (1) 16,00 15,00 11,00 8,50 10,50 10,90 12,00 12,00 17,00 14,00 14,00 13,00 14,00 8,50 14,00 12,00 14,00 14,00 9,00 20,00 13,00 13,00 17,00 7,00 13,00 2,00 2,00 0,00 2,00 6,25 5,75 (1) Procentul convențional de 17 % este aplicat în cazurile în care nu este posibil să se asigure dacă produsul textil conținând lână ș(cid:13)i blană aparține ciclului de periat sau dărăcit. 238 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 Fibre Procent Numerele fibrelor 31 Poliester: fibră discontinuă filament Polietilenă Polipropilenă Policarbamidă Poliuretan: fibră discontinuă filament Vinilil Trivinil Elastodină Elastan Sticlă textilă: 32 33 34 35 36 37 38 39 40 de un diametru mediu superior 5 μm de un diametru egal sau inferior 5 μm 41 Fibră metalică Fibră metalizată Azbest Fir din hârtie 1,50 1,50 1,50 2,00 2,00 3,50 3,00 5,00 3,00 1,00 1,50 2,00 3,00 2,00 2,00 2,00 13,75 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 239 PRODUSE CARE NU POT FI SUPUSE UNEI OBLIGAȚII DE ETICHETARE SAU DE MARCAJ ANEXA III [Articolul 10 alineatul (1) litera (a)] 1. 2. 3. Sutiene – manș(cid:13)ete de cămăș(cid:13)i Brățări de ceas din material textil Etichete ș(cid:13)i ecusoane 4. Mânere din materiale textile 5. Materiale pentru aparate de cafea 6. Materiale pentru aparate de ceai 7. Mânere protectoare 8. Manș(cid:13)oane, altele decât din pluș(cid:13) 9. Flori artificiale 10. Pernițe de ace 11. Pânze pictate 12. Produse textile pentru întărituri ș(cid:13)i suporturi 13. Produse din fetru 14. Produse textile confecționate uzual, în măsura în care sunt explicit declarate ca atare 15. Jambiere 16. Ambalaje, altele decât cele noi ș(cid:13)i vândute ca atare 17. Pălării din fetru 18. Articole de marochinărie ș(cid:13)i de călărie din materiale textile 19. Articole de călătorie din materiale textile 20. Tapiserii brodate de mână, ș(cid:13)i materiale pentru fabricarea lor, inclusiv firele pentru brodat, vândute separat de canava ș(cid:13)i special condiționate pentru a fi utilizate pentru astfel de tapiserii 21. Închizători la glisiere 22. Nasturi ș(cid:13)i catarame acoperite de materiale textile 23. Coperte de carte din material textil 24. Jucării 25. Părțile textile ale încălțămintei, cu excepția dublurilor 26. Fețe de mese compuse din mai multe elemente ș(cid:13)i a căror suprafață este inferioară la 500 cm2 27. Țesături ș(cid:13)i mănuș(cid:13)i pentru scoaterea platourilor din cuptor 28. Acoperăminte 29. Trusă de machiaj 30. Pungi pentru tutun 31. Cutii din materiale textile pentru ochelari, trabuce, țigări, brichete, piepteni 32. Articole de protecție pentru sport, cu excepția mănuș(cid:13)ilor 33. Necesarul pentru toalete 34. Necesarul pentru încălțăminte 35. Articole funerare 240 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 36. Produsele de unică folosință, cu excepția vatei În sensul prezentei directive sunt considerate produse de unică folosință, articolele textile care se folosesc o singură dată sau pe o perioadă de timp limitată ș(cid:13)i a căror utilizare normală exclude orice repunere în starea de folosință sau o folosință similară ulterioară. 37. Articole textile supuse regulilor Farmacopeei europeneș(cid:13)i care au o mențiune care se referă la aceasta, bandaje de folosință medicală ș(cid:13)i ortopedică ș(cid:13)i articole textile de ortopedie în general. 38. Articole textile, inclusiv sfori, funii ș(cid:13)i benzi (sub rezerva anexei IV, nr. 12), destinate în mod normal: (a) să fie utilizate în mod instrumental în activități de producție ș(cid:13)i de transformare a bunurilor; (b) să fie încorporate în maș(cid:13)ini, instalații (de încălzire, climatizare, luminare), aparate menajereș(cid:13)i altele, vehicule ș(cid:13)i alte mijloace de transport, la întreținerea ș(cid:13)i echiparea acestora, cu excepția prelatelor ș(cid:13)i a acessoriilor pentru autoturisme, vândute separat de vehicule 39. Articole textile de protecție ș(cid:13)i de securitate, cum ar fi centurile de securitate, paraș(cid:13)utele, veste de salvare, scări de securitate, dispozitive împotriva incendiilor, veste antiproiectile, îmbrăcăminte de protecție speciale (de exemplu, protecție împotriva focului, a agenților chimici sau alte riscuri contra securității) 40. Structuri gonflabile cu presiune pneumatică (holuri pentru sporturi, standuri de expoziție, de stocare etc. ), cu condiția ca indicațiile privind performanțele ș(cid:13)i specificațiile tehnice ale acestor articole să fie furnizate 41. Voaluri 42. Articole textile pentru animale 43. Drapele ș(cid:13)i baniere 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 241 PRODUSE PENTRU CARE ETICHETAREA SAU MARCAJUL GLOBAL ESTE OBLIGATORIU ANEXA IV [Articolul 10 alineatul (1) litera (b)] 1. 2. Pânzeturi Cârpe pentru ș(cid:13)ters 3. Margini ș(cid:13)i garnituri 4. 5. 6. 7. 8. 9. Pasmanterie Curele, cordoane Bretele Genunchiere ș(cid:13)i jartiere Ș(cid:13) ireturi Panglici 10. Elastice 11. Ambalaje noi ș(cid:13)i vândute ca atare 12. Sfori pentru ambalare ș(cid:13)i pentru agricultură; sfori, frânghii ș(cid:13)i funii, altele decât cele precizate în anexa III, nr. 38 (1) 13. Fețe de mese 14. Batiste 15. Plase ș(cid:13)i fileuri pentru păr 16. Cravate ș(cid:13)i papioane pentru copii 17. Bărbițe pentru copii: mănuș(cid:13)iș(cid:13)i cârpe de toaletă 18. Fire pentru cusut, țesut, brodat, condiționate pentru vânzarea en detail, în unități mici ș(cid:13)i a căror masă nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te un gram 19. Benzi pentru draperii ș(cid:13)i jaluzele (1) Pentru produsele care figurează la acest număr, vândute în role, etichetarea globală este cea de pe suluri. Printre frânghiile ș(cid:13)i funiile prevăzute la acest număr, figurează în special cele de alpinism sau pentru sporturi nautice. 242 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 ANEXA V PARTEA A LISTA DIRECTIVELOR ABROGATE (stabilite la articolul 18) — Directiva 71/307/CEE a Consiliului (JO L 185, 16. 8. 1971, p. 16) ș(cid:13)i modificările sale succesive: — Directiva 75/36/CEE a Consiliului (JO L 14, 20. 1. 1975, p. 15) — Directiva 83/623/CEE a Consiliului (JO L 353, 15. 12. 1983, p. 8) — Directiva 87/140/CEE a Comisiei (JO L 56, 26. 2. 1987, p. 24) PARTEA B TERMENE DE TRANSPUNERE Data limită Directiva Acordul pentru comerțul produselor con- forme cu prezenta directivă Interzicerea comerțului cu produse neconforme prezentei directive 29 ianuarie 1973 29 ianuarie 1975 29 noiembrie 1985 29 mai 1987 1 septembrie 1988 71/307/CEE 75/36/CEE 83/623/CEE 87/140/CEE 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 243 ANEXA VI TABEL DE CORESPONDENȚĂ Prezenta directivă Directiva 71/307/CEE Prezenta directivă Directiva 71/307/CEE Articolul 1 Articolul 2 Articolul 3 Articolul 4 Articolul 5 Articolul 6 Articolul 7 Articolul 8 Articolul 9 Articolul 10 Articolul 11 Articolul 12 Articolul 13 Articolul 14 Articolul 15 Articolul 16 Articolul 17 Articolul 18 Articolul 19 Anexa I nr. 1 Anexa I nr. 2 Anexa I nr. 3 Anexa I nr. 4 Anexa I nr. 5 Anexa I nr. 6 Anexa I nr. 7 Anexa I nr. 8 Anexa I nr. 9 Anexa I nr. 10 Anexa I nr. 11 Anexa I nr. 12 Anexa I nr. 13 Anexa I nr. 14 Anexa I nr. 15 Anexa I nr. 16 Anexa I nr. 17 Anexa I nr. 18 Anexa I nr. 19 Anexa I nr. 20 Anexa I nr. 21 Anexa I nr. 22 Anexa I nr. 23 Anexa I nr. 24 Anexa I nr. 25 Anexa I nr. 26 Anexa I nr. 27 Anexa I nr. 28 Anexa I nr. 29 Anexa I nr. 30 Anexa I nr. 31 Anexa I nr. 32 Anexa I nr. 33 Anexa I nr. 34 Anexa I nr. 35 Anexa I nr. 36 Anexa I nr. 37 Anexa I nr. 38 Anexa I nr. 39 Anexa I nr. 40 Anexa I nr. 41 Anexa II nr. 1 ș(cid:13)i 2 Anexa II nr. 3 Articolul 1 Articolul 2 Articolul 3 Articolul 4 Articolul 5 Articolul 6 Articolul 7 Articolul 8 Articolul 9 Articolul 10 Articolul 11 Articolul 12 Articolul 13 Articolul 14 Articolul 15 Articolul 15a Articolul 16 alineatul (3) — Articolul 17 Anexa I nr. 1 Anexa I nr. 2 Anexa I nr. 3 Anexa I nr. 4 Anexa I nr. 5 Anexa I nr. 6 Anexa I nr. 7 Anexa I nr. 8 Anexa I nr. 9 Anexa I nr. 10 Anexa I nr. 11 Anexa I nr. 12 Anexa I nr. 13 Anexa I nr. 15 Anexa I nr. 16 Anexa I nr. 16a Anexa I nr. 16b Anexa I nr. 16c Anexa I nr. 17 Anexa I nr. 18 Anexa I nr. 19 Anexa I nr. 20 Anexa I nr. 21 Anexa I nr. 22 Anexa I nr. 23 Anexa I nr. 24 Anexa I nr. 25 Anexa I nr. 26 Anexa I nr. 27 Anexa I nr. 28 Anexa I nr. 29 Anexa I nr. 30 Anexa I nr. 31 Anexa I nr. 32 Anexa I nr. 33 Anexa I nr. 34 Anexa I nr. 35 Anexa I nr. 36 Anexa I nr. 37 Anexa I nr. 38 Anexa I nr. 39 Anexa II nr. 1 ș(cid:13)i 2 Anexa II nr. 3 Anexa II nr. 4 Anexa II nr. 5 Anexa II nr. 6 Anexa II nr. 7 Anexa II nr. 8 Anexa II nr. 9 Anexa II nr. 10 Anexa II nr. 11 Anexa II nr. 12 Anexa II nr. 13 Anexa II nr. 14 Anexa II nr. 15 Anexa II nr. 16 Anexa II nr. 17 Anexa II nr. 18 Anexa II nr. 19 Anexa II nr. 20 Anexa II nr. 21 Anexa II nr. 22 Anexa II nr. 23 Anexa II nr. 24 Anexa II nr. 25 Anexa II nr. 26 Anexa II nr. 27 Anexa II nr. 28 Anexa II nr. 29 Anexa II nr. 30 Anexa II nr. 31 Anexa II nr. 32 Anexa II nr. 33 Anexa II nr. 34 Anexa II nr. 35 Anexa II nr. 36 Anexa II nr. 37 Anexa II nr. 38 Anexa II nr. 39 Anexa II nr. 40 Anexa II nr. 41 Anexa III nr. 1 Anexa III nr. 2 Anexa III nr. 3 Anexa III nr. 4 Anexa III nr. 5 Anexa III nr. 6 Anexa III nr. 7 Anexa III nr. 8 Anexa III nr. 9 Anexa III nr. 10 Anexa III nr. 11 Anexa III nr. 12 Anexa III nr. 13 Anexa III nr. 14 Anexa III nr. 15 Anexa III nr. 16 Anexa III nr. 17 Anexa III nr. 18 Anexa III nr. 19 Anexa III nr. 20 Anexa III nr. 21 Anexa III nr. 22 Anexa III nr. 23 Anexa III nr. 24 Anexa II nr. 4 Anexa II nr. 5 Anexa II nr. 6 Anexa II nr. 7 Anexa II nr. 8 Anexa II nr. 9 Anexa II nr. 10 Anexa II nr. 11 Anexa II nr. 12 Anexa II nr. 13 Anexa II nr. 15 Anexa II nr. 16 Anexa II nr. 16a Anexa II nr. 16b Anexa II nr. 16c Anexa II nr. 17 Anexa II nr. 18 Anexa II nr. 19 Anexa II nr. 20 Anexa II nr. 21 Anexa II nr. 22 Anexa II nr. 23 Anexa II nr. 24 Anexa II nr. 25 Anexa II nr. 26 Anexa II nr. 27 Anexa II nr. 28 Anexa II nr. 29 Anexa II nr. 30 Anexa II nr. 31 Anexa II nr. 32 Anexa II nr. 33 Anexa II nr. 34 Anexa II nr. 35 Anexa II nr. 36 Anexa II nr. 37 Anexa II nr. 38 Anexa II nr. 39 Anexa III nr. 1 Anexa III nr. 2 Anexa III nr. 3 Anexa III nr. 4 Anexa III nr. 5 Anexa III nr. 6 Anexa III nr. 7 Anexa III nr. 8 Anexa III nr. 9 Anexa III nr. 10 Anexa III nr. 11 Anexa III nr. 12 Anexa III nr. 13 Anexa III nr. 14 Anexa III nr. 15 Anexa III nr. 17 Anexa III nr. 18 Anexa III nr. 19 Anexa III nr. 20 Anexa III nr. 21 Anexa III nr. 22 Anexa III nr. 23 Anexa III nr. 24 Anexa III nr. 25 244 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 Prezenta directivă Directiva 71/307/CEE Prezenta directivă Directiva 71/307/CEE Anexa III nr. 25 Anexa III nr. 26 Anexa III nr. 27 Anexa III nr. 28 Anexa III nr. 29 Anexa III nr. 30 Anexa III nr. 31 Anexa III nr. 32 Anexa III nr. 33 Anexa III nr. 34 Anexa III nr. 35 Anexa III nr. 26 Anexa III nr. 27 Anexa III nr. 28 Anexa III nr. 29 Anexa III nr. 30 Anexa III nr. 31 Anexa III nr. 32 Anexa III nr. 33 Anexa III nr. 34 Anexa III nr. 35 Anexa III nr. 36 Anexa III nr. 36 Anexa III nr. 37 Anexa III nr. 38 Anexa III nr. 39 Anexa III nr. 40 Anexa III nr. 41 Anexa III nr. 42 Anexa III nr. 43 Anexa IV Anexa V Anexa VI Anexa III nr. 37 Anexa III nr. 38 Anexa III nr. 39 Anexa III nr. 40 Anexa III nr. 41 Anexa III nr. 42 Anexa III nr. 43 Anexa III nr. 44 Anexa IV — —


eurovoc_concepts:
Italy
Structural Funds
fishing net
indemnification
redevelopment aid

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 16 12. 1996 COM(96) 682 def. 96/0308 (CNS) Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO relativa ad una misura specifica per promuovere la riconversione di alcune attività di pesca praticate dai pescatori italiani (presentata dalla Commissione) RELAZIONE Proposta di decisione relativa ad una misura specifica per promuovere la riconversione di alcune attività di pesca praticate dai pescatori italiani (reti da posta derivanti - "Spadare"). 1. LA SITUAZIONE Alla fine del 1991 il Consiglio ha adottato all'unanimità un regolamento che vieta l'utilizzazione di reti da posta derivanti di lunghezza superiore a 2,5 km (reg. (CEE) n. 345/92). In Italia, dove la pesca con queste reti è un' attività tradizionale, l'utilizzazione di reti di lunghezza inferiore a 2,5 km non è abbastanza produttiva e comporta problemi di redditività. Le frequenti violazioni della legislazione comunitaria registrate in Italia hanno provocato numerose proteste e pressioni da parte di associazioni ambientaliste. 2. IL PIANO DI RICONVERSIONE ITALIANO OBIETTIVI E CONSIDERAZIONI GENERALI Il 25 luglio scorso le autorità italiane hanno presentato, dopo aver ampiamente consultato i sindacati e le organizzazioni professionali, un "Piano di razionalizzazione e di riconversione delle spadare" a carattere volontario, che prevede numerose misure di riconversione per gli armatori e i marinai interessati. L'obiettivo del piano di razionalizzazione e di riconversione delle spadare è il ritiro delle licenze per la pesca con reti da posta derivanti, nonché il ritiro e la distruzione delle reti. Questa operazione, che è volta ad abolire l'attività in questione, è concepita in modo da rendere minimi gli effetti sull'occupazione: si prevede infatti la riconversione dei pescatori verso altri sistemi di pesca più selettivi e la concessione di aiuti che consentano loro di compensare, a breve termine, la perdita di reddito derivante dalla rinuncia a praticare la pesca con le spadare. Il piano presentato dalle autorità italiane è concepito soprattutto come un incentivo, visto che l'attività di pesca con le reti da posta derivanti interessa quasi esclusivamente le zone dell'obiettivo 1, che sono molto sensibili da un punto di vista socioeconomico (fortissimo tasso di disoccupazione, difficoltà a trovare posti di lavoro alternativi). La presentazione del piano da parte delle autorità italiane ha consentito di evitare la procedura di embargo minacciata dagli Stati Uniti. Qualora il piano non venisse applicato è tuttavia possibile che le autorità americane rilancino tale procedura. 3. CONTESTO GIURIDICO E FINANZIARIO Considerando che gli armatori beneficiano, conformemente all'articolo 14 del regolamento (CE) n° 3699/93 ("aiuti strutturali pesca"), di un contributo finanziario comunitario per il tramite dello SFOP, si propone di finanziare indennità complementari a favore degli equipaggi mediante una misura specifica in applicazione dell'articolo 3 del regolamento (CEE) n° 2080/93. L'aiuto comunitario (su 3 anni) riguarda un importo massimo di 100 milioni di ecu, che verranno reperiti mediante una riprogrammazione degli aiuti strutturali già concessi nell'ambito del QCS Italia, obiettivo 1. I < R^ Proposta di decisione del Consiglio del relativa ad una misura specifica per promuovere la riconversione di alcune attività di pesca praticate dai pescatori italiani IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 43, visto il regolamento (CEE) n. 2080/93' del Consiglio, del 20 luglio 1993, recante disposizioni di applicazione del regolamento (CEE) n. 2052/882 per quanto riguarda lo strumento finanziario di orientamento della pesca, in particolare l'articolo 6, vista la proposta della Commissione, visto il parere del Parlamento europeo, considerando che un certo numero di pescherecci battenti bandiera italiana pratica la pesca del tonno e del pesce spada nel Mediterraneo con reti da posta derivanti; che si tratta di un'attività di pesca tradizionale e di un'importante fonte di reddito per i pescatori nonché per le popolazioni che vivono nelle zone dipendenti da tale attività; considerando che, tenuto conto delle condizioni particolari di pesca e delle caratteristiche biologiche delle specie bersaglio in Mediterraneo, la pesca dei grandi pesci pelagici con reti da posta derivanti di lunghezza uguale o inferiore a 2,5 chilometri non è redditizia per questi pescatori; che è stato riscontrato che, per motivi di redditività, i pescatori spesso utilizzano reti da posta derivanti di lunghezza superiore a 2,5 chilometri considerando che l'articolo 9 bis del regolamento (CEE) n. 3094/86 del Consiglio, che istituisce misure tecniche per la conservazione delle risorse della pesca3, modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 3071/954, vieta a qualsiasi nave di tenere a bordo o effettuare attività di pesca con una o più reti da posta derivanti, la cui lunghezza individuale o addizionata sia superiore a 2,5 chilometri; considerando che l'utilizzazione, da parte di questi pescatori, di reti di lunghezza superiore a 2,5 chilometri costituisce una violazione della normativa comunitaria e che la Commissione ha avviato le procedure previste per tali casi; che il governo italiano ha adottato nuove disposizioni volte a rafforzare le misure di controllo sulle attività di pesca e a punire severamente i pescatori nei casi di violazione della normativa nazionale e comunitaria; considerando che alla luce dei problemi socioeconomici delle zone dipendenti da tali attività di pesca, per lo più situate nelle regioni dell'obiettivo 1 dei Fondi strutturali, per GUn. L 193 del 31. 071993, p. 1 GU n. L 185 del 15. 07. 1988, p. 9 GUn. L 288 dell' 11. 10. 1986, p. 1 GU n. L 329 del 30. 12. 1995, p. 14. di eliminare tale pratica di pesca in maniera rapida ed efficace occorre agire nell'ambito di un piano di riconversione sostenuto da misure di accompagnamento; considerando che il governo italiano ha elaborato un piano globale per risolvere definitivamente il suddetto problema; che il successo di tale piano dipenderà dalla misura in * cui gli aiuti indurranno effettivamente gli interessati ad aderire al piano di riconversione; che la maggior parte delle misure possibili rientra nel campo di intervento dello strumento finanziario di orientamento della pesca (SFOP) e che esse saranno considerate in quest'ambito e conformemente alle procedure previste; considerando tuttavia che, in alcuni casi, il massimale fissato per gli aiuti non consentirebbe di ottenere i risultati sperati; che inoltre alcune misure previste dal governo italiano non rientrano tra le misure d'intervento dello SFOP già programmate; che è pertanto opportuno adottare alcune misure specifiche e disposizioni particolari; considerando che, al fine di garantire che le indennità previste per i pescatori siano concesse solo a coloro il cui reddito era dipendente dalle attività di pesca oggetto della presente decisione, è necessario precisare che essi devono essere stati imbarcati in data precedente alla comunicazione del piano italiano alla Commissione, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 Nel quadro del piano elaborato dalle autorità italiane per la ristrutturazione e la riconversione dell'attività di pesca dei grandi pesci pelagici con reti da posta derivanti, comunicato alla Commissione il 25 luglio 1996, è istituita una misura specifica che consente di concedere un aiuto: a) ai pescatori che hanno la nazionalità di uno Stato membro e che alla data del 22 luglio 1996 risultavano imbarcati su un peschereccio battente bandiera italiana e praticante tale attività di pesca, o che vi erano imbarcati nel 1995, sotto forma di una indennità d'attesa. L'importo di questa indennità non può superare 918,23 ecu per pescatore al mese, per un massimo di sei mesi, e non può essere corrisposta che per gli anni 1996, 1997 e 1998. Per beneficiare di tale indennità i pescatori devono sottoscrivere l'impegno a cessare tale attività di pesca o a riconvertirsi verso un'altra attività, nel 1997, 1998 o 1999, conformemente al piano italiano; agli armatori che abbiano sottoscritto l'impegno a cessare definitivamente ogni attività di pesca. L'importo dell'aiuto è indicato nell'allegata tabella A. agli armatori che abbiano sottoscritto l'impegno a riconvertirsi definitivamente verso un'altra attività di pesca; l'importo del premio di riconversione è indicato nell'allegata tabella B. b) e) Articolo 2 I pescatori indicati all'articolo 1, lettera a), possono inoltre beneficiare: - di un aiuto dell'importo di 50. 000 ecu al massimo, al momento dell'interruzione di ogni attività economica. Questo aiuto è cumulabile con il cofìnanziamento del regime di prepensionamento previsto dall'articolo 14 bis del regolamento (CE) n. 3699/935, ma sostituisce l'aiuto forfettario previsto dallo stesso articolo, lettera b). - di un premio di riconversione di importo pari a 20. 000 ecu al massimo, in caso di riconversione verso un'altra attività di pesca oppure ad un altro settore. Questo premio sostituisce l'aiuto forfettario previsto dall'articolo 14 bis, lettera b) del regolamento (CE) n. 3699/93. Articolo 3 La partecipazione finanziaria pubblica, compresa la partecipazione comunitaria, per progetti finanziati nell'ambito dello SFOP che consentono la riconversione degli armatori e dei pescatori che hanno beneficiato delle misure istituite dalla presente decisione può ammontare la massimo al 75% dei costi ammissibili dell'investimento nelle regioni dell'obiettivo 1 e al 50% dei costi ammissibili dell'investimento nelle regioni fuori obiettivo 1. Articolo 4 Il contributo finanziario comunitario è quello previsto dagli interventi dello SFOP nei limiti delle risorse finanziarie assegnate all'Italia nella programmazione 1994-1999 dei Fondi strutturali. Esso può ammontare al massimo al 50% dei costi ammissibili sostenuti dallo Stato membro. Articolo 5 Fatte salve le altre disposizioni applicabili, in particolare quelle previste dal regolamento (CEE) n. 2847/936, le autorità italiane trasmettono ogni anno alla Commissione una relazione sullo stato di avanzamento del piano di cui all'articolo 1. La Repubblica italiana è destinataria della presente decisione. Articolo 6 Fatto a Per il Consiglio 5 6 G. U. L 346 del 31. 12. 1993, p. l G. U. L261 del 20. 10. 1993, p. 1 ALLEGATO Tabella A Pescherecci per Indennità per Indennità per Indennità per categoria di stazza cessazione d'attività 1997 cessazione d'attività 1998 cessazione d'attività 1999 26. 000 ecu 23. 000 ecu 20. 000 ecu 104. 000 ecu 92. 000 ecu 80. 000 ecu 120. 000 ecu 105. 000 ecu 93. 000 ecu 156. 000 ecu 138. 000 ecu 120. 000 ecu (TSL) 0 <5 5 <20 2 0 < 40 >40 Tabella B Pescherecci per Premio di Premio di Premio di categoria di stazza riconversione riconversione riconversione (TSL) 0 <5 5 < 20 2 0 < 40 >40 1997 1998 1999 16. 000 ecu 13. 000 ecu 10. 000 ecu 94. 000 ecu 82. 000 ecu 70. 000 ecu 110. 000 ecu 95. 000 ecu 83. 000 ecu 146. 000 ecu 128. 000 ecu 110. 000 ecu SCHEDA FINANZIARIA 1. DENOMINAZIONE DELL' AZIONE: Decisione del Consiglio relativa ad una misura specifica per promuovere la riconversione di alcune attività di pesca (reti da posta derivanti - spadare) praticate dai pescatori italiani. 2. LINEA DI BILANCIO: B2 1100 3. BASE GIURIDICA: Articolo 43 del trattato 4. DESCRIZIONE DELL'AZIONE 4. 1. Obiettivo generale dell'azione L'obiettivo del piano di razionalizzazione e di riconversione delle spadare è il ritiro delle licenze per la pesca con reti da posta derivanti, nonché il ritiro e la distruzione delle reti. 4. 2. Periodo previsto per l'azione e modalità di rinnovo o proroga 1997-1999 Non è previsto un rinnovo dell'azione. 5. CLASSIFICAZIONE DELLE SPESE/ENTRATE 5. 1. SNO 5. 2. SD 5. 3. Tipo di entrate previste: nessuno 6. NATURA DELLE SPESE/ENTRATE Sovvenzione nel quadro di un cofìnanziamento con altre fonti del settore pubblico o privato. ^ 7. INCIDENZA FINANZIARIA 7. 1. Metodo di calcolo del costo totale dell'azione (defìnizione dei costi unitari) L'importo globale dell'aiuto comunitario è calcolato assumendo come ipotesi che la misura di premio venga attuata a partire dal 1997 e stimando come segue il numero di pescatori e il numero di pescherecci con reti da posta derivanti che cesseranno l'attività di pesca: N. di pescherecci TSL PREMIO Totale 0> 5 5 >20 26 000 3 224 000 104 000 30 816 000 20 >40 120 000 17 640 000 >40 156 000 8 112 000 Contributo comunitario(50%) 1 612 000 15 408 000 8 820 000 4 056 000 59 792 000 29 869 000 124 354 147 52 677 N. di pescatori che cesseranno l'attività 2 658 PREMIO Totale Contributo comunitario(50%) 50 000 132 900 000 66 450 000 Lo Stato membro sta attualmente precisando in dettaglio la propria analisi, sicché gli importi indicati saranno corretti verso il basso, in quanto dipendono dall'anno di esecuzione dell'azione, dal premio in vigore e dall'attuazione della misura. 7. 2. Ripartizione per elementi del costo dell'azione Ripartizione Misura "Reti da posta derivanti" 1) Indennità pescherecci 2) Indennità pescatori Totale SI in MECU (prezzi correnti) Anno n 1997 n+1 1998 n+2 1999 Tota le 11 23 34 11 22 33 11 22 33 67 33 100 e 7. 3. Scadenzario indicativo degli stanziamenti/stanziamenti di pagamento SI in MECU Anno n 1997 n+ 1 1998 n + 2 1999 n + 3 2000 n + 4 2001 34 33 33 Totale 100 Stanziamenti d'impegno Stanziamenti di pagamento anno n 1997 12 n + 1 1998 n + 2 1999 n + 3 2000 n + 4 2001 Totale 11 + 11 11 + 11 + 11 11 + 11 12 22 33 22 11 11 100 8. DISPOSIZIONI ANTIFRODE PREVISTE Misure specifiche di controllo previste Trattandosi di un piano di riconversione a carattere volontario e visto che i pescatori possono continuare a pescare con reti lunghe fino a 2 500 m, verrà predisposto un sistema di controllo che comporta sanzioni finanziarie e penali in caso di infrazione. In particolare, le autorità italiane adotteranno disposizioni molto rigorose per quanto riguarda il ritiro e la distruzione delle reti derivanti. Saranno inoltre applicate le norme dei Fondi strutturali. 9. ELEMENTI D'ANALISI COSTO-EFFICACIA 9. 1. Obiettivi specifici e quantificabili: beneficiari Obiettivi specifici: nessi con l'obiettivo generale L'obiettivo del piano di razionalizzazione e di riconversione delle spadare è il ritiro delle licenze per la pesca con reti da posta derivanti, nonché il ritiro e la distruzione delle reti. <\ Questa operazione non è finalizzata a sopprimere posti di lavoro, ma ad abolire questo tipo di attività. È infatti prevista la riconversione dei pescatori ad altri sistemi di pesca più selettivi e la concessione di aiuti intesi ad alleviare, a breve termine, la perdita di reddito conseguente alla rinuncia a praticare la pesca con le spadare. Beneficiari: distinguere eventualmente per ogni singolo obiettivo; precisare chi sono i beneficiari finali, dell'intervento finanziario della Comunità e gli intermediari cui si è fatto ricorso I beneficiari di quest'azione sono complessivamente 2 658 persone, armatori e pescatori, che sono anche i beneficiari finali dell'azione. I pescherecci da riconvertire sono 677, di cui 40 nelle regioni fuori dell'obiettivo 1 e il resto nelle regioni dell'obiettivo 1. 9. 2. Giustificazione dell'azione Necessità dell'intervento finanziario comunitario, tenuto conto in particolare del principio di sussidiarietà. La Commissione ritiene che l'importanza della ristrutturazione della flotta nel Mediterraneo, rispetto agli obiettivi della PCP, richieda un intervento della Comunità e un aiuto finanziario all'azione proposta dalle autorità italiane. Scelta delle modalità dell'intervento I Fondi strutturali e le relative modalità d'intervento costituiscono lo strumento adeguato per la ristrutturazione prevista. * vantaggi rispetto ad altre misure prevedibili (vantaggi comparati) Protezione delle risorse alieutiche; nessuna incidenza finanziaria supplementare, poiché l'azione è integrata nel quadro dei Fondi strutturali con massimali fìssi. Principali fattori aleatori che possono incidere sui risultati specifici dell'azione La misura si fonda su un piano a carattere volontario. 9. 3. Controllo e valutazione dell'azione Indicatori di efficacia prescelti Kw, TSL/GT e il numero di pescatori. Modalità e periodicità previste della valutazione Le autorità italiane devono trasmettere ogni anno alla Commissione una relazione sull'attuazione del piano di riconversione. r La valutazione della misura farà parte della valutazione dei programmi comunitari. Valutazione dei risultati ottenuti (in caso di proseguimento o rinnovo di un'azione esistente) Non è previsto un rinnovo dell'azione. ISSN 0254-1505 COM(96) 682 def. DOCUMENTI IT 03 13 N. di catalogo : CB-CO-96-693-IT-C ISBN 92-78-13630-1 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo O


title: Förslag till rådets förordning (EG) om fördelning för 1997 av gemenskapens fångstkvoter i Grönlands vatten

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 16. 12. 1996 KOM(96) 692 slutlig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om fördelning för 1997 av gemenskapens fångstkvoter i Grönlands vatten (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Europeiska gemenskapen och Danmarks regering och Grönlands lokala regering enades 1994 om att förlänga sitt fiskeavtal med en ytterligare period om sex år fram till och med 31 december 2000. Avtalsparterna har därefter enats om ett tredje fiskeprotokoll för samma sexårsperiod om villkor för det fiske som gemenskapens fartyg bedriver i Grönlands vatten, i synnerhet gemenskapens fångstkvoter för varje år i protokollet. De båda parterna har också enats om att ändra fiskeavtalet så att samriskföretag och tillfälliga sammanslutningar kan upprättas. Avtalet medger att kvantiteterna kan fiskas av fartyg som inte för någon medlemsstats flagg i den mån detta är nödvändigt för att de fiskeavtal som slutits mellan gemenskapen och andra parter skall fungera väl. I enlighet med bestämmelserna i det tredje fiskeprotokollet åtar sig de myndigheter som ansvarar för Grönland att senast den 15 november varje år erbjuda gemenskapen sådana extra fangstmöjligheter som avses i artikel 8 i avtalet och som vid den tidpunkten förväntas finnas tillgängliga följande år. Den 14 november 1996 erbjöd Grönlands lokala regering följande tilläggskvantiteter för 1997: Torsk Kungsfisk (demersal) Kungsfisk (pelagisk) Liten hälleflundra Liten hälleflundra Hälleflundra Hälleflundra Havskatt Blåvitling Skoläst Skoläst NAFO 0, 1; ICES V, XIV ICES V, XIV ICES V, XIV NAFO 0, 1 ICES V, XIV NAFO 0, 1 ICES V, XIV NAFO 0, 1 ICES V, XIV NAFO 0, 1 ICES V, XIV 2 000 t 15 0001 12 0001 1 7501 1 8001 4001 4001 5 000 t 10 000 1 750 t 1 800 t Beroende på utgången av förhandlingarna mellan gemenskapen och Norge och med hänsyn till de kvantiteter av berörda arter som redan finns tillgängliga för gemenskapen för 1997 i enlighet med det tredje fiskeprotokollet kan det anses vara i gemenskapens intresse att acceptera en eller fler av de tilläggskvantiteter som erbjuds av Grönlands lokala regering. I detta syfte kommer kommissionen att komplettera sitt förslag så snart som möjligt. Kommissionen föreslår därför att rådet går med på att reagera på lämpligt sätt på ovan nämnda extra fangstmöjligheter och fördela de årliga fangstkvotema i Grönlands vatten genom att anta den bifogade rådsförordningen. I Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr /96 av den december 1996 om fördelning för 1997 av gemenskapens fångstkvoter i Grönlands vatten EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992 om ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk0 \ ändrad genom Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige, särskilt artikel 8. 4 i denna, med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: Fiskeavtalet mellan Europeiska gemenskapen å ena sidan och Danmarks regering och Grönlands lokala regering å andra sidan(2), har förlängts med en ytterligare period om sex år till och med den 31 december 2000. Europeiska gemenskapen å ena sidan och Danmarks regering och Grönlands lokala regering å andra sidan har därefter godkänt det tredje fiskeprotokollet som fastställer villkor för fisket och i synnerhet fångstkvoter för gemenskapens fartyg i Grönlands vatten för perioden 1 januari 1995 - 31 december 2000. Dessa kvoter får utnyttjas av fartyg som inte för en medlemsstats flagg i den mån detta är nödvändigt för att de fiskeavtal som gemenskapen slutit med tredje land skall fungera väl. Gemenskapen skall informera de myndigheter som ansvarar för Grönland om sitt svar på erbjudanden om tilläggskvoter i enlighet med artikel 8 i fiskeavtalet senast sex veckor efter det att erbjudandet mottagits. För att säkerställa en effektiv förvaltning av de tillgängliga fångstmöjligheterna bör dessa fördelas i form av kvoter mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 8 i förordning (EEG) nr 3760/92. (i) EGTnrL 389, 31. 12. 1992, s. 1. (2) EGTnrL 29, 1. 2. 1985, s. 9. 3 Det fiske som omfattas av denna förordning är underkastat de kontrollåtgärder som anges i rådets förordning nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken(3). Inget avtal har slutits med de myndigheter som ansvarar för Grönland om humvida de aktuella fiskbestånden bör underkastas bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren(4). HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Gemenskapens fångstkvoter i Grönlands vatten skall för 1997 fördelas enligt bilagan. Artikel 2 Fiskekvoterna i bilagan skall inte underkastas bestämmelserna i artiklarna 2, 3 och 5. 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96. Artikel 3 Om de myndigheter som ansvarar för Grönland erbjuder de tilläggskvoter som avses i artikel 8 i fiskeavtalet skall rådet på förslag av kommissionen med kvalificerad majoritet fatta beslut om erbjudandet inom sex veckor efter det att det har mottagits. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1997. Artikel 4 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den december 1996. På rådets vägnar Ordförande (3) EGT nr L 261, 20. 10. 1993, s. 1. (4) EGTnrL 115, 9. 5. 1996, s. 3. t BILAGA Fördelning för 1997 av gemenskapens fångstkvoter i Grönlands vatten Art Geografiskt område Gemenskapens fångstkvoter (ton) Kvoter som tilldelats medlemsstaterna Kvantiteter som tilldelats Norge (9) Kvantiteter som tilldelats Island (9) • i ' : i i. i 'j Färöarnas kvoter under EG/ Grönland Torsk Alla områden Kungs fisk (1) NAFO 0/1 ICES XIV/V Liten hälleflundra NAFO 0/1 ICES XIV/V 31 000 Tyskland Förenade kungariket 5 500 48 820 Tyskland Förenade kungariket Tyskland Frankrike Förenade kungariket 1 750 5 700 Tyskland Tyskland Förenade kungariket Räkor ICES XIV/V (5) 4 525 Frankrike Danmark Hälleflundra (2) NAFO 0/1 ICES XIV/V 200 200 Havskatt NAFO 0/1 ICES XIV/V 1 000 1 000 Tyskland Tyskland Blåvitling ICES XIV/V 30 000 Danmark Frankrike Tyskland 2 000(8) 1 200 1 450 2 500 200(7) 200(7) 25 360 5 640 5 395 105 46 270 330 220 550 4 040 210 1 012 1 012 1 000 1 000 3 000 3 000 24 000 500 150 150 1 150 ICES XIV/V 127 050 (6) Gemenskapen 62 050 25 000 30 000 10 000 Lödda Skoläst NAFO 0/1 ICES XIV/V Skoläst(3) Polartorsk (4) Alla områden Alla områden 1 750 5 150 Tyskland Tyskland Förenade kungariket 2 000 Gemenskapen 550 4 400 250 2 000 1 200 750 2 000 Gemenskapen 2 000 (2) (3) (4) (5) (6) O) (8) Högst 20 000 ton får fiskas med flyttrål. Fångster från bottentrålfisket och flyttrålfisket skall rapporteras separat. Om de bifångster som tas upp av hälleflundra vid trålfiske efter torsk och kungsfisk innebär att kvoterna för hälleflundra överskrids kommer Grönlands myndigheter att lösa detta på ett sätt som innebär att gemenskapens fiske efter torsk och kungsfisk ändå kan fortsätta tills dessa kvoter är utnyttjade. Försöksfiske som skall bedrivas på större djup än 1 500 meter. Bifångster av liten hälleflundra får utgöra högst 40% och räknas med i kvoten. Får endast fiskas med flyttrål eller backa. En bifångst på upp till 10 % med undantag för räkor och liten hälleflundra kommer att tillåtas. Bifångsten kommer att räknas med i kvoten. Högst 1 000 ton kan efter överenskommelse med grönländska licensinnehavare tas upp i NAFO-områdena 0/1. 70% av Grönlands andel av högsta tillåten fångstmängd för lödda minus 10 000 ton till Färöarna. Beräknat efter en tillfällig högsta tillåten fångstmängd på 1 100 000 ton. I samband med revideringen av denna högsta tillåtna fångstmängd under 1997 skall gemenskapskvoten revideras på motsvarande sätt. Får endast fiskas med backa. Får fiskas med flyttrål. Anges i informationssyfte. 5 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. BETECKNING: Förslag till en rådsförordning (EG) om fördelning för 1997 av gemenskapens fångstkvoter i Grönlands vatten. 2. 3. 4. BERÖRD BUDGETPOST: B7-800 RÄTTSLIG GRUND: Artikel 8. 4 i rådets förordning (EEG) nr 3760/92 BESKRIVNING: 4. 1 Allmänt mål: Upprätta slutliga fiskekvoter för Norge i Grönlands vatten för att balansera överenskommelsen om ömsesidiga fiskerättigheter mellan gemenskapen och Norge för 1997. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden: 1 januari - 31 december 1997. 5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER: Differentierade anslag. Obligatoriska utgifter 6. TYP AV UTGIFTER: Ekonomisk ersättning i enlighet med artikel 9. 2 i det tredje protokollet (se rådets förordning (EG) nr 3354/94) för extra fångstmöjligheter som Grönland erbjuder i enlighet med artikel 8 i fiskeavtalet (se rådets förordning (EEG) nr 223/85). 7. BUDGETKONSEKVENSER: Lägsta belopp: Högsta belopp: 1 438 110 ecu 2 077 270 ecu Det belopp som krävs för 1997 har beräknats på grundval av ett bidrag på 319,58 ecu per ton torskekvivalent. Detta ger följande beräkning: Lägsta belopp; 4 500 ton torskekvivalent Högsta belopp; 6 500 ton torskekvivalent x 319,58 = 1 438 110 ecu x 319,58 = 2 077 270 ecu C, 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING: I enlighet med skall kommissionens ekonomiska bidrag inte omfattas av någon särskild bestämmelse vad beträffar den slutliga användningen av medlen. fiskeavtalet mellan gemenskapen och Grönland 9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET: Det bilaterala avtalet mellan gemenskapen och Norge om ömsesidigt tillträde administreras på årsbasis genom att balansen beräknas mellan gemenskapens fångsmöjligheter i Norges vatten och norska fångsmöjligheter i gemenskapens vatten för olika arter. Detta avtal kan ändras från år till år beroende på tillståndet för de olika berörda fiskbestånden. För 1997 är avtalet med Norge särskilt svårt att uppfylla på grund av det svåra tillståndet för nyckelbestånden i gemenskapens vatten. Denna situation förvärras av det fortsatta nödläget för nordsjösill och det svåra tillståndet för i Nordsjön och gemenskapens västra fiskevatten. Detta gör det oerhört svårt att kompensera tillträdet för gemenskapens fartyg till norska resurser med norskt tillträde till gemenskapens dåliga resurser. Å andra sidan har TAC:en för torsk har höjts. Vidare kommer gemenskapen att få en högre andel "sammanhållningstorsk" under 1997. Gemenskapens fiskefartyg är beroende av att ha fortsatt tillgång till värdefulla arter i norska vatten, som till exempel torsk, kolja och rödspätta i Barents hav. torsk-, kolje- och makrillbestånden På grund av detta bör Norge kompenseras med några av de fångstmöjligheter som gemenskapen har tillgång till i enlighet med dess fiskeavtal med Grönland. För att ej riskera bevarandet av fiskbestånd i gemenskapens vatten samtidigt som medlemsstaternas fiskeaktiviteter i möjligaste mån upprätthålls är köp av extra fiskemöjligheter från Grönland det enda sättet att uppnå ett balanserat ömsesidigt tillträdesavtal med Norge för 1997. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER: Inga \ ISSN 1024-4506 KOM(96) 692 slutlig DOKUMENT SV 03 11 01 Katalognummer : CB-CO-96-714-SV-C ISBN 92-78-13865-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Verordening (EG) nr. 2469/96 van de Raad van 16 december 1996 tot wijziging van de bijlage bij Verordening (EEG) nr. 3911/92 betreffende de uitvoer van cultuurgoederen

eurovoc_concepts:
administrative cooperation
cultural object
cultural relations
export
export licence
heritage protection


title: Commission Decision No 2390/96/ECSC of 16 December 1996 repealing Decision No 612/91/ECSC

eurovoc_concepts:
ECSC
coal
energy market
energy supply
production statistics