title: Rådets Forordning (EF) nr. 2397/96 af 6. december 1996 om indgåelse af en aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Staten Israel om ændring af ordningen for import til Det Europæiske Fællesskab af appelsiner med oprindelse i Israel, og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1981/94

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
agreement (EU)
citrus fruit
import policy
tariff quota

formats: html pdfa1b print


title: Nõukogu otsus, 6. detsember 1996, mis käsitleb suuniste vastuvõtmist Euroopa-Vahemere partnerluse raames toimuva majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevate rahaliste ja tehniliste meetmete (MEDA) näidisprogrammide jaoks

eurovoc_concepts:
EU programme
Mediterranean third countries
economic reform
financial cooperation
free-trade area
technical cooperation

formats: html pdf print

text: 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 149 31996D0706 L 325/20 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 14. 12. 1996 NÕUKOGU OTSUS, 6. detsember 1996, mis käsitleb suuniste vastuvõtmist Euroopa-Vahemere partnerluse raames toimuva majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevate rahaliste ja tehniliste meetmete (MEDA) näidisprogrammide jaoks (96/706/EÜ) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 esitatud suunised Võetakse vastu käesoleva otsuse Euroopa-Vahemere partnerluse raames toimuva majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevate rahaliste ja tehniliste meetmete (MEDA näidisprogrammid) väljatöötamiseks. näidisprogrammide lisas Artikkel 2 Need suunised vaadatakse läbi seostatuna määrusega (EÜ) nr 1488/96, nagu sätestatud selle määruse artikli 15 lõikes 6. Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. Otsus jõustub selle avaldamise päeval. Brüssel, 6. detsember 1996 Nõukogu nimel eesistuja D. SPRING võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1488/96 Euroopa-Vahemere partnerluse raames toimuva majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevate finants- ja tehniliste meetmete (MEDA) kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ning arvestades, et: komisjon peaks arvesse võtma kontrollikoja ja Vahemere piir- konna partnerite koostööna valminud aruannetes sisalduvaid tähelepanekuid ja soovitusi; määruse (EÜ) nr 1488/96 artiklis 9 nähakse ette, et nõukogu võtab komisjoni ettepanekul vastu suunised näidisprogrammide koostamiseks, milles nähakse ette Vahemere piirkonna partneri- tega tehtava koostöö peamised eesmärgid; komisjon esitas 8. märtsil 1995 teatise pealkirjaga “Euroopa Liidu Vahemere-poliitika tõhustamine: ettepanekud Euroopa-Vahemere partnerluse ellurakendamiseks”; Barcelona deklaratsiooniga võeti vastu Euroopa-Vahemere part- nerluse kava, et asuda lahendama selle piirkonna ees seisvaid probleeme, (1) EÜT L 189, 30. 7. 1996, lk 1. 150 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd LISA SUUNISED MEDA NÄIDISPROGRAMMIDE KOOSTAMISEKS 1. Määrusega (EÜ) nr 1488/96 kehtestatud programm (edaspidi “MEDA programm”) kujutab endast Euroopa Ühenduse peamist finantsinstrumenti Euroopa-Vahemere partnerluse ellurakendamiseks. Programmi peamine eesmärk on Vahemere piirkonna partnerite majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformi toetamine ja ergutamine eelkõige vabakaubanduse ettevalmistamise teel Euroopa Ühendusega. 2. MEDA programm rajaneb demokraatia ja õigusriigi põhimõtetel ning inimõiguste ja põhivabaduste austamisel, mis moodustavad nende põhimõtete olemusliku osa ja mille rikkumisel on õigustatud asjakohaste meetmete rakendamine. Kahepoolsete protokollidega omandatud kogemused 3. MEDA programm peab põhinema ümbersuunatud Vahemerepoliitika instrumentide, nimelt kahepoolsete finantsprotokollide ja piirkondliku koostöödokumendi rakendamisest saadud kogemustel. Nelja põlvkonna ühiste finantsprotokollide järel Vahemere piirkonna partneritega on osutunud vajalikuks parandada koostööürituste elluviimise süsteemi. Kui MEDA programm peab vastama märkimisväärselt süvenenud koostöö vajadustele nii uutes kui olemasolevates valdkondades, siis tuleb suurendada kavandamise paindlikkust. See on vajalik vältimaks koostööpanuse hajumist liiga suure hulga meetmete ja toetusesaajate vahel ning innustamaks kulukohustuste ja maksukrediitide kiiret ja tõhusat realiseerimist. MEDA programm peab ühtlasi olema ajas kohanemisvõimeline, kui selle ellurakendamisel ilmneb vajadus parandusi teha või kui Vahemere piirkonna partnerite vajadused ja prioriteedid majanduslike ja sotsiaalsete probleemide mõjul nihkuvad. Eelkõige tuleks säilitada paindlikkus näidisprogrammides mitteseotud eelarvetoetusteks määratud summade osas, et kohandada rahaeraldisi reformide kiirusega ja makromajanduse stabiliseerimisel saavutatud edusammudega. Mitmeaastased kavad 4. Et kavandamist ja ellurakendamist tõhustada, peab MEDA programmi suuremat paindlikkust täiendama selge kavandamismetoodika. Eriti vajalik on anda partneritele teavet vahendite kohta, mis muutuvad kättesaadavateks lähiaastatel. Selline mitmeaastane planeerimine annab lisavõimalusi mõjutada olukorda keskmise tähtajaga poliitika kaudu. Määruses (EÜ) nr 1488/96 (edaspidi “MEDA määrus”) on ajavahemikuks 1995–1999 esitatud viitesumma 3 424,5 miljonit eküüd, (1) mis tuleks jaotada kahepoolsete programmide ja ühe piirkondliku programmi vahel. MEDA näidisprogrammidega tuleks kindlaks määrata meetmed, millega aidatakse kaasa partnerluse laiemate eesmärkide saavutamisele. Ellurakendamise edukusest sõltuva läbivaatamise võimalikkus koos kahepoolsete rahaeraldiste suuruse orienteeriva ettemääramisega kujutab endast igati tähtsat põhimõtet uues lähenemisviisis kavandamisele. Tuleb hoolt kanda eelarveliste assigneeringute kasutamisel tehtavate sammude läbipaistvuse, asjakohase projektijuhtimise ja üldise järjekindluse eest. Strateegiline sekkumine 5. Lõpuks sõltub Vahemere piirkonna riikide edukas sotsiaal- ja majandusareng ka nende endi pingutustest. Seega peavad näidisprogrammid rajanema ühisel arusaamal nii iga partnerriigi kui kogu piirkonna ees seisvatest majanduslikest, sotsiaalsetest ja poliitilistest probleemidest. MEDA programmi edukuse eeltingimus on seetõttu regulaarne ja sisukas dialoog nii kahepoolsel kui piirkondlikul tasandil. Näidisprogrammid peavad keskenduma piiratud hulgale eelissektoritele, mis määratakse kindlaks dialoogis kõnealuste riikidega ning liikmesriikide ja teiste doonorriikide kahepoolsete jõupingutuste koordineerimisega eriti neil aladel, kus ühendus oma kogemustele ja oskusteabele toetudes saab anda kõige suurema panuse. Selleks hoolitseb ühendus vajaliku kooskõlastamise eest liikmesriikidega ja teiste doonorriikidega nii kavandamise kui programmide elluviimise osas, et tagada igaühe omapoolsete meetmete ja sekkumiste parim võimalik koosmõju. Komisjon ja liikmesriigid peavad omavahel põhjalikult nõu näidisprogrammide planeerimise ja väljatöötamise käigus ning projektide üksikettepanekute sõnastamise ajal. Iga näidisprogramm ja projekt peab sisaldama viidet saadud kogemusi ja tulemusi käsitlevatele asjakohastele uurimustele. (1) Euroopa Ülemkogu andis Cannes’i kohtumisel 12. juunil 1995 nõusoleku anda ajavahemikul 1995–1999 Vahemere piirkonna kolmandatele riikidele rahalist abi kogusummas 4 685 miljonit eküüd. Põhilise osa sellest moodustab MEDA programm ulatusega 3424,5 miljonit eküüd. Ülejäänud osa moodustavad konkreetsete riikide protokollid ja temaatilised eelarveread. 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 151 ja majanduslikku teostatavust 6. Püüeldes säästva majandus- ja sotsiaalarengu poole, kaalub komisjon näidisprogrammide analüüsil ning koostööprogrammide koostamisel ja kavandamisel nende võimalikku mõju keskkonna tasakaalule ja soolisele võrdõiguslikkusele, nende finantsilist ja jätkusuutlikkust ning kohalike institutsioonide võimalusi (sealhulgas teadustöö, tehnoloogiliste uuenduste ja tehnosiirde osas). Komisjon võtab analüüsimisel hoolikalt arvesse ka varasemate ühenduse meetmete ning liikmesriikide ja teiste doonorriikide poolt seni toetatud ürituste tõhusust. Sellised sihtgrupid nagu elanikkonna vaesemad kihid, naised ja noorukid peaksid analüüsimisel olema erilise tähelepanu all. MEDA programm peaks kahepoolsel tasandil toetama partnerriike majanduslikus üleminekus ja sotsiaalmajandusliku tasakaalu kindlustamisel. Asjakohaste kahepoolsete ja piirkondlike programmide kavade puhul tuleb nõutavas vormis, kooskõlas ühenduse sellealaste õigusaktidega hinnata keskkonnamõju. Komisjon peaks projektidesse lülitama tingimuslikkuse põhimõtte ning tagama vajadusel MEDA määruse II lisa kohaselt vastavuse Bretton-Woods’i kriteeriumidele. 7. i) Piirkonna riikide majandus seisab vastamisi ühise vajadusega luua uusi töövõimalusi ning parandada kiire demograafilise kasvu tingimustes elatustaset. Arengutempo soovitud kiirenemine saavutatakse vaid suurema konkurentsivõime kaudu maailmamajanduse kontekstis. See nõuab muu hulgas uuendussuutlikkuse tõstmist partnerriikides. Kuna järkjärguliselt juurutatakse vabakaubandust, peavad valitsused jätma ruumi ka erasektori tekitatud kasvuks juhtimist peab täiendama tugevat majanduskasvu ja investeerimist soodustav majanduspoliitika ning reguleeriv õiguslik raamistik. Näidisprogrammides tuleb uuenduste planeerimisel arvestada iga riigi majanduse iseloomulikke jooni. ja välisinvesteeringuteks. Makromajanduse ii) Majanduskasvuga peab kaasnema suurem sotsiaalne ühtekuuluvus. Endiselt valitseb ebavõrdsus selliste oluliste teenuste kättesaadavuses nagu haridus, tervisekaitse, sotsiaalkindlustus, eluruumid ja veevarustus, mis halvendab elanikkonna suure osa võimalusi partnerriikides ning millel on ühtlasi pikaajalises perspektiivis negatiivne mõju majanduskasvule. Nende vajadustega tuleks kiiresti tegelda, parandades teenuste kvaliteeti ja nende osutamise tõhusust. Strateegilist sekkumist on vaja ka inimressursside arendamiseks üldiselt, kuna neil on suur osa piirkonna tulevikuväljavaadetes. Piirkonna sotsiaalse arengu tähtis tegur on naiste ja noorte tööhõive suurendamine. Kahepoolsed ja piirkondlikud programmid peavad teineteist täiendama 8. Toetust antakse MEDA määruses sätestatud meetmete vahendusel. Peale selle on pidevas dialoogis partnerriikidega välja arendatud järgmised suunised. 9. Kahepoolsel ja piirkondlikul tasandil võetud meetmed peavad üksteist täiendama ja/või tugevdama et MEDA programmi tulemused püsiksid ja et Barcelona deklaratsioonis ühiselt vastuvõetud eesmärke oleks võimalik kiiremini saavutada. Oma kogemustest lähtudes on Euroopa Liit seisukohal, et tema partnerriikide tulevane jõukus ja stabiilsus sõltuvad tihedast omavahelisest koostööst majanduse, sotsiaalsüsteemi ja poliitika sfääris. Takistuste kõrvaldamine soodustab majanduslikku mastaabisäästu ning loob paremad turuvõimalused, ergutades sellega investeerimist ja mõttevahetust ning parandades vastastikust mõistmist. Piirkondlik näidisprogramm peab peegeldama Barcelona rakendamisel ühisdeklaratsiooniga sõnastatud ühistes huviküsimustes ja tugevdama detsentraliseeritud koostööd soodustavaid meetmeid. Piirkondlik tegevus ei tohi siiski kõrvale tõrjuda kahepoolsete meetmete algatamist. Iga kahepoolne näidisprogramm peab sisaldama teavet kõigi meetmete kohta, mida finantseeritakse mis tahes ühenduse piirkondliku koostööprogrammi raames, mis puudutab konkreetset partnerriiki. edu mitmepoolsete meetmete saavutatud protsessi raames Detsentraliseeritud lähenemisviis 10. Et paremini jõuda elanikkonna sihtgruppideni toimet mitmesugustele kodanikuühiskonna Euroopa-Vahemere partnerlusega hõlmatud osadele, püüab komisjon kavandada ja rakendada omapoolseid meetmeid koos otseselt huvitatud subjektidega, kel on olemas edukaks planeerimis- ja rakendustegevuseks vajalikud kogemused. Komisjon pöörab suurt tähelepanu selliste programmide hoolikale juhtimisele ja nende mõju perioodilisele hindamisele. ja laiendada MEDA programmi 152 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd Kahepoolsed näidisprogrammid 11. Kahepoolsete programmide osas tuleb eelistused kindlaks määrata, arvestades iga riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu staadiumi ja institutsioonilisi võimalusi. Assotsiatsioonilepingute sõlmimist või rakendamist silmas pidades tuleb näidisprogrammid koostada lähtuvalt Vahemere piirkonna partnerite vajadustest, nende võimest summasid ära kasutada, nende poolt struktuurse reformi käigus tehtud edusammudest. ja ühtlasi nendega koos välja ning assotsiatsioonilepingutest endist. Tuleb teha jõupingutusi selliste programmide edendamiseks, mis soodustavad demokraatia arengut ja inimõiguste austamist. Majandusliku ja sotsiaalse arengu rahalist toetust vajavate tahkude ja valdkondade hulgas nõuavad ühenduse ja Vahemere piirkonna üksikpartnerite vaheliste kahepoolsete näidisprogrammide toetust MEDA programmi esimestel aastatel eriti järgmised. tulenevad majanduslikust sellistest, mis prioriteetidest, dialoogist selgitatud eriti 12. Magribi riikide puhul: — abi Marokole peaks järgima kaht peamist tegeleb ja sotsiaalmajandusliku tasakaalu parandamisega maaelu ning veevarustuse ja sotsiaalsfääri teenuste, eriti hariduse ja tervisekaitse arengut soodustavate meetmete abil. Selles kontekstis võetakse arvesse ka suund on seotud majandusliku ülemineku soodustamisega põhjaprovintside assotsiatsioonilepingu rakendamise seisukohast ja hõlmab eelkõige eelarvelist toetust makromajanduse stabiliseerimise ja laiaulatuslike majandusreformide keskmise tähtajaga strateegiate kindlustamiseks, samuti ettevõtete konkurentsivõime tõstmiseks, vajadusi. Teine täiendavat teineteist esimene suunda: — Tuneesia puhul peab toetus keskenduma kahele peamisele teineteist täiendavale suunale. Esiteks, majandusliku ülemineku toetamine assotsiatsioonilepingu rakendamise kontekstis, mis hõlmab suurel määral järgmisi meetmeid: eelarvetoetus majandusreformidele, abi majanduse kaasajastamiseks (kaasa arvatud finantssektori arendamine), siseinvesteeringute ergutamine, kutsehariduse programm ja majanduse infrastruktuuride moderniseerimine. Teine suund, sotsiaalse tasakaalu kindlustamine, näeb eelkõige ette meetmeid maapiirkondade arengu toetuseks ja töökohtade loomist, kaasa arvatud mikroettevõtete rajamine, — Alžeeria puhul peab sekkumine keskenduma kahele peamisele teineteist täiendavale valdkonnale. Esimene on sotsiaalmajandusliku tasakaalu toetamine sotsiaalse heaolu edendamise instrumentide täiustamise teel, et tulla toime põhiliste sotsiaalsete vajaduste rahuldamisega ja luua kiiresti uusi töökohti, samuti toetus eluruumisektorile. Võetakse meetmeid keskkonna kaitsmiseks. Teine suund peaks seisnema majandusliku ülemineku toetamises struktuursete muudatuste programmide kaudu, väikeste ja keskmiste ettevõtete arengu soodustamises, tööstuse ümberkorraldamise ja moderniseerimise programmis ning finantssektori arendamises. 13. Mašriki riigid: — toetus Egiptusele tuleks rajada kahele põhilisele suunale. Suurema osa finantskoostööst peaks moodustama sotsiaalse tasakaalu kindlustamine. See hõlmaks osalemist sotsiaalse arengu rahastamises teenuste parandamise kaudu, kaasaaitamist vaesuse leevendamisele ja töökohtade loomisele koos põhihariduse reformi programmiga. Lisaks võetakse meetmeid keskkonna kaitsmiseks. Majandusliku ülemineku toetamine moodustab teise suuna, hõlmates tööstuse moderniseerimise programmi, kutseõppe programmi ning finantssektori tugevdamist ja laiendamist, — koostöö Jordaaniaga peaks koosnema peamiselt struktuursete muudatuste programmist, mille raames antakse vajalikku eelarvetoetust praeguste tõsiste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks ja edendatakse majanduse tundlikumaid ümberkorraldamist, ühiskonnasektoreid. Võib ette võtta ka muid toiminguid, nagu riskikapitali arendamine ettevõtete toetuseks. Sotsiaalsfääris võib võtta meetmeid kutseõppe parandamiseks ja keskkonna kaitsmiseks, struktuuri arvesse võttes kõige 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 153 — Liibanoni osas seisneks programm ülesehitustöö jätkuvas toetamises. Sotsiaalmajandusliku tasakaalu vallas tuleks rõhku panna riigi haldussuutlikkuse tõstmisele, kaasa arvatud kohalikud omavalitsused, ning avalike teenuste organiseerimisele. Tuleks astuda samme olukorra parandamiseks veevarustuse sektoris ja keskkonna kaitsmiseks. Majandusliku üleminekuga seoses toetatakse ülesehitustööd, erasektori laienemise, riskikapitali arendamise, kutseõppe ning sertifitseerimisega seotud meetmeid, — et toetada majanduse jätkuvat liberaliseerumist Süürias, keskendub koostöö halduse täiustamisele eriti kommunaalettevõtete ja avalike teenuste osas, kohalike omavalitsuste ja ministeeriumide töö parandamisele. Sellel on kaks eesmärki: luua soodsam keskkond erasektori arenguks ja parandada elanikkonna elutingimusi. Toetatakse ka pangandussektori moderniseerimist, — alates 1993. aastast on Euroopa Liit olnud Palestiina omavalitsuse tähtis finantspartner. Selle koostöö peamine eesmärk on olnud Palestiina majanduse edendamine vähendamaks selle sõltuvust Iisraelist oma tootmisbaasi arendamise ja rahvusvahelisse ning piirkondlikku kaubavahetusse integreerimise kaudu. Abistamise prioriteetsed valdkonnad on ülesehitustöö ja põhilise infrastruktuuri taastamine, samuti toetus Palestiina institutsioonide rajamisele ja erasektori arendamisele. 14. Türgi abistamise programmis seatakse esikohale ühelt poolt majanduse vajaliku kohandamisega seotud sekkumine ning teiselt poolt sotsiaalteenuste ja keskkonnakaitse toetamine. Selle programmi üldisem eesmärk on tolliliidu loomise toetamine. Seega tuleb võtta meetmeid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõime tõstmiseks ning halduse arendamiseks institutsioonidevahelise koostöö kaudu. Lisaks hakatakse tegelema keskkonnakaitseliste projektide ja programmidega. Sotsiaalsektori meetmed keskenduvad vaeste vajadustele ning tervishoiule ja haridusele. Majandusliku ülemineku toetamine 15. Vahemere piirkonna partnerriigid vajavad abi valmistumisel vabakaubanduseks ühendusega ning elatustaseme tõstmisel. Ühenduse sekkumiste laiem eesmärk peaks olema partnerriikide majanduse konkurentsivõime parandamine, pidades silmas püsiva majanduskasvu saavutamist eelkõige ekspordisuutlikkuse tõstmise teel. Sel eesmärgil antakse abi eriti järgmistes valdkondades: — soodsa keskkonna loomine makromajandusliku raamistiku tugevdamise ning konkurentsivõimelise turumajanduse saavutamiseks vajalike õigusnormide ja institutsioonide arendamise teel, mis loovad baasi majanduslikuks tihedas koostöös Bretton-Woodsi institutsioonidega toetada struktuurilisi kohandusi neis partnerriikides, kes on valmis vajalikke reforme ellu viima, ja sotsiaalseks arenguks. Sel eesmärgil tuleks — asjakohase õigusliku ja haldusliku raamistiku kujundamine, mis oleks stabiilne, usaldatav ja kooskõlas Euroopa — Vahemere piirkonna partnerluse eesmärkidega, — kaubavahetuse soodustamine, kaasa arvatud abi tollieeskirjade, kaudsete maksude, standardite ning veterinaar- ja fütosanitaarnõuete ühtlustamise valdkonnas, samuti ekspordi edendamise programmid, — õigusaktide ja standardite ühtlustamine ning institutsioonide tugevdamine keskkonnakaitse alal, — finantssektori arendamine tasemel ning keskpankade toetusega tegevuspõhimõtete kujundamise tugevdamisega, et arendada kommertspanku ning laiendada ja elustada finantsturgusid; erilist tähelepanu tuleb pöörata majapidamiste säästudele ja investeerimisele ning samuti investeeringutele kogu piirkonda, eriti Euroopa ettevõtete poolt. Eriti oluline on parandada finantsteenuste kättesaadavust just väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, — ettevõtete jõudluse parandamine, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete moderniseerimise teel ning uute ettevõtete tekke ergutamise teel ettevõtluskonsultatsioonide, -koolituste ja -teabe abiga, — koostöö Euroopa ja Vahemere piirkonna ettevõtete vahel, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vahel, kasutades selleks näiteks võrgustike loomist, ühisettevõtteid, litsentse, frantsiisi- ja allhankelepinguid ning spetsialiseeritud teeninduskeskusi, — erastamise soodustamine tagamaks omandi, juhtimise ja kontrolli tegelikku üleminekut erasektorile, 154 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd — koostöö energia, transpordi, veevarustuse ja telekommunikatsioonide sektoris nii tegevuspõhimõtete, teabevahetuse, tööalaste sidemete kui infrastruktuuride ja võrgustike osas, kvaliteedi parandamine ja teenuste hinna vähendamine, tööstusalane koostöö, kaasa arvatud tööstuspiirkondades, teadustöö ja tehnoloogilised uuendused, — toetus mikroettevõtetele sihiga edendada ettevõtlust ning integreerida majanduskasvu protsessi kõik ühiskonna osad, — inimressursside arendamine kutseõppe ja juhikoolituse parema korralduse, sihipärasuse ja kvaliteedi kaudu, — partnerriikide uuendussüsteemide arendamine teadustöö, tehnoloogiliste uuenduste ja tehnoloogiasiirde mehhanismide edendamise teel ning toetades asjakohaseid siseriiklikke uuenduspoliitikaid. Sotsiaalmajandusliku tasakaalu kindlustamine 16. Et leevendada majandusliku üleminekuga seotud lühitähtajaliste kulutuste mõju ning ühiskondi paremini ette valmistada tulevikuks, on eriti oluline, et üleminekuprotsessiga kaasneksid asjakohased meetmed sotsiaalpoliitika vallas. — Maaelu arendamine jääb põhiliseks strateegiaks vaesusega võitlemisel ning linna- ja maainimeste vahelise varandusliku lõhe suurenemise vältimisel. Suur osa Vahemere piirkonna riikide rahvastikust jääb kultuuriliselt ja majanduslikult seotuks külapiirkondadega. Kasvaval rändel linnadesse võivad olla tõsised tagajärjed sotsiaalses, poliitilises ja keskkondlikus plaanis. Põllumajanduse tootlikkuse kasv nagu ka väikeste ja mikroettevõtete areng mängib olulist osa maarahvastiku elatustaseme tõusus. Eesmärgistatud programme on vaja ka põhivajaduste rahuldamiseks, nagu esmased tervishoiu- ja haridusteenused, veevarustus, reoveekäitlus ja energia tarnimine. — Erilist tähelepanu tuleks pöörata keskkonna tasakaalu säilitamisele partnerriikides, toetades suutlikkuse kasvu keskkonna hindamisel, juhtimisel, seaduste andmisel ja täitmise tagamisel. Euroopa Investeerimispanga laenudele võib anda intressitoetusi, et korvata keskkonna säilitamise ja keskkonnaalaste projektidega seotud kulutusi. — Tuleks anda toetust linnapiirkondades elutingimuste parandamisele suunatud programmidele, kaasa arvatud vajadusel sotsiaalkindlustuse võrgustike rajamine ennetava tööhõivepoliitika ja vaesusevastaste meetmete rakendamisega. See võib teoks saada näiteks sotsiaalfondide näol, mis edendavad tööhõivet ebasoodsamate väljavaadetega ühiskonnakihtides ning toetavad sihipäraseid tervishoiu- ja haridusmeetmeid. Abi võib anda ka sotsiaalpoliitika väljakujundamiseks, eriti tervisekaitse, töötus- ja pensionikindlustuse alal. — Toetada tuleks sotsiaalse infrastruktuuri ja sotsiaalteenuste parandamist. Esmaseid tervishoiuteenuseid võib rahastada ka rahvastiku kasvu aeglustamise strateegia raames. Samuti tuleks toetada eluruumidega kindlustamist. — Hariduse ja kutseõppe alaste teenuste osutamist tuleb eelkõige toetada tütarlastele ja naistele mõeldud alghariduse ja kutsehariduse osas ja eriti maapiirkondades. — Võetakse meetmeid koostöö tihendamiseks kalanduse ja mereressursside säästva kasutamise alal. Kodanikeühiskonna arendamine 17. Kodanikeühiskonna kujunemist tuleks toetada inimõiguste kaitsele, demokratiseerimisele ja õigusriigi arenemisele suunatud meetmete näol. Selliste meetmete toetamine võib hõlmata detsentraliseeritud koostööd. Tuleb stimuleerida koostööd teadusuuringute, tehnoloogiliste uuenduste ja tehnosiirde vallas, ergutades kontakte era- ja avalike ettevõtete vahel. Toetada tuleb kultuuriüritusi, mis edendavad dialoogi ja teabevahetust kultuuriliitude ja -võrgustike vahel. Tõelise Euroopa — Vahemere infoühiskonna kujundamise raames tuleks toetada kogu Vahemere piirkonda hõlmavaid teabe- suhtlusüritusi. Sotsiaalseid partnereid ja valitsusorganisatsioone tuleks õhutada aktiivsemalt tegutsema. ja 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 155 Suunised piirkondliku näidisprogrammi jaoks 18. Piirkondlik koostöö peab täiendama kahepoolset koostööd ja tegelema kolme peamise valdkonnaga Euroopa — Vahemere partnerluses. Rahalist toetust vajavate majandus- ja sotsiaalarengu valdkondade hulgas, mida mainitakse Barcelona deklaratsioonis ja MEDA määruse II lisas, nõuavad käimasolevate ühenduse ja Vahemere partnerite vaheliste piirkondlike näidisprogrammide peamist toetust järgmised. Vajalikul määral võetakse arvesse Barcelona ministritevahelise konverentsi jätkuna korraldatud kohtumistel tehtud edusamme. Üldiseks eemärgiks peab olema partneritevahelise teineteisemõistmise parandamine, suurendades teadlikkust piirkondlikest poliitilistest, majanduslikest, sotsiaalsetest ja kultuurilistest probleemidest, soodustades tõhusamate töövõtete vahetust, oskusteabe levitamist ja ühist huvi pakkuvaid ühisprojekte. Lisaks sellele jätkab Euroopa Liit Kesk-Ida rahuprotsessi toetamist. 19. Poliitika vallas nagu ka kahepoolsete programmide puhul võib MEDA määruse kohaldamisalasse kuuluvate meetmete vahendusel toetust anda: — demokratiseerimisele ja inimõiguste kaitsele, — valitsusinstitutsioonide töö läbipaistvuse ja tõhususe suurendamisele, — kindlustunde loomisele piirkonna stabiilsuse parandamiseks. 20. Majanduse ja finantside vallas abistatakse vabakaubandustsooni loomist, edendades konkurentsivõimet ja soodustades majanduslikku üleminekut eelkõige tollieeskirjade, päritolureeglite, statistika, veterinaar- ja fütosanitaarnormide ja -eeskirjade valdkonnas ning panganduses ja väärtpaberiturul. juhul Asjakohaseid meetmeid tuleb võtta transpordi, energia (kooskõlastusinstrumendina toimib sel Euroopa-Vahemere piirkonna Energiafoorum), telekommunikatsioonide ja infotehnoloogia, piirkondliku koostöö, turismi, keskkonnakaitse, teadustöö ja tehnoloogiliste uuenduste, veevarustuse ning kalapüügi vallas. Toetatakse uurimis- ja arenduskeskuste ning ettevõtete vaheliste võrgustike rajamist, et hõlbustada oskusteabe levitamist, arendada ühisettevõtteid ja ärivõimalusi. 21. Sotsiaal- ja kultuurisfääris käivitatakse detsentraliseeritud vahetusprogramme Euroopa Liidu ja Vahemere piirkonna ettevõtete vahel ülikoolide, meedia, kohalike omavalitsuste, tehnoloogiate ja muudel ühist huvi pakkuvatel aladel. Edasisi meetmeid, nagu dialoogid, ühist huvi pakkuvad projektid ja võrgustike loomine, võetakse kohalike valitsuste, kultuurivahetuse, meedia, noorte vahetusprogrammide ja kodanikeühiskonna vahetusprogrammide toetamiseks, nagu kindlaks määratud Euroopa-Vahemere piirkonna partnerluse raamistikuga. Teadustöö, tehnoloogiliste uuenduste ja tehnosiirde alaseid ning teabevahetus- ja suhtlusüritusi toetatakse kaasaegse infotehnoloogia abil. Tehnilist abi võib anda ka narkootikumide, terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse vastu võitlemiseks. Meetmed võivad olla suunatud teabe ja kogemuste vahetamisele, andmete vastavusele ning õigussüsteemide tugevdamisele. Perioodiline läbivaatamine ja järelhindamine 22. Komisjon pöörab maksimaalset tähelepanu kahepoolsete ja regionaalsete näidisprogrammide ning nende kaudu rahastatavate üksikprojektide ja programmide juhtimisele. Neid vaadatakse perioodiliselt läbi ja hinnatakse pärast nende lõppemist. Sellised analüüsid hõlmavad hinnangute andmist eri meetmete konkreetsete eesmärkide saavutamisele, majanduslikule teostatavusele ja rentaablusele, ühtlasi ka üldisele panusele Euroopa-Vahemere piirkonna partnerlusse. Erilist tähelepanu pööratakse ka küsimusele, kuidas näidisprogrammid ja projektid tegelevad käesolevates suunistes sätestatud võtmeprobleemidega. Selliste analüüside tulemused edastatakse liikmesriikidele


title: Accordo in forma di scambio di lettere tra la Comunità europea e lo Stato di Israele sull'adeguamento del regime d'importazione nella Comunità di arance originarie di Israele


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3567/96 af Eva KJER HANSEN til Kommissionen. Opfølgning af Kommissionens svar om EU- landenes massive overtrædelse af EU-direktiverne, når offentlige bygge- og anlægsopgaver udbydes i licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
complaint to the Commission
directive (EU)
infringement of EU law
infringement procedure (EU)
public works


title: Padomes Lēmums (1996. gada 6. decembris) par pamatnostādņu pieņemšanu indikatīvajām programmām attiecībā uz finansiāliem un tehniskiem pasākumiem ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (MEDA)

text: 11/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 149 31996D0706 L 325/20 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 14. 12. 1996. PADOMES LĒMUMS (1996. gada 6. decembris) par pamatnostādņu pieņemšanu indikatīvajām programmām attiecībā uz finansiāliem un tehniskiem pasākumiem ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (MEDA) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU. (96/706/EK) ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regula (EK) Nr. 1488/96 (1996. gada 23. jūlijs) par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem (MEDA) ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas – Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā Komisijai ir jāņem vērā Revīzijas palātas ziņojumu secinā- jumi un ieteikumi attiecībā uz sadarbību ar Vidusjūras reģiona partneriem; tā kā Regulas (EK) Nr. 1488/96 9. pants paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem indikatīvo programmu pamatno- stādnes, kurām ir jādefinē ar Vidusjūras reģiona partneriem īste- notās sadarbības galvenie mērķi; tā kā Komisija 1995. gada 8. martā ir iesniegusi paziņojumu ar nosaukumu “Eiropas Savienības Vidusjūras reģiona politikas sti- prināšana: priekšlikumi Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu part- nerības īstenošanai”; tā kā Barselonas Deklarācijā ir noteikta Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība, lai apmierinātu reģiona jaunās vajadzī- bas, 1. pants Ar šo ir pieņemtas pamatnostādnes indikatīvajām programmām attiecībā uz finansiāliem un tehniskiem pasākumiem, kas papildina ekonomikas un sociālo struktūru reformu saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerību (MEDA indikatīvās programmas), kā norādīts šā lēmuma pielikumā. 2. pants Šīs pamatnostādnes pārskata saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1488/96, kā paredzēts tās 15. panta 6. punktā. 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Tas stājas spēkā publicēšanas dienā. Briselē, 1996. gada 6. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs D. SPRING (1) OV L 189, 30. 7. 1996. , 1. lpp. 150 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/25. sēj. PIELIKUMS MEDA INDIKATĪVO PROGRAMMU PAMATNOSTĀDNES 1. Programma, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1488/96, (še turpmāk “MEDA programma”) ir galvenais Eiropas Kopienas finanšu instruments Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības īstenošanai. Šīs programmas galvenais mērķis ir sekmēt un atbalstīt Vidusjūras reģiona partneru ekonomikas un sociālo struktūru reformu, jo īpaši, lai sagatavotos brīvai tirdzniecībai ar Eiropas Kopienu. 2. Demokrātiskie principi un tiesiskuma ievērošana, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir MEDA programmas pamatā un ir tās būtiska daļa; šo principu pārkāpšana būtu pietiekams pamats attiecīgu pasākumu veikšanai. Pieredze, kas gūta, slēdzot divpusējus protokolus 3. MEDA programma ir jāveido, ņemot vērā pieredzi, kas gūta darbā ar atjaunotās Vidusjūras reģiona politikas instrumentiem, proti, divpusējiem finanšu protokoliem un reģionālās sadarbības fondu. Pēc četrām ar Vidusjūras reģiona partneriem noslēgtu finanšu protokolu paaudzēm ir radusies vajadzība uzlabot sadarbības pasākumu īstenošanas sistēmu. Ja vēlamies, lai MEDA programma atbilstu pārmaiņām, ko izraisījusi būtiska sadarbības padziļināšanās, kas aptver gan jaunas, gan jau apgūtas jomas, ir jāpanāk elastīgāka plānošana. Tā ir vajadzīga, lai novērstu to, ka sadarbības pūliņi tiek izkliedēti, veicot ļoti daudzas darbības attiecībā uz ļoti daudziem saņēmējiem, un lai stimulētu ātru un efektīvu saistību un maksājumu kredītu ieviešanu. Tāpat MEDA programmai laika gaitā ir jāspēj pielāgoties, ņemot vērā pieredzi, kas gūta tās piemērošanā, un pārmaiņas Vidusjūras reģiona partneru vajadzībās un prioritātēs sakarā ar jauniem sociālekonomiskiem uzdevumiem. Jo īpaši ir jāpanāk pietiekama elastība attiecībā uz summām, kas piešķirtas, izmantojot budžeta palīdzību, kas nav saistīta ar indikatīvajām programmām, lai finanšu palīdzību pielāgotu reformu gaitai un progresam, kas panākts makroekonomikas stabilizēšanā. Vairākgadu plānošana 4. MEDA programmas īpašā elastība ir jāpanāk, izmantojot skaidru plānošanas metodoloģiju, lai stiprinātu plānošanas un izpildes efektivitāti. Jo īpaši ir jāveic pasākumi, lai partneri būtu informēti par resursiem, kas būs pieejami turpmākajos gados. Šāda vairākgadu plānošana palielinās iespējas īstenot intervences pasākumus, kuri vidēji ilgā termiņā ietekmē politiku. Regulā (EK) Nr. 1488/96 (še turpmāk MEDA regula) ir paredzēta finanšu atsauces summa, proti, 3 424,5 miljoni EUR attiecībā uz laika posmu no 1995. gada līdz 1999. gadam (1), kas ir jāsadala starp divpusējām programmām un vienu reģionālu programmu. MEDA indikatīvajām programmām ir jānosaka darbības, kas sekmē visplašāko partnerības mērķu sasniegšanu. Tomēr viens no svarīgiem jaunās plānošanas principiem ir princips, kas paredz, ka atkarībā no izpildes var grozīt šos mērķus, kā arī indikatīvo divpusējo finanšu sadalījumu, kas tos papildina. Budžeta līdzekļu izmantojumā ir jānodrošina atklātība, pietiekama projekta uzraudzība un darbību saskaņotība. Stratēģiski intervences pasākumi 5. Principā partneru sociālekonomiskās attīstības sekmes būs atkarīgas no viņu pašu darbībām. Tādējādi indikatīvo programmu pamatā ir jābūt kopīgai izpratnei par ekonomiskajiem, sociālajiem un politiskajiem uzdevumiem, kuri risināmi katram partnerim atsevišķi un reģionam kopumā. Regulārs un saturīgs dialogs divpusējā un reģionu līmenī ir MEDA programmas veiksmes priekšnosacījums. Indikatīvās programmas aptvers darbības tikai dažās prioritātes jomās, ko noteiks pārrunās ar attiecīgajām valstīm, kā arī saskaņā ar dalībvalstu un citu finansētāju divpusējām darbībām, jo īpaši tajās jomās, kur Kopiena var sniegt vislielāko ieguldījumu, izmantojot savu pieredzi un zinātību. Šajā nolūkā Komisija gādā, lai nodrošinātu plānošanas un plāna izpildes koordināciju ar dalībvalstīm un citiem donoriem, kas vajadzīgs, lai vislabāk papildinātu to veiktās darbības un intervences pasākumus. Laikā, kamēr plāno un izstrādā indikatīvās programmas, kā arī tikmēr, kamēr tiek gatavoti individuālu projektu priekšlikumi, Komisija intensīvi apspriežas ar dalībvalstīm. Katrā indikatīvajā programmā un projekta priekšlikumā ir atsauce uz attiecīgiem gūtās pieredzes un rezultātu pētījumiem. (1) 1995. gada 12. jūnija Kannu Eiropadome piekritusi Vidusjūras reģiona trešo valstu vispārējam finansiālam atbalstam 4 685 miljonu ECU apjomā laika posmā no 1995. gada līdz 1999. gadam. MEDA programma aptuveni 3 424,5 miljonu ECU vērtībā veido lielāko daļu. Pārējo daļu veido īpaši valstu protokoli un atsevišķas budžeta pozīcijas. 11/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 151 6. Īstenojot noturīgas ekonomikas un sociālās attīstības mērķi, Komisija pētījumā, ko veiks saskaņā ar indikatīvajām programmām, kā arī definējot un izstrādājot sadarbības programmas, rūpīgi apsvērs jautājumus, kas saistīti ekoloģisko līdzsvaru, finansiālu un ekonomisku dzīvotspēju, stabilitāti, dzimumu līdztiesību un vietējo iestāžu organizatorisko jaudu (ieskaitot jautājumus par tehnoloģiju pētījumiem un attīstību un tehnoloģiju nodošanu). Savā pētījumā Komisija cita starpā rūpīgi apsvērs to, cik efektīvas bijušas Kopienas darbības pagātnē un pašreizējās darbības, ko atbalsta dalībvalstis un citi finansētāji. Īpaša uzmanība pētījumā būtu veltāma tādām mērķa grupām kā vistrūcīgākie sabiedrības slāņi, sievietes un jaunieši. Divpusējā līmenī MEDA programma nodrošinās partneriem palīdzību ekonomikas pārejai un sociālekonomiskā līdzsvara stiprināšanai. Attiecīgajiem divpusējo un reģionu programmu projektiem būs vajadzīgas ekoloģiskās ietekmes novērtējuma veidlapas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jomā. Komisijai projekta priekšlikumā būtu jāiekļauj piemēroti nosacījumi un vajadzības gadījumā jānodrošina saskaņotība ar Bretonvudsas kritērijiem atbilstīgi MEDA regulas II pielikumam. 7. i) Reģiona tautsaimniecībām ir kopīgs uzdevums – radīt darbavietas un paaugstināt dzīves līmeni strauja iedzīvotāju skaita pieauguma apstākļos. Vajadzīgo ekonomiskās attīstības paātrinājumu var īstenot, vienīgi uzlabojot konkurētspēju globālās ekonomikas līmenī. Šajā nolūkā cita starpā ir jāuzlabo partneru kompetence inovāciju jomā. Pakāpeniski ieviešot brīvo tirdzniecību, valdībām ir pienākums nodrošināt telpu privātā sektora virzītai izaugsmei un ārvalstu investīcijām. Stabila makroekonomikas vadība ir jāpapildina ar tādu tiesisku regulējumu un ekonomikas politiku, kas veicina izaugsmi un sekmē investīcijas. Plānojot intervences pasākumus, indikatīvajās programmās tiek ņemtas vērā katras tautsaimniecības īpatnības. ii) Ekonomikas izaugsmei ir jānoris reizē ar lielāku sociālu saliedētību. Nevienlīdzība tādu pamatpakalpojumu pieejamībā kā izglītība, veselības aizsardzība, sociālās aizsardzības sistēmas, mājoklis un ūdens apgāde mazina partnervalstu iedzīvotāju nozīmīgas daļas iespējas un negatīvi ietekmē ilgtermiņa attīstības perspektīvas. Šīs vajadzības būtu jāapmierina steidzami, uzlabojot pakalpojumu kvalitāti un to nodrošināšanas efektivitāti. Ir vajadzīgi stratēģiski intervences pasākumi vispārējai cilvēkresursu attīstībai, kas ir lielākais ieguldījums reģiona nākotnē. Jo īpaši jauniešu un sieviešu profesionālā integrācija ir svarīgs reģiona sociālās attīstības faktors. Divpusējām programmām un reģionālajai programmai ir jābūt saskanīgām 8. Atbalsts tiks sniegts, izmantojot MEDA regulā paredzētos pasākumus. Turklāt sarunas, kas tiek risinātas ar partneriem, ir ļāvušas vienoties par vispārējām pamatnostādnēm, kas minētas turpmāk. 9. Divpusējā un reģionu līmenī sāktajām darbībām ir jābūt saskanīgām un/vai savstarpēji jāpapildina citai cita, ja vēlamies, lai MEDA programmas politiskā un ekonomiskā ietekme būtu stabila un Barselonas Deklarācijā kopīgi izvirzītie mērķi tiktu īstenoti efektīvāk. Ņemot vērā pašas pieredzi, Savienība uzskata, ka pastiprināta sadarbība ekonomikas, sociālajā un politiskajā jomā ir pamats tās partneru labklājībai un stabilitātei nākotnē. Šķēršļu likvidēšana sekmēs lielražošanas priekšrocības un lielākas tirgus iespējas, tādējādi sekmējot ieguldījumus, atvieglinot ideju apmaiņu un palielinot savstarpēju saprašanos. Reģionālā indikatīvā programma atspoguļos panākumus, kas gūti pēc Barselonas konferences, saskaņā ar deklarāciju paredzot daudzpusējus pasākumus vispārsvarīgos jautājumos, un nostiprinās darbības par labu decentralizētai sadarbībai. Tomēr attiecībā uz finansējumu reģionālās darbības neaizstās divpusējās darbības. Katrā divpusējā indikatīvā programmā būtu jābūt informācijai par visām darbībām, kas finansētas saskaņā ar jebkuru Kopienas reģionālās sadarbības programmu, kura ietekmē vai nākotnē ietekmēs šo konkrēto partnervalsti. Decentralizācijas princips 10. Lai efektīvāk sasniegtu iedzīvotāju mērķa grupas un paplašinātu MEDA programmas dalībnieku loku, attiecinot to uz dažādiem pilsoniskās sabiedrības slāņiem, kas ietilpst Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības jomā, Komisija savas darbības centīsies izstrādāt un īstenot kopā ar spēkiem, kas ir tieši ieinteresēti un kam ir zināšanas, kas vajadzīgas sekmīgai intervences pasākumu izstrādei un izpildei. Komisija pievērsīs uzmanību tam, lai nodrošinātu šo programmu rūpīgu vadību un periodiski pārbaudītu to ietekmi. 152 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/25. sēj. Divpusējas indikatīvās programmas 11. Attiecībā uz divpusējām programmām prioritātes ir jāizraugās, ņemot vērā katras valsts tautsaimniecības un sabiedrības attīstības pakāpi, kā arī tās iestāžu organizatorisko jaudu. Ņemot vērā asociācijas līgumus, kas ir noslēgti vai tiek īstenoti, indikatīvās programmas ir jāizraugās, ievērojot Vidusjūras reģiona partneru vajadzības, viņu spējas izlietot līdzekļus, kā arī paveikto, īstenojot struktūras reformu, kā arī kopā ar tiem noteiktās prioritātes, jo īpaši tās, kas izvirzītas ekonomikas dialoga secinājumos un pašos asociācijas līgumos. Nozīmīgas pūles tiks veltītas tam, lai sekmētu programmas, kas varētu veicināt demokrātijas attīstību un cilvēktiesību ievērošanu. Turpmāk minētie ekonomikas un sabiedrības attīstības aspekti un jomas, kam var piešķirt finansiālu palīdzību, sniedz vispārēju priekšstatu par Kopienas un Vidusjūras reģiona partneru divpusējo indikatīvo programmu darbības virzieniem pirmajiem MEDA programmas darbības gadiem. 12. Attiecībā uz Magribu — atbalsts Marokai ir jāsniedz atbilstoši diviem savstarpēji ir sociālekonomiskā līdzsvara uzlabošana ar pasākumiem, kas attiecas uz lauku attīstību, ūdens apgādi, kā arī sociālo pakalpojumu uzlabošana, jo īpaši izglītības un veselības aizsardzības jomā. Šajā sakarā ņem vērā arī ziemeļu provinču vajadzības. Otrais virziens ir atbalsts ekonomikas pārejai sakarā ar asociācijas līguma īstenošanu, un proti – budžeta palīdzība, lai stiprinātu vidēja termiņa makroekonomikas stabilizēšanas stratēģiju, kā arī pasākumus, kas paredzēti uzņēmumu konkurētspējas nostiprināšanai, saistītiem pamatvirzieniem. Pirmais — attiecībā uz Tunisiju atbalsts ir jāsniedz divos būtiskos savstarpēji saistītos virzienos. Pirmais, proti, atbalsts ekonomikas pārejai sakarā ar asociācijas līguma īstenošanu, nozīmē šādas darbības: budžeta palīdzība ekonomikas reformām, atbalsts ekonomikas izaugsmei iekšējo ieguldījumu sekmēšana, profesionālās izglītības programma un ekonomikas infrastruktūras modernizēšana. Otrs virziens, proti, sociālā līdzsvara nostiprināšana, paredz darbības, kas atbalsta lauku apvidu attīstību un darba vietu radīšanu, piemēram, mikrouzņēmumu izveide, (tostarp finanšu nozares attīstībai), — intervences pasākumi par labu Alžīrijai ir jāveic divās svarīgās savstarpēji saistītās jomās. Pirmā no tām – atbalsts sociālekonomiskajam līdzsvaram, pilnīgojot iedzīvotāju sociālās labklājības uzlabošanas līdzekļus, lai visdrīzākajā laikā apmierinātu pamatvajadzības sociālajā jomā un radītu darbavietas, kā arī sniedzot palīdzību dzīvokļu celtniecības nozarei. Tāpat tiek veikti arī pasākumi par labu videi. Otrā joma ir palīdzība ekonomikas pārejas procesam, īstenojot struktūru pielāgošanas programmas, sekmējot mazo un vidējo uzņēmumu attīstību (MVU), īstenojot rūpniecības pārstrukturēšanas un modernizēšanas, kā arī finanšu nozares attīstības programmas. 13. Attiecībā uz Mašreku — atbalsts Ēģiptei ir jāsniedz, ievērojot divus savstarpēji saistītus pamatvirzienus. Pirmkārt, sociālā līdzsvara nostiprināšana, uz ko tiks virzīta finansiālās sadarbības lielākā daļa. Tajā ietilpst ieguldījums sociālās attīstības fondā pakalpojumu uzlabošanai, nabadzības mazināšanai un darba vietu radīšanai, kā arī pamatizglītības reformas programma. Cita starpā tiks īstenoti vides aizsardzības pasākumi. Otra prioritāte ir palīdzība ekonomikas pārejai, kur ietilpst rūpnieciskās modernizācijas programmas, profesionālās izglītības, kā arī finanšu nozares apvienošanas un attīstības programmas, — sadarbībai ar Jordāniju galvenokārt būtu jābūt struktūru pielāgošanas programmai, saskaņā ar ko tiks sniegta vajadzīgā budžeta palīdzība, lai stabilizētu pastāvošās nopietnās makroekonomikas nesamērības un sekmētu strukturālas reformas ekonomikā, ņemot vērā visnestabilākās sociālās jomas. Var veikt arī citas darbības, piemēram, riska kapitāla veidošana, lai atbalstītu uzņēmumus. Sociālajā jomā varētu veikt pasākumus par labu profesionālajai izglītībai, kā arī videi, 11/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 153 — atbilstoši programmai attiecībā uz Libānu arī turpmāk palīdzība tiks sniegta rekonstrukcijas procesam. Sociālekonomiskā līdzsvara jomā īpaši būtu jāpievēršas valsts administratīvās jaudas stiprināšanai, tostarp vietējās pašvaldībās un sabiedrisko pakalpojumu vadībā. Tāpat būtu jāveic intervences pasākumi ūdensapgādes jomā un par labu vides aizsardzībai. Attiecībā uz ekonomikas pāreju atbalsts būtu jāsniedz pasākumiem, kas saistīti ar rekonstrukciju, privātā sektora, riska kapitāla attīstību, profesionālo zināšanu ieguvi un sertifikāciju, — attiecībā uz Sīriju, lai papildinātu pakāpenisku ekonomikas liberalizāciju, sadarbībai ir jābūt vērstai uz pārvaldes uzlabošanu, jo īpaši komunālo pakalpojumu un sociālo pakalpojumu, vietējo pašvaldību un ministriju darba uzlabošanu. Tai ir divkāršs mērķis – radīt labvēlīgāku vidi privātajam sektoram un uzlabot iedzīvotāju dzīves apstākļus. Atbalsts tāpat tiks nodrošināts arī banku nozares modernizēšanai, — kopš 1993. gada Eiropas Savienība ir galvenais Palestīnas pašpārvaldes finanšu partneris. Šīs sadarbības galvenais mērķis bijis sekmēt Palestīnas ekonomiku, lai mazinātu tās atkarību no Izraēlas, attīstot tās ražošanas bāzi un sekmējot tās integrāciju reģiona un starptautiskā tirdzniecībā. Palīdzības prioritātes ir rekonstrukcija un svarīgākās infrastruktūras rehabilitācija, kā arī atbalsts Palestīnas iestāžu un privātā sektora attīstībai. 14. Turcijas programmas prioritāte būs intervences pasākumi, kas paredzēti, pirmkārt, lai atbalstītu vajadzīgo ekonomikas pielāgošanu un, otrkārt, lai atbalstītu sociālos pakalpojumus un vidi, un tās vispārējais mērķis būs palīdzēt izveidot muitas ūniju. Tādējādi ir jāveic pasākumi, lai sekmētu MVU konkurētspēju un attīstītu pārvaldi, izmantojot iestāžu sadarbību. Cita starpā tiks īstenoti projekti un programmas vides jomā. Darbības sociālajās jomās tiks koncentrētas uz trūkumcietēju vajadzībām, kā arī uz izglītību un veselības aizsardzību. Atbalsts ekonomikas pārejai 15. Vidusjūras reģiona partnervalstīm ir vajadzīga palīdzība, lai sagatavotos brīvai tirdzniecībai ar Kopienu un celtu dzīves līmeni. Kopienas intervences pasākumu vispārējais mērķis būs palielināt partnervalstu ekonomikas konkurētspēju, lai panāktu noturīgu ekonomikas attīstību, jo īpaši uzlabojot eksporta rādītājus. Šajā nolūkā palīdzība tiks sniegta jo īpaši šādās jomās: — ekonomiskai un sociālai attīstībai labvēlīgas vides radīšana, pilnīgojot likumdošanu un institūtus, kas vajadzīgi makroekonomikas bāzes nostiprināšanai un konkurētspējīgai tirgus ekonomikai. Šajā nolūkā, cieši sadarbojoties ar Bretonvudsas iestādēm, palīdzība struktūru pielāgošanai ir jāpiešķir tiem partneriem, kas ir gatavi īstenot vajadzīgās reformas, — attiecīgas tiesiskās un organizatoriskās sistēmas izveide, kas ir stabila, uzticama un atbilst Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības mērķiem, — pasākumi, kas paredzēti, lai sekmētu tirdzniecību, tostarp palīdzība muitas un netiešo nodokļu jomā, veterināri sanitāro un fitosanitāro noteikumu saskaņošanai, kā arī eksporta veicināšanas programmām, — tiesību aktu un standartu saskaņošana, kā arī iestāžu nostiprināšana vides jomā, — finanšu nozares attīstība, sniedzot politisku atbalstu, un atbalstu, kas paredzēts, lai nostiprinātu centrālās bankas, attīstītu komercbankas un paplašinātu un padziļinātu finanšu tirgus; īpaša uzmanība tiks veltīta vietējo noguldījumu un investīciju sekmēšanai, kā arī tam, lai sekmētu investīcijas reģionā, jo īpaši Eiropas investīcijas. Īpaši svarīgi ir uzlabot finanšu pakalpojumu pieejamību, jo īpaši attiecībā uz privātā sektora MVU, — uzņēmējdarbības rādītāju uzlabojums, jo īpaši modernizējot mazos un vidējos uzņēmumus, kā arī sekmējot jaunu uzņēmumu izveidi, izmantojot uzņēmumu konsultāciju dienestus, izglītošanas un informācijas dienestus, — sadarbība starp Eiropas un Vidusjūras reģiona uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, piemēram, veidojot komunikāciju tīklus, kopīgus uzņēmumus, piešķirot licences, franšīzes un veidojot specializēto pakalpojumu centrus. — privatizācijas sekmēšana, lai garantētu sekmīgu īpašuma, vadības un kontroles nodošanu privātajam sektoram, 154 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/25. sēj. — sadarbība energoapgādes, transporta, ūdensapgādes un telekomunikāciju nozarē attiecībā uz politiku, infrastruktūras un tīklu savstarpēju savienojamību un izmantojamību, kvalitātes uzlabošanu un pakalpojuma sniegšanas izmaksu samazināšanu, rūpnieciskā sadarbība, jo īpaši rūpnieciskās zonās, kā arī pētījumu un tehnoloģiju attīstība, — atbalsts mikrouzņēmumiem, lai ekonomikas izaugsmes procesā, iedrošinātu uzņēmējus un palīdzētu integrēt visas sabiedrības daļas — cilvēkresursu attīstība, uzlabojot vadību, plānošanu, kā arī profesionālās izglītības un vadības izglītošanas kvalitāti, — partneru inovāciju sistēmu nostiprināšana, palielinot pētījumu un tehnoloģiju attīstības jaudu, tehnoloģiju nodošanas mehānismus, kā arī sniedzot atbalstu valsts inovāciju politikas izstrādei. Sociālekonomiskā līdzsvara nostiprināšana 16. Lai samazinātu pagaidu izmaksas, kas saistītas ar ekonomikas pāreju, un sabiedrību labāk sagatavotu nākotnei, ir īpaši svarīgi, lai procesu papildinātu attiecīgi pasākumi sociālās politikas jomā. — Lauku apvidu attīstība arī turpmāk ir galvenā stratēģija, ko izmanto, lai apkarotu nabadzību un novērstu arvien pieaugošu atšķirību lauku un pilsētu iedzīvotāju labklājībā. Vidusjūras reģiona partnervalstu iedzīvotāju liela daļa joprojām kultūras ziņā un saimnieciskā ziņā ir saistīta ar laukiem. Tam, ka palielinās masveida izceļošana uz pilsētām, varētu būt nopietnas sociālas, politiskas un ekoloģiskas sekas. Dzīves līmeņa celšanā liela nozīme ir lauksaimniecības darba ražīguma pieaugumam gluži tāpat kā mazu uzņēmumu un mikrouzņēmumu attīstībai. lai nodrošinātu pamatvajadzību apmierināšanu, proti, veselības aizsardzības un izglītības pamatpakalpojumus, ūdensapgādi un kanalizāciju, kā arī energoapgādi. speciālas programmas, Ir vajadzīgas — Īpaša uzmanība jāveltī ekoloģiskā līdzsvara saglabāšanai partnervalstīs, palīdzot palielināt spējas vides novērtējuma, apsaimniekošanas, likumdošanas un ieviešanas jomā. Procentu likmes subsīdijas var piešķirt attiecībā uz Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem, lai segtu vides uzlabošanas izmaksas, kas rodas, īstenojot projektus šajā jomā. — Ir jāatbalsta programmas, kuru mērķis ir uzlabot dzīves apstākļus pilsētās, kā arī vajadzības gadījumā – sociālās aizsardzības sistēmas, īstenojot aktīvu darba vietu radīšanas politiku un pasākumus nabadzības mazināšanai. Tāds atbalsts varētu būt sociālie fondi, kas paredzēti, lai sekmētu nodarbinātību nelabvēlīgos sociālos sektoros un atbalstītu speciālus pasākumus attiecībā uz izglītību un veselības aizsardzību. Palīdzību var sniegt sociālās politikas izstrādei, jo īpaši tādās jomās kā veselības aizsardzība un apdrošināšana bezdarba gadījumam, kā arī pensiju programmas. — Būtu jāatbalsta uzlabojumi sociālajā infrastruktūrā un sociālo pakalpojumu sniegšanā. Primāro veselības aprūpi var finansēt arī kā daļu no stratēģiskā mērķa, kas paredz samazināt iedzīvotāju skaita pieaugumu. Arī pasākumi, kas veicina pietiekamu mājokļu nodrošinājumu, būtu jāatbalsta. — Būtu jāatbalsta izglītības un mācību jomā sniegto pakalpojumu uzlabojumi, jo īpaši attiecībā uz sākumizglītību un meiteņu un sieviešu profesionālo izglītību, galvenokārt lauku rajonos. — Būtu jāveic pasākumi, lai sekmētu un nostiprinātu sadarbību zvejniecībā un ilgstošā jūras resursu izmantošanā. Pilsoniskas sabiedrības izveide 17. Pilsoniskas sabiedrības veidošana ir jāatbalsta, īstenojot pasākumus, kas paredzēti, lai sekmētu cilvēktiesību ievērošanu, demokratizāciju un tiesiskumu. Šo pasākumu atbalstu var īstenot arī ar decentralizētu sadarbību. Ir jārosina sadarbība pētniecības, tehnoloģiju attīstības un nodošanas jomā, nodrošinot privātā un valsts sektora darbinieku sakarus. Ir jāatbalsta tās darbības kultūras jomā, kas mudina uz dialogu un pieredzes apmaiņu kultūras apvienību un sistēmu starpā. Vidusjūras reģiona darbības informācijas un sakaru jomā būtu jāatbalsta, lai patiešām izveidotu Eiropas un Vidusjūras reģiona informācijas sabiedrību. Sociālie partneri un nevalstiskās organizācijas būtu jāmudina aktīvi piedalīties šajā procesā. 11/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 155 Pamatnostādnes indikatīvai reģionālai programmai 18. Paredzēts, ka reģionu sadarbība papildina divpusējo sadarbību un īstenojama, ievērojot trīs galvenās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības jomas. No Barselonas Deklarācijas un MEDA regulas II pielikumā minētajām ekonomikas un sabiedrības attīstības jomām un aspektiem, kam var piešķirt finansiālu palīdzību, turpmāk minētie sniedz vispārēju priekšstatu par Kopienas un Vidusjūras reģiona partneru pašreizējo reģionu indikatīvo programmu galvenajiem virzieniem. Ir jāņem vērā darbs, kas veikts sanāksmēs, kuras organizētas sakarā ar Barselonā notikušo ministriju konferenci. Vispārējais mērķis ir veicināt labāku saprašanos partnervalstu starpā, panākot reģionālo problēmu labāku izpratni politikas, ekonomikas, sociālā un kultūras jomā, sekmējot labākās pieredzes apmaiņu un dalīšanos zinātībā, kā arī tādu projektu kopīgu īstenošanu, kuros ir vispārēja ieinteresētība. Vēl jo vairāk, Eiropas Savienība arī turpmāk sniegs atbalstu Vidējo Austrumu miera procesam. 19. Politikas jomā tāpat kā divpusējās programmās, izmantojot pasākumus, uz kuriem attiecas MEDA regula, atbalstu var sniegt — demokrātijas attīstībai un cilvēktiesību ievērošanai, — atklātības uzlabošanai un valsts iestāžu efektivitātei, — uzticības vairošanas pasākumiem, lai nostiprinātu stabilitāti reģionā. 20. Ekonomikas un finanšu jomā palīdzību sniegs, lai sagatavotos brīvās tirdzniecības zonas izveidei, sekmējot konkurētspēju un atvieglinot ekonomikas pāreju, jo īpaši tādās jomās kā muitas noteikumi, izcelsmes noteikumi, statistika, veterināri sanitārie un fitosanitārie noteikumi un regulas, kā arī banku nozare un vērtspapīru tirgi. Attiecīgus pasākumus veiks šādās jomās: transports, enerģētika (kur Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu enerģētikas forums darbosies kā koordinācijas instruments), telekomunikācijas un informācijas tehnoloģijas, reģionu sadarbība, tūrisms, vide, zinātne un tehnoloģija, ūdensapgāde un zveja. Palīdzību tāpat sniedz sakaru tīklu izveidei starp uzņēmumiem un pētījumu un attīstības centriem, lai atvieglinātu dalīšanos zinātībā un kopīgu uzņēmumu un uzņēmējdarbības iespēju rašanos. 21. Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona partnervalstu pilsonisko sabiedrību decentralizētas apmaiņas programmas īsteno šādās jomās: augstskolas, masu informācijas līdzekļi, vietējās pašvaldības, tehnoloģijas un citās jomās, kas izraisa abpusēju ieinteresētību. Citus pasākumus, piemēram, dialogus, projektus, kuros ir vispārēja ieinteresētība, vai sakaru tīklu ieviešanu, īsteno, kā paredzēts Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerībā, lai atbalstītu vietējās pašvaldības, kultūru dialogu, masu informācijas līdzekļus, jauniešu apmaiņas pasākumus un apmaiņas pilsonisko sabiedrību starpā. Pētniecību un tehnoloģiju attīstību, tehnoloģiju nodošanu, informācijas un sakaru darbības nostiprinās, izmantojot moderno informācijas tehnoloģiju. Visbeidzot, tehnisku palīdzību var sniegt, lai apkarotu narkotiku tirdzniecību, terorismu un starptautisko noziedzību. Šie pasākumi varētu būt vērsti uz informācijas un pieredzes apmaiņu, datu atbilstību un tiesību sistēmu nostiprināšanu. Regulāra pārskatīšana un paveiktā novērtējums 22. Komisija vislielāko uzmanību pievērš rūpīgai divpusējo un reģionālo indikatīvo programmu vadībai un saskaņā ar tām finansētajiem individuālajiem projektiem un programmām. Minētos projektus un programmas regulāri pārskata un novērtē paveikto. Tādā izpētē jo īpaši novērtēs, cik no konkrētajiem mērķiem ir sasniegts, kāda ir dažādo darbību ekonomiskā dzīvotspēja un izmaksu efektivitāte, kā arī to ieguldījums Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerībā kopumā. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, kā indikatīvajās programmās un projektos ir risināti svarīgākie jautājumi, kas paredzēti šajās pamatnostādnēs. Šīs izpētes rezultātus darīs zināmus dalībvalstīm


title: Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien yhteisellä sopimuksella 6 päivänä joulukuuta 1996 tehty päätös yhteisön kasvilajikeviraston kotipaikan vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
Community body
European patent
Loire Region
crop production
head office
industrial property


title: Règlement (CE) n° 2366/96 du Conseil du 6 décembre 1996 modifiant pour la cinquième fois le règlement (CE) n° 3074/95 fixant, pour certains stocks et groupes de stocks de poissons, les totaux admissibles des captures pour 1996 et certaines conditions dans lesquelles ils peuvent être pêchés

eurovoc_concepts:
authorised catch
catch quota
common fisheries policy
fishing area
fishing regulations