title: MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA- PARLAMENT - DEN EUROPÆISKE UNION OG RUMMET: FREMME AF APPLIKATIONER, MARKEDER OG INDUSTRIENS KONKURRENCEEVNE

eurovoc_concepts:
aerospace industry
competitiveness
research and development
satellite communications
space policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 04. 12. 1996 KOM(96)617 endelig udg. '•f' ; i; it*'. f I- *r/ Lis* lia MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET DEN EUROPÆISKE UNION OG RUMMET: FREMME AF APPLIKATIONER, MARKEDER OG EVDUSTRIENS KONKURRENCEEVNE 1. 2. 3. INDLEDNING Rummets betydning for Europa Rumindustrien - generelle problemstillinger 3. 1. En sektor i udvikling: overgangen til et globalt informationssamfund 3. 2 De voksende rumapplikationsområder og nedenstrømsmarkeder 3. 3 En sektor med globale konkurrenceforhold 3. 4 Betingelserne for industriens konkurrenceevne 4. 5. 6. 7. 8. 9. De europæiske aktørers rolle Rummet og telekommunikation Satellitnavigation og positionsbestemmelse Jordobservation fra rummet Opsendelsestjenester Forsvarsteknologi og teknologi med dobbelt formål 10. Internationalt samarbejde 11. Standardisering 12. Finansiering 13. Institutionelle aspekter 14. Konklusion Forkortelsesliste - 2 - 3 - 5 - 5 - 5 - 6 - 7 -9 -11 - 14 - 18 - 23 - 24 - 25 - 26 - 26 - 27 - 28 - 29 1. 1 -2 INDLEDNING Rummet fremstår ikke længere blot som et middel til at udforske universet og føre mennesket frem til nye grænser. Selv om disse aspekter fortsat er væsentlige, har rummet nu også strategiske og økonomiske dimensioner. Rumapplikationer har åbnet nye markeder, som er vigtige for handelen på verdensplan, og som ligeledes har ført til nye måder at tilfredsstille menneskets behov på. Rummet bidrager både til Europas konkurrenceevne og til en forbedring af borgernes livskvalitet, og EU kan derfor ikke forholde sig uinteresseret i udviklingen på rumområdet. Det er ikke ensbetydende med, at EU skal træde i stedet for relevante organer, især Den Europæiske Rumorganisation, hvad angår formuleringen af Europas rumpolitik, men EU bør bidrage til, at rumpolitikken udvikles til fulde, og bør tage højde for rummet som en yderligere dimension i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af EF-traktatens politikker. Den Europæiske Union har de sidste ti år været interesseret i rummet. Kommissionens meddelelse om rummet fra 1988° fastslog princippet om EU's deltagelse i Europas rumaktiviteter og EU's rolle heri, som skulle komplementere Den Europæiske Rumorganisations (ESA) rolle. 2 Siden den sidste meddelelse "Den Europæiske Union og Rummet: Udfordringer, Muligheder og Nye Tiltag"2) af 23. september 1992 blev fremlagt, har det internationale billede udviklet sig voldsomt, og der er indtruffet nye begivenheder, som kræver, at Kommissionens position i relation til rumområdet opdateres: Informationssamfundets fremvækst samt den teknologiske udvikling, har givet grobund for nye anvendelser af rummet. Dette har stor socio-økonomisk betydning som følge af, at satellittjenester ifølge deres natur er grænseoverskridende. Markedet for rumapplikationer er i stærk udvikling, især områder som telekommunikation og navigation, og jordobservation er i færd med at bevæge sig fra forskningens verden over til at spille en mere markedsorienteret rolle. Samtidig er der voksende og mere global konkurrence på markederne for satellitter og opsendelsestjenester. Den europæiske industris omstruktureringsproces har gjort fremskridt, men samtidig har de amerikanske konkurrenter gennemført betydelige koncentrationer. På ESA's ministerrådsmøde i Toulouse, Frankrig i 1995 blev der truffet vigtige beslutninger om løfteraketter og rum infrastruktur, som vil påvirke finansieringen af applikationsprogrammerne. Samtidig iværksattes en evaluering af ESA's industripolitik, som kan føre til en revision af politikken, og som kan berøre nogle af EU's kompetenceområder. På EU-plan har man både i det ijerdc rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling og demonstration ( 1994-1998)3) og i forbindelse med gennemførelsen af en række af EU's politikker i stigende grad været opmærksom på udviklingen og demonstrationen af rumapplikationer. Som led i Kommissionens løbende dialog med industrien har Kommissionen nedsat en gruppe på højt plan bestående af erhvervsfolk, som skal bistå med og fastlægge 1) 2) 3) K()M(88) 417 endelig udg. KOM(92) 360 endelig udg. EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994 3 2. 4 foranstaltninger, der kan fremme en dynamisk og konkurrencedygtig europæisk rumindustri. Denne meddelelse tager højde for konklusionerne fra Rådets (forskningsministrene) møde den 29. april 19934), Europa-Parlamentets beslutning af 6. rnaj 19945) og resolutionerne fra ESA's ministerrådsmøde den 10. november 1992 og 20. oktober 1995, samt drøftelserne under Det Europæiske Forum om Rummet den 6. november 1995, de synspunkter, der er kommet til udtryk i Rådgivningsgruppen om Rummet, og rapporten af 30. januar 1996 fra Industrigruppen på Højt Plan. De næste tre kapitler omhandler den generelle kontekst hvad rummet angår og rummets anvendelsesmuligheder i Europa. De tre vigtigste rumapplikationer behandles i 5. -7. kapitel mens kapitel 8 til 13 berører nogle tværgående politiske problemstillinger. Rummets betydning for Europa I mere end 30 år har rummet vist sig at være af afgørende strategisk, socio-økonomisk og videnskabelig betydning. De største økonomier har gennemført programmer, som skulle gøre de involverede parter, primært offentlige myndigheder og industrien, i stand til at demonstrere og udnytte rumteknologiernes muligheder. Oprettelsen af ESRO, ELDO og så ESA, samtidig med de nationale rumorganisationer og -agenturer, har muliggjort udviklingen af teknologisk kapacitet inden for en række områder og en betydelig industri infrastruktur. Indsatsen har betydet, at Europa er blevet førende på rumfartsområdet, selv om de midler, der afsættes hertil, ikke tilnærmelsesvis er på niveau med de midler, der er til rådighed i USA eller det tidligere USSR. Verdens rumbudgetter i mio. ECU 1990 1993 1994 1995 4) 5) PV/CONS 22 - KIÎCH 22 - 6280/93 al 6. 5. 1993 EFT nr. C 205/467 af 25. 7. 1994 -4 Som følge af denne investering findes der nu 350 europæiske virksomheder, som er involveret i rumaktiviteter i en eller anden grad fra hovedkontrahenter til underleverandører og leverandører i første, anden eller tredje led. Sektoren i bredeste forstand genererer op til 8 mia. ECU og beskæftiger mere end 30 000 i industrien og yderligere 9 000 i relaterede sektorer (rumorganisationer, forskningscentre, universiteter, osv. ). Til sammenligning er der omkring 200 000 beskæftigede i den amerikanske rumindustri. For virkelig at kunne danne sig et indtryk af, hvor økonomisk betydningsfuld denne sektor er, må man betragte den som et væsentligt led i en meget større værditilvækstkæde. Denne værditilvækstkæde består primært af tjenesteydelser, som sammen med jord- og brugersegmentet kan udgøre mere end ti gange værdien af rumfartøjet og løfteraketterne. Derfor må en europæisk strategi om udvikling af rumaktiviteter, som foreslået i det efterfølgende, undgå en snæver opfattelse af rum industrien, som begrænser sig til producenter inden for rumsegmentsektoren, og bør inkludere de relaterede sektorer. Ud over de økonomiske betragtninger, der er på spil, har Europa ligeledes en strategisk interesse i udviklingen af og adgangen til rumapplikationer, som påvirker områder som f. eks. informationssamfundet, miljøet, landbruget, de transeuropæiske net, regionalpolitikken, udviklingsstøtten mv. EU kan i denne forbindelse placere rumteknologien inden for de rette politiske rammer og kan spille en nøglerolle som pioner kunde hvad angår de anvendelsesområder, som potentielt er relevante i forbindelse med gennemførelsen af EU's politikker og opfyldelsen af brugernes behov. Lige som for andre sektorers vedkommende er Europas rumaktiviteter koncentreret i visse medlemsstater. Industrier og tjenesteydelser, der ligger nedenstrøms, vedrører et meget bredere udsnit af lande og regioner, og det samme er tilfældet med de vigtigste rumapplikationer. Faktisk kan det siges, at da rumsystemer er grænseoverskridende, favoriserer de i lige grad alle regioner i Europa, også de mindre udviklede regioner, og dermed social og økonomisk samhørighed i EU, idet rumteknologier spiller en vigtig rolle i forbindelse med infrastrukturforbedring (telekommunikation, landanvendelse, byudvikling, mv. ) eller livskvalitet (transmission, forvaltning af vandressourcer, mv. ). Denne meddelelse omhandler de vigtigste emner som umiddelbart har interesse for EU, og hvor der er potentiel for handling. Skønt rumforskning og bemandede rumaktiviteter er de vigtigste områder ud fra et strategisk og industrielt synspunkt, er de anliggender, som fortrinsvist hører under Den Europæiske Rumorganisation (ESA), de nationale rumorganisationer og medlemsstaterne. Uanset dette vil man aktivt fremme og udnytte komplementariteten og synergien mellem den indsats, der gøres på disse områder, og EU- politikker som f. eks. forskning og teknologisk udvikling (FTU), menneskelige ressourcer og samarbejde med tredjelande, for derved at fastholde og styrke de sektorer, hvor Europa allerede er eller kan blive konkurrencedygtigt. I forbindelse med gennemførelsen af de fremtidige rammeprogrammer bør man især overveje at benytte sig af den internationale rumstation, som vil være en betydelig forskningsfacilitet. -5 3. Rumindustrien - generelle problemstillinger 3. 1. En sektor i udvikling: overgangen til et globalt informationssamfund 10 Rumindustrien, herunder jordsegmentet og de relaterede service-sektorer, skal omstille sig til en række eksterne ændringer, som påvirker dens aktivitetsområder: ophør af den geopolitiske situation, som i en længere årrække trak væksten inden for sektoren, samt den økonomiske afmatning og den budgetpolitik, der er blevet ført i de senere år. Det har betydet, at beskæftigelsen inden for rumsektoren er faldet i de sidste år, for første gang i dens historie. den øgede globalisering og åbningen af de internationale markeder og nye konkurrenters tilkomst. Situationen skærpes af, at der i øjeblikket er overskudskapacitet i industrien som følge af ovennævnte faktorer. på globalt plan har den teknologiske udvikling og fremvæksten af et globalt informationssamfund ligeledes åbnet op for nye applikationsområder (satellitbaseret personkommunikation, multimedier, navigation osv. ), hvis betydning man først for nyligt har indset. Nogle af disse faktorer er muligvis kortvarige, og andre vil kræve permanente ændringer i industriens måde at operere på og i de offentlige myndigheders rolle inden for sektoren. Industrien er klar over, at dens nuværende struktur skal tilpasses som en konsekvens af disse ændringer, men venter stadig på klare signaler fra myndighederne om, hvorledes det nye miljø vil udforme sig. 3. 2 De voksende rumapplikationsområder og nedenstrømsmarkeder 11 Væksten i aktiviteterne inden for den europæiske rum industri blev afbrudt efter 1992, hvilket primært kan henføres til udviklingen hvad angår finansieringen fra det offentlige. I mellemtiden har det kommercielle og det forsvarsrelaterede salg oplevet moderat vækst. Omsætningen i den europæiske rumindustri efter oprindelse i mio. ECU National civil F&U ESA Kommerciel lorsvarsrclateret I ALT * skønnet Kilde: CNKS - lùirospace J^9~j ^ j "^ j f^ 1995* 1996* 1997* 773 1396 972 248 3389 899 1749 1021 285 3954 664 1462 1048 265 3439 685 1470 1261 350 3766 705 1653 1333 414 678 1427 1589 419 698 1363 1541 480 4105 4113 4082 Skønt der er store forskelle mellem de enkelte lande, viser tallene, at praktiske kommercielle applikationer kun er et aspekt af aktiviteterne, og at det ikke er det dominerende i øjeblikket. Der tegner sig imidlertid en klar tendens til, at den markedsorienterede del får stigende betydning, fra 2 9% af industriens omsætning i 1991 til anslået 38% i 1997. 12 Som det allerede er blevet bemærket, er rumsegmentet ofte kun toppen af isbjerget hvad angår de kommercielle applikationer. Hovedparten af forretningsaktiviteterne og beskæftigelsen findes inden for de applikationsrelaterede industrier og tjenester, der ligger nedenstrøms, og som ydermere udviser kraftigere vækst end rumsegmentet. Dette bør imidlertid ikke skjule rumsegmentets betydning som et strategisk led i hele kæden. Det faktum, at Europa indtager en betydende stilling inden for rumsegmentet giver industrien et vigtigt kort på hånden i markedet for applikationer og giver den mulighed for at sælge hele systemer og tjenesteydelser til internationale kunder. Producenter inden for rumsegmentsektoren spiller endvidere ofte en nøglerolle ved design af hele applikationssystemer og i definitionen af de tekniske valgmuligheder og standarder, som skal benyttes af det tilsvarende jordsegment. 13 Nedenfor angives markedsudsigterne for de vigtigste rumapplikationer: Det globale marked for civile rumapplikationer: udsigterne for 1996-2005 i mia. ECU Satellitkommunikation Satellit Telemåling positioner- ing Traditionel PCS og geostationær bredbånd * Rumsegment inkl. opsendelse og drift Jordsegment og brugerterminaler Tjenester og applikationer * Personkommunikationstjenester (PCS) og bredbåndstjenester (multimedier) forventes at blive taget i brug i løbet af de næste ti år. 10-13 4-5 8-13 47-70 > 100 100 > 200 27-38 30-45 47-64 0. 8-1 72 Kilde: ESA - Euroconsult 3. 3 En sektor med globale konkurrenceforhold 14 Den europæiske industris stilling på de rummarkeder, der er åbne for konkurrence, svinger fra en markedsandel på over 50% inden for opsendelsestjenester takket være Ariane programmet til 5% eller mindre inden for visse kategorier af jordbaseret udstyr. Inden for satellitfremstillingssektoren, som har en strategisk vigtig placering i kæden, opnår Europa for tiden 20-25 % af hovedkontrahentopgaverne på verdensplan, mens resten går til USA's industri. Hvad der er mere væsentligt, USA indtager førerrollen i så godt som alle forslag til nye globale og regionale kommunikationssystemer (personkommunikation og bredbåndstjenester), hvorimod Europa først er ved at komme i gang. Den europæiske industri har imidlertid styrket sin rolle som underleverandør og leverandør af udstyr, og Japans rolle er ligeledes blevet styrket. Japan klarer sig allerede bedre end Europa på jordsegmentmarkederne og har på mellemlang sigt planer om at blive en hovedkontrahent for satellitter og komme ind på markedet for kommercielle opsendelsestjenester. Konkurrencen på sidstnævnte marked er blevet skærpet, idet der er kommet nye deltagere til som f. eks. Rusland, Kina og Ukraine. Markedet for opsendelse af mindre rumfartøjer vokser ligeledes i betydning og dette kan føre til, at nye rummagter som Indien og Israel kommer ind på markedet. Endelig er der på markedet for telemåling et stadigt stigende udbud fra andre leverandører end de traditionelle, og i USA er man i færd med at planlægge de første kommercielt- orienterede missioner. Omsætning pr. destinationsmarked • Eksport Kommerciel Statslig Forsvar Engangsløfteraketter Kommunikationssatellitter Telemålingsatellitter 3. 4 Betingelserne for industriens konkurrenceevne 15 Initiativer fra europæisk side må styrkes i de sektorer, der er vokset frem, f. eks. satellitnavigation, satellitbaseret personkommunikation, multimedier og bredbåndskommunikation, ved at bygge videre på Europas stærke sider som f. eks. den erfaring, der er opnået med Ka-bånd-teknologi eller direkte transmission pr. satellit. Som allerede fremhævet af Kommissionen6*, er det vigtigt, at man udnytter rumindustriens kapacitet til at omdanne dens F&U-investeringer til innovative produkter. Man kan sige, at innovation faktisk er indbygget i sektoren, men det er ikke nok til at dæmpe frygten for, at Europas konkurrenceevne over for de (for det meste amerikanske) markedsførende virksomheder vil blive yderligere forværret. Ud over det faktum, at USA igennem lang tid har nydt godt af et egentligt indre marked, skyldes virksomhedernes fortrinsstilling to faktorer: en manglende balance mellem statsstøtte i Europa og USA og Europas egen industristruktur og arbejdsmetoder. Den amerikanske regerings direkte og indirekte støtte til industrien i USA påvirker både industriens teknologiske niveau og dens omkostninger, blandt andet i form af stordriftsfordele inden for produktion. Sidstnævnte, som vedrører produktionsprocessen og især ikke-tilbagevendende omkostninger, anses for de amerikanske deltageres vigtigste fordel. Som eksempel kan det nævnes, at den aktuelt mest succesrige kommercielle satellitplatform nød godt af en indledende ordre på 10 enheder fra det amerikanske søværn. Siden da har kommercielle operatører afgivet ordrer på mere end 50 platforme. Til sammenligning er der ikke afgivet mere end 10-15 ordrer på de mest succesrige europæiske platforme. Det anslås, at statsstøtten til den amerikanske kommunikationsindustri i de sidste fem år androg 9 mia. ECU (i form af anskaffelser og FTU inden for civile og militære programmer), mens det kommercielle salg kun tegnede sig for 26% af industriens indtægter. For Europas vedkommende er de tilsvarende tal 2 mia. ECU og 45%. Skønt sidstnævnte andel viser, at den europæiske industri har klaret sig godt, fremhæver de absolutte tal misforholdet mellem den offentlige støtte til rumindustrien i USA og i Europa. Som følge af dette misforhold er det af afgørende betydning, at al den finansiering, der er ti! rådighed i Europa, hvad enten den er civil eller militær, og på nationalt eller europæisk plan, anvendes på den mest effektive måde, for at industrien kan øge sin konkurrenceevne. ESA forbliver en vigtig aktør og organisationens nuværende overvejelser angående industripolitikken og aktiviteternes geografiske fordeling er et positivt bidrag. Det aktuelle 6) Se K o m m i s s i o n e ns g r ø n b og om i n n o v ai i on Ira d e c e m b er 1995. system, som oprindeligt havde til formål at fremme udviklingen af en ny europæisk industri, kan nu forbedres ved at fremhæve mekanismer til større økonomisk effektivitet og målsætningen om global konkurrenceevne inden for de markedsorienterede rumsektorer. 16 Industriens struktur, som er stærkt opsplittet og præget af overlappende kompetenceområder både på hoved- og underleverandørniveau, er omkostningsmæssigt en ulempe for industrien i forhold til de amerikanske konkurrenter, som ydermere drager fordel af et veludviklet nationalt marked og et meget større antal statslige kontrakter. Det er vanskeligt for europæerne at opveje denne ulempe gennem f. eks. bedre F&U, marketing eller andre faktorer. Den europæiske industris opsplittede struktur er også et problem, når det drejer sig om at påtage sig de risici (økonomiske, kommercielle, tekniske), der følger med de nye globale satellitsystemer. Det er fortsat i højere grad rumorganisationernes programmer end brugernes krav, der påvirker forbindelserne inden for dette indviklede net af industrielle aktører og deres arbejdsmetoder. En erhvervskunde, der køber et satellitsystem, skal tage en række faktorer i betragtning ud over pris og teknologisk præstation. Leveringstid, finansiering, forsikring og relaterede tjenester indgår alle i en omfattende pakke, som virksomheder inden for rumsektoren i stigende grad er nødt til at tilbyde sammen med deres produkter. Udviklingen inden for de internationale områder, som påvirker rumsektoren, sker med rivende hast og åbner mulighed for nye anvendelser af rummet. I forbindelse med informationssamfundets fremvækst er markedet for rumapplikationer i stærk udvikling, især områder som telekommunikation og navigation, mens jordobservation er i færd med at bevæge sig fra forskningens verden over til at spille en mere markedsorienteret rolle. Samtidig er der voksende og mere global konkurrence på markederne for satellitter og opsendelsestjenester. «sr De relevante EU-instrumenter (herunder lovmæssige foranstaltninger) bør anvendes til at skabe et passende harmoniseret miljø, som kan fremme investeringer og bedre indijstristrukturer, og tilskynde til en forbedring af den europæiske ruinindustris konkurrenceevne og kvalitet. Den europæiske rumindustri har i de senere år omstillet sin kundestrategi i denne retning. Rumindustrien har ligeledes taget betydelige skridt hen imod en konsolidering og strømlining af sin struktur gennem aftaler eller fusioner, skønt disse foranstaltninger endnu ikke synes at være tilstrækkelige sammenlignet med de ganske omfattende ændringer inden for den amerikanske industri. ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^^ 17 Et andet karakteristisk aspekt ved den europæiske industris struktur er, at den vertikale integrationsgrad er begrænset især i nedenstrømsmarkederne for tjenesteydelser og udstyr. Dermed ikke være sagt, at vertikal integration er den eneste gyldige model. En forudsætning for, at europæiske initiativer kan opstå som svar på de amerikanske er, at der skabes innovative samarbejdsformer mellem industrien og operatørerne. Det står i al fald klart, at forretningsaktiviteter og rentabilitet flytter nedenstrøms (mod netværksrelateret brugerudstyr og tjenester). Denne tendens giver vertikalt-integrerede virksomheder en strategisk fordel, især i det nye globale telekommunikationslandskab. Konsortier, hvor satellitkonstruktøren er en strategisk partner eller indgår i en større gruppe, som markedsfører projektet, vil tegne sig for en større andel af rum- -9 telekommunikationsmarkedet. Dette bør tages til efterretning i en situation, hvor mulighederne for uafhængige satellitkonstruktører måske ikke udvikler sig tilstrækkeligt. 18 Der er dog også fordele ved specialisering, især for industrien i de mindre lande. Det er almindeligt anerkendt, at små og mellemstore virksomheder (SMVer) er hovedkilder til jobskabelse i alle medlemsstater. Undersøgelser har vist, at en lille andel på ca. 4% af virksomhederne tegner sig for 50% af al netto-jobskabelse. SMV'er over hele Europa spiller allerede en rolle inden for rum- og nedenstrømssektorerne, f. eks. telemålingsdatatjenester. Der må i særlig grad fokuseres på deres situation i forbindelse med den udvikling, der sker. Kommissionens foranstaltninger vil i fuldt omfang blive anvendt til at forbedre erhvervsmiljøet og fremme disse virksomheders udvikling. 4. De europæiske aktørers rolle 19 Som det er blevet bemærket, er praktiske markedsorienterede applikationer en voksende men endnu ikke dominerende del af rumaktiviteterne. I Europa tegner de sig for 30% af rumaktiviteterne, men i de øvrige førende rummagter er andelen kun 10%. Gennem deres rumprogrammer og en række andre aktiviteter, udøver regeringer en betydelig indflydelse på sektoren og i det spil, der foregår på den kommercielle front. Det understreger, hvor vigtigt det er, at en strategisk samordning finder sted blandt alle de involverede europæiske aktører. 20 ESA bør forblive et centralt led i de institutionelle rammer og bør fremme det europæiske rumsamarbejde og strategisk planlægning inden for rumsektoren. Sammen med de nationale rumorganisationer styrker organisationen Europas teknologiske grundlag og er fortsat en af den europæiske industris vigtigste kunder, da den udvikler og gennemfører rumprogrammer, som opfylder specifikke formål. 21 De europæiske lande, som har været medvirkende til denne industris udvikling gennem ESA og deres egne rumprogrammer, må nu erkende, at situationen har ændret sig, og at en mere europæisk, markedsorienteret fremgangsmåde, hvor også industrien og tjenesteleverandørerne spiller en mere aktiv rolle, er påkrævet. I modsat fald er der ikke nogen aktioner på EU-plan eller på noget andet plan, som kan sikre industriens overlevelse på et i økonomisk henseende sundt grundlag. 22 Industrien bør frit kunne udforme sin strategi og vælge en vej frem mod en omstrukturering, som er tilpasset de europæiske forhold. Spørgsmål som konsolidering inden for industrien, vertikal integration og internationalt samarbejde er afgørende for industriens globale konkurrenceevne. Disse emner må tages op, og både de europæiske konkurrenceregler og den globale udfordring, som amerikanske og andre konkurrenter udgør, må tages i betragtning i denne forbindelse. 23 Kommissionen vil arbejde for et åbent og konkurrencepræget miljø som grundlaget for en stærk europæisk industri og er villig til at bistå med analyser af innovative strategiske industrialliancer, for derigennem at bidrage til, at man gradvist bliver mere opmærksom på fælleseuropæiske interesser. Kommissionen vil endvidere bruge sin kompetence til at sikre lige vilkår for alle i og uden for Europa. EU er en aktiv deltager på en række af de områder, som nævnes oven for, og hvor rumapplikationer kan være af strategisk betydning. 10 og har derfor også interesse i udviklingen af disse applikationer. Fællesskabets rolle skal ses i lyset af nærhedsprincippet og især: behovet for at sikre en bedre samordning af europæisk FTU-politik og industripolitik under forhold med global konkurrence og på et område, hvor Europa generelt ikke indtager en stærk position, rumapplikationernes europæiske eller globale dimension, som ikke levner megen plads til nationale løsninger, spørgsmål vedrørende koordinering af applikationerne på internationalt plan (banepositioner, frekvenser, licenser, standardisering), hvor manglen på en fælles europæisk stemme er et alvorligt handicap for opnåelsen af en stærk markedsposition. PARTNERNE I UDVIKLINGEN AF RUMTEKNOLOGIER OG RUMAPPLIKATIONER I DEN EUROPÆISKE UNION 1. Det Europæiske Fællesskab: støtte til markedets udvikling, pilot og demonstrationsprojekter, metodologisk forskning. 2. De europæiske landes regeringer og deres rumorganisationer eller nationale programmer: udvikling af rumsegmentet, indledende missioner og applikationsmissioner, opsendelsesfaciliteter. 3. Den Europæiske Rumorganisation: udvikling af rumsegmentet, videnskabelige "Explorer" og "Earth watch" missioner, løfteraketter. 4. Rumindustrien: hoved- og underleverandører til rum- og jordsegmentet, virksomheder, som leverer tjenester og produkter med merværdi. 5. Operatører inden for rumsystemer som f. eks. : -EUMETSAT til meteorologi -EUTELSAT til telekommunikation -EUROCONTROL til styring af lufttrafikken 6. Slutbrugerne - 11 5. Rummet og telekommunikation 24 Rumteknologien benyttes især inden for telekommunikation, og 75% af alle eksisterende satellitter er kommunikationssatellitter. I det kommende tiår (1996-2005) anslås alene værdien af verdensmarkedet for satellitter til punkt-til-punkt- kommunikation og - transmission konservativt til 12-16 mia. ECU, for opsendelser til 9-10 mia. ECU, og operatørindtægter til 30-40 mia. ECU. Markedet for modtagestationer og terminalmarkedet anslås at være 50-70 mia. ECU værd og markedet for tjenester til slutbrugere 120-160 mia. ECU. De tjenester, der leveres i Europa i øjeblikket, omfatter tale- og mobiltelefoni, højhastighedsdatatransmission og i stigende grad erhvervskommunikation til paraboler med lille diameter (VSAT). 25 Siden Kommissionens seneste meddelelse om rumpolitikken blev offentliggjort i 1992, er der blevet udvist fornyet interesse for satellitkommunikation som følge af den teknologiske udvikling. Teknologiske fremskridt har banet vejen for, at satellitsystemer er blevet en af de vigtigste transmisssionskanaler for hjemmeunderholdnings-tv og for, at de kan konkurrere med andre kommunikationsteknologier om nye markeder for mobil- og udvidet- bredbåndskommunikation. I dag er der mulighed for at udvikle en "forretningssynergi" mellem moderne satellitsystemer og grundlæggende jordinfrastruktur, samt en tilnærmelse af satellit-tv "direkte til hjemmet" og erhvervskommunikation pr. satellit "direkte til brugeren". 26 Den europæiske industri udfordres af to lovende markeder, som når de er veludviklede, forventes hver for sig at generere industri- og serviceaktiviteter, der i økonomisk omfang kan sammenlignes med dagens satellitbaserede punkt-til-punkt-kommunikationssystemer. Disse markeder er: - satellitbaserede personkommunikationstjenester, mobilkommunikation for håndholdte terminaler af GSM-typen og taletelefoni/datakommunikationstjenester. Den europæiske rumindustri er meget involveret i en af disse. De planlagte systemer sigter hver mod at få 1-2 mio. brugere på verdensplan. - udvidet-bredbåndssystemer til digital kommunikation. Disse systemer er baseret på globale satellit-konstellationer og skal betjene den eksplosive efterspørgsel efter data af Internet-typen, datakommunikations-, taletelefoni- og interaktive multimedietjenester, som er vigtige byggeklodser i den globale informationsinfrastruktur. Forslag til foranstaltninger 27 Kommissionen foreslår, at man øger anvendelsen af satellitkommunikation. Det skal ske i samarbejde med ESA, de nationale rumorganisationer og medlemsstaterne og skal gennemføres ved, at der udarbejdes sammenhængende politikker og foranstaltninger under tre hovedområder: lovmæssige rammer, politik over for tredjelande, og FTU. 28 Gennem ESA-programmer og nationale programmer har man i de seneste år udviklet avancerede teknologier til globale digitale bredbåndssatellitsystemer (til punkt-til-punkt- eller mobilkommunikationsapplikationer). Programmerne fokuserer primært på nyttelast- relaterede teknologier og i mindre grad på jordsegment-relaterede teknologier. De programmer, som EU støtter, koncentrerer sig om teknologi og systemudvikling til jordsegmentet og applikationer. Det fremgår heraf, at ESA's programmer og EU's FTU- rammeprogrammer bør komplementere hinanden, når det gælder om at fremme den kommercielle udnyttelse af rumbaserede teletjenester rettet mod de nye passive markeder for telekommunikation og multimedier, herunder Internet-adgang og bredbåndssystemer. FTU- OG SYSTEMRELATEREDE ASPEKTER VED RUMBASERET KOMMUNIKATION USA's budget Salg af kommerciel satkom 18% NASA's FTU 3% NASA's satkom budget 7% Forsvarsministeriets FTU-budget 26% Forsvarsministeriets satkombudget 46% USA MARKEDSFINANSIERET I ALT =11 862 mio. ECU OFFENTLIGT FINANSIERET FTU I ALT = 4900 mio. ECU EUROPA Salg af kommerciel satkom 35% Militært satkom budget 17% Nationale, civile satkom budgetter 3% ESA's FTU til satkom 19% Militær FTU 5% ESA's satkombudget 21% EUROPA MARKEDSFINANSIERET I ALT = 3712 mio. ECU OFFENTLIGT FINANSIERET FTU I ALT = 1304 mio ECU Europas/USAs budgetters forholdsmæssige størrelse 1990 -1994 Kilde: Europa-Kommissionen (1995) 12 - 13 - 29 På mobilkommunikationsområdet koncentreres forskningen primært om udviklingen af næste generation af GSM, kaldet Universal Mobile Telephony Service (UMTS). I Europa er en vigtig finansieringskilde særprogrammet for avancerede kommunikationsteknologier og - tjenester under det fjerde Rammeprogram for FTU. Det vil være nødvendigt at fortsætte integrationsforanstaltningerne, for at den europæiske industri kan være godt positioneret til at levere terminalerne til den næste generation af mobilnet, med både jordbaserede og satellitbaserede kommunikationsmuligheder, og for at den kan fastholde den førende stilling, som den opnåede med GSM. Satellitsystemer til avanceret digital bredbåndskommunikation er under planlægning, som skal levere kommunikationsinfrastrukturen til det globale informationssamfund og vil være baserede på satellit-konstellationer i geostationære eller ikke-geostationære baner. De skal optimeres for at betjene efterspørgslen efter datakommunikations-, taletelefoni- og interaktive multimedietjenester af Internet-typen. Mens de fleste initiativer på dette område kom fra USA er både den europæiske industri og europæiske operatører nu begyndt at konkurrere med egne projekter og planer. B H n a H B a B B a B B B I H H H B I H H M H H a BH 30 31 Den 10. oktober 1996 blev der afholdt et uformelt møde mellem Kommissionen, EU-ministre og repræsentanter for industrien for at drøfte behovet for en målrettet indsats inden for satellitkommunikation. Som et resultat af dette møde meddelte Kommissionen på rådsmødet (telekommunikation) den 28. november 1996, at den, som led i sin støtte til et partnerskab mellem offentlige og private aktører inden for sektoren, ville fremlægge en samordnet plan vedrørende både FTU og lovmæssige/politiske emner inden for satellitkommunikationssektoren. Handlingsplanen, som vil blive fremlagt for Rådet i 1997, vil være nøje koordineret med denne meddelelse og skal have følgende formål: - udgøre en overordnet struktur for samarbejdet mellem offentlige og private partnere Hvad angår telekommunikation bør man i Verdenshandelsorganisationen WTO arbejde for fuldt liberaliserede tjenester, åben adgang til rumsegmentet og lige adgang til satellitmarkedet. Harmoniserede lovmæssige rammer for indførelsen af satellitbaserede personkommunikationstjenester i Europa må konsolideres i samråd med medlemsstaterne. Der må ske en bedre koordinering af europæiske holdninger i internationale fora, især hvad angår tildeling af frekvensbånd og banepositioner. Kommissionen vil fremlægge en særlig handlingsplan om væsentlige spørgsmål vedrørende satellitkommunikation, herunder især de lovmæssige rammer, en styrkelse af indsatsen på europæisk plan i internationale organer, samt om forsknings- og udviklingsmæssige aspekter. tilskynde satellitsektoren til at være initiativtager og vise vejen for aktører fra den offentlige sektor foreslå konkrete foranstaltninger til fremme af satellitbaserede bredbåndsmultimedier og personkommunikation styrke den internationale position både på den politiske og industrielle front. Særligt skal der ske en bedre samordning mellem de europæiske lande om deres stillingtagen til tildelingen af frekvensbånd og banepositioner i internationale sammenhæng. 14 - gennemgå satellitkommunikationsrelaterede aspekter i EU's FTU-programmer og øge deres relative andel H p r pc rt*\ntt\rt* o n / t ol - styrke samarbejdet med ESA og CEPT. 6. Satellitnavigation og positionsbestemmelse 32 Satellitsystemer til positionsbestemmelse (GPS og GLONASS7)) anvendes af USA og Rusland til militære formål. Der er afgiftsfri adgang til ikke-kodede signaler fra disse systemer til civile formål. Adgangen til at benytte disse signaler har skabt et marked for navigationsudstyr, som i stigende grad anvendes til alle transportformer, og for positionsbestemmelsesudstyr, som har en lang række anvendelsesmuligheder. Fra primært at være brugt til militære formål er systemer til satellitnavigation og positionsbestemmelse ved at finde bredere civile anvendelsesmuligheder. 33 Flere undersøgelser har understreget de potentielle fordele ved verdensomspændende satellitnavigation. I forhold til eksisterende systemer består fordelene i forenklingen, idet der kun benyttes et system, som opfylder alle brugerkravene og opererer 24 timer i døgnet over hele verden. Et rumbaseret system vil også give større nøjagtighed i positionsbestemmelse og hastighedsmåling, som på sin side vil føre til kortere ventetid, brændstofsbesparelser, bedre miljøbeskyttelse, og færre ulykker. De anslåede besparelser udgør ca. 20 mia ECU p. a. Overvejelserne har medført, at både organisationen for international civil luftfart, ICAO, og den internationale søfartsorganisation, IMO, har vedtaget, at rumbaserede systemer skal udgøre nøgleelementer i den næste generation af navigations- og positionsbestemmelsessy stemer. 34 Bortset fra de sociale og økonomiske fordele, må de industrielle muligheder ligeledes tages i betragtning. Da satellitternes levetid er begrænset, skal rumsegmenter vedligeholdes og opdateres løbende. Jordsegmentet må udvides, så der opnås større geografisk dækning og bedre tjenester. Det er industrien, som skal levere begge dele. Markedet for brugerudstyr var allerede 477 mio. ECU værd i 1994, og tallet forventes at stige til 4 mia. ECU i 2000 og 25 mia. ECU i 2005. Der er ved at udvikle sig et marked af lignende omfang for relaterede tjenester og hardware-enheder. Erfaringen viser, at kun de stater og industrier, som har en afgørende indflydelse på systeminfrastrukturerne, vil forblive konkurrencedygtige på markedet. Det er EU's mål at bringe den europæiske industris konkurrencedygtighed op på et niveau, hvor industrien kan deltage i den praktiske udnyttelse af et globalt satellitnavigationssystem (GNSS) og i fastlæggelsen af interoperabilitetskrav og industristandarder. Dermed får europæisk industri mulighed for at komme ind på markedet på et tidligt tidspunkt. Den åbne adgang til signaler og de politiske forviklinger, der følger af, at de aktuelle systemer har dobbelt anvendelsesformål, betyder, at et privat initiativ vil have vanskeligt ved at åbne døren for fuld europæisk deltagelse i dette marked - kun via et partnerskab mellem staten og industrien er der en chance for et gennembrud. 7) GPS: Global Positioning System (globalt positionsbcstcmmclscssystcm), GLONASS: Global Navigation System (globalt navigationssystem). Verdensmarkedet for satellitnavigation Markedsvolumen i mio. $ 3000 2500 2000 1500 1000 500 0 U 11995 «1996 01997 D1998 B1999 02000 Anslåede tal for det globale GPS-marked Kilde: GPS Industriråd, 1995 15 16 35 Skønt luftfartssektoren kun tegner sig for en begrænset andel af det samlede marked, indtager den en nøgleposition som følge af, at den stiller strengere krav end nogen anden sektor. Der er visse svagheder ved det nuværende GPS, som kontrolleres af et enkelt land. Disse er utilstrækkelig præcision,ufuldstændig geografisk dækning og at risikoen for tekniske fejl er for høj til sikkerhedskritiske anvendelsesområder, samt at varsling om systemsvigt kommer for sent. Manglerne har medført, at myndigheder verden over er begyndt at bestille GPS-udbygninger for at sikre større integritet, disponibilitet og præcision i tjenester til civilt brug. Netsystemet, der opbygges omkring GPS og muligvis GLONASS, udvikles til et sømløst verdensomspændende udbygningssystem til navigation fra luften. 36 Kommissionen8), Rådet9) og Europa-Parlamentet,0) har erkendt, at Europa skal spille en væsentlig rolle i etableringen af GNSS og har vedtaget, at man vil skride frem på to fronter: - En europæisk udbygning af den eksisterende militære konstellation GPS og GLONASS for at imødekomme civile brugeres behov (GNSS-1) og samtidig - forberedende arbejde med design af og strukturen i andengenerationssystemet (GNSS-2). Kommissionen har endvidere nedsat en gruppe på højt plan, som består af repræsentanter for de nationale regeringer, brugerne, industrien, relevante erhvervsorganisationer og potentielle tjenesteleverandører, som bistår Kommissionen med udarbejdelsen af en handlingsplan for GNSS. 37 EU, ESA og EUROCONTROL har nedsat en europæisk trepartsgruppe (European Tripartite Group), som får ansvaret for koordineringen af det europæiske bidrag til GNSS-1 og iværksættelsen af foranstaltninger vedrørende GNSS-2. Fællesskabet yder politisk støtte og supplerende økonomisk støtte til projekter gennem sin politik om transeuropæiske transportnet og FTU-programmerne inden for telematik og transport. ESA står for jordsegmentet og skal drive European Geostationary Navigation Overlay System (EGNOS) indtil det når dets avancerede driftskapacitet (Advanced Operating Capacity). Når den avancerede driftskapacitet er nået, kan EGNOS godkendes som et primært navigationsmiddel. EUROCONTROL fastlægger den civile luftfarts krav og godkender systemet i overensstemmelse med kravene. Kommissionen støtter mere specifikt følgende aktioner: - Under telematikprogrammet i det fjerde rammeprogram, og rettet mod GNSS-1, er der flere projekter, som vedrører udvikling af modtageudstyr ombord og demonstration af, at lokale udbygningssystemer kan anvendes til søs, i luften og ved banetransport. Samtidig har man indledt det forberedende arbejde med hensyn til fastsættelsen af de operationelle og funktionsmæssige krav til GNSS-systemet, både til GNSS-1 og GNSS-2. - Som led i forskningsprogrammet på transportområdet og med henblik på fordelene ved satellitbaserede tjenester, vurderer et projekt behovet for en integration af kommunikations- og navigationsteknologier for så vidt angår transportpolitikken. informations-, 8) Meddelelse om Satellitnavigationstjenestcr, KOM(94) 248 af juni 1994. 9) Rådets resolution 94/c379/02 af 19. 2. 94 10) Europa-Parlamentets beslutning 209. 909 endelig udg. af 30. 11. 94. 17 Inden for de transeuropæiske net er der ydet støtte med henblik på at skaffe adgang til Inmarsat Ill's navigationsnyttelast. Rådet har vedtaget en beslutning om retningslinjer for gennemførelsen af et transeuropæisk net af positionsbestemmelses- og navigationssystemer1 !). 38 Inden for rammerne af den fælles transportpolitik udvikles der for tiden en grundlæggende europæisk radionavigationsplan (ERNP), som tager højde for de internationale organisationers (IMO, ICAO, ITU) krav. ERNP vil fremme rationaliseringen og harmoniseringen af den europæiske politik for radionavigationssystemer og skal bl. a. gøre det lettere at indføre satellit-baserede tjenester. Der skal iværksættes en række undersøgelser, herunder en, der skal analysere omkostningerne og fordelene ved et bidrag til GNSS, og som især skal se på fordelene for brugere fra forskellige sektorer. En anden undersøgelse har til formål at udvikle et internationalt system og fastlægge, hvorledes et fremtidigt system skal udformes, samt analysere, hvorledes man skal forholde sig til det. 39 Positionsbestemmelse pr. satellit kan anvendes til overvågningssystemer og derfor i forbindelse med tilsyn med gennemførelsen af Kommissionens politikker. Det kan for eksempel nævnes, at Kommissionen er ved at udarbejde et forslag til Rådets forordning om oprettelse af et satellitsystem til fartøj so vervågning for at føre tilsyn med EU's fiskeripolitik. Forslag til foranstaltninger 40 Med bistand fra gruppen på højt plan vil der blive udarbejdet en handlingsplan med følgende indhold: - Forslag til institutionelle ordninger, som skal lette formidlingen af investeringer, indgåelse af kontrakter og afgørelse af spørgsmål om ejendomsret. To muligheder, der overvejes, er at udvide en eksisterende organisations mandat eller at oprette et nyt organ, for at sikre en passende infrastruktur og dermed opfylde certificeringskravene. Fastsættelse af de juridiske og forskriftsmæssige rammer, der giver forskellige operatører mulighed for at levere navigations- og positionsbestemmelsestjenester til bestemte brugere. Udarbejdelse af en plan for opbyggelsen og gennemførelsen af fuld driftskapacitet, som leverer fejlsikker drift til tjenester, som vedrører sikkerhed for menneskeliv, gennem redundans i jord- og rumsegmentet. Identificering af finansieringsmuligheder, så der kan opnås fuld driftskapacitet senest i 1999. Hvad angår satellitbaserede navigations- og positionsbestemmelsestjenester, bør Europa spille en nøglerolle i kraft af sin deltagelse i udviklingen af et globalt system, som imødekommer civile brugeres behov. Kommissionen er ved at udarbejde en særlig handlingsplan. — — — — « _ _ _ - __ Aftaler med tredjelande eller andre regioner, som ikke råder over rumsegment men ønsker at tilbyde satellitnavigationstjenester over deres territorium, og som er villige til at yde et bidrag til den nødvendige udvidelse af EGNOS. Flere afrikanske stater, regionen omkring Det Indiske Ocean, Sydamerika, Østeuropa og staterne i det tidligere Sovjetunionen har allerede udtrykt interesse. il) Beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996, „FT nr. L 228. Samarbejdet skal have til formål at imødekomme globale krav til interoperabilitet og internationale konventioners krav. 41 USA har et solidt greb om markedet for satellitnavigation i kraft af, at der er foretaget offentlige investeringer på 10 mia. ECU i leveringen af GPS, suppleret med betydelige ordrer på militære terminaler. Den indhøstede erfaring er blevet brugt til at udarbejde faktiske standarder i nationale organer, og standarderne anvendes allerede til produktion af udstyr. Der er fare for, at disse standarder vil blive accepteret som internationale standarder som følge af pres fra nuværende brugere. Der kræves en hurtig indsats for at styrke den europæiske standardiseringsproces, således at man kan vedtage en fælles europæisk holdning inden for kritiske områder. Det overordnede mål bør være, at Europa og USA drøfter regionale standarder, inden de drøftes i internationale organer. 42 Certificering af rumsystemer stiller de myndigheder, der har ansvaret for tjenester, der vedrører sikkerhed for menneskeliv, over for nye udfordringer. De ansvarlige myndigheder må afgøre, hvilken certificeringspolitik de har, hvad angår GNSS-1, som i sidste ende afhænger af et system eller systemer (GPS, GLONASS), der kontrolleres af de militære myndigheder i USA eller Rusland. Derfor vil et specifikt europæisk bidrag til GNSS-2 være en passende løsning, hvis Europa skal kunne bevare sin suverænitet på satellitnavigationsområdet. 43 Skønt der er iværksat GNSS-2-relaterede foranstaltninger på europæisk plan, er disse ikke tilstrækkeligt omfattende til at byde på realistisk konkurrence, og derfor må der hurtigt træffes følgende foranstaltninger: - hurtig godkendelse af handlingsplanen, særligt de institutionelle strukturer - støtte til industrien, så den kan udvikle udstyr til brugersegmentet, især til applikationer på jorden - iværksættelse af arbejdet med design og udvikling af GNSS-2 samt dets struktur, som et supplement til det forberedende arbejde, der er udført under det fjerde rammeprogram og under ESA's ARTES 9 program. Det skal føre til en demonstration i rummet af industriens evne til at levere systemet. Relevante initiativer skal støttes under det femte rammeprogram i nært samarbejde med ESA og nationale organisationer. For at sætte gang i processen må man overveje muligheden for en særlig europæisk navigationsnyttelast, som kan opsendes sammen med et andet system, der omfatter andre tjenester end navigation. 7. Jordobservation fra rummet 44 I løbet af de sidste 25 år har Europa, takket være ESA og de nationale rumfartsorganisationer, opbygget et solidt fundament inden for satellitobservation af jorden med satellitsystemerne SPOT, ERS og METEOSAT. Dette må udnyttes fuldt ud. Hvad angår meteorologiske satellitter, driver EUMETSAT satellitsystemer, der opfylder de europæiske Iandes behov, og bidrager samtidig til et globalt system, der leverer meteorologiske tjenester verden over. 45 Verdensmarkedet for telemåling til civile formål anslås i de kommende ti år at have en værdi på minimum 12 mia. ECU for satellitter og tilsvarende opsendelser, 1,2 mia. ECU for datasalg, 4 mia. ECU for modtageudstyr på jorden og databehandlingssudstyr, og over 12 mia. ECU for tjenester i forbindelse med produkter og tjenester med merværdi. Ifølge nylige skøn vil hele markedet for data og relaterede tjenester (bortset fra meteorologi) i år 2000 have en værdi på 270 mio. ECU. Kunderne har indtil nu hovedsageligt været 19 - offentlige virksomheder. Det skal ikke alene demonstreres over for potentielle kunder, at dataforsyningen er omkostningseffektiv i forhold til anvendelsesformålet, men også at data kan leveres pålideligt, i god tid og i en overskuelig fremtid. Som følge af begrænsede salgsindtægter, har industrien indtil nu ikke kunnet investere i markedsføring over for nye kunder. Skønt udsigterne er lovende, er det europæiske marked for dataindsamling fra jordobservation generelt underudviklet, og det vil kræve en større indsats fra europæisk side at få det til at vokse. 46 EU hører til de største aftagere af datatjenester i Europa, og EU har derfor en enestående mulighed for at spille en afgørende rolle i udviklingen af dette marked, både ved at være "foregangskunde" og ved at støtte udviklingen af databaserede informationstjenester. Industrien var faktisk fortaler herfor, idet man anbefalede en to-trins fremgangsmåde, som gradvist kunne sikre selvbærende markeder. Det er en måde, hvorpå man kan sikre kontinuiteten i tjenesterne, under forudsætning af en regelmæssig og tilstrækkelig forsyning af nye systemer, hvilket er industriens og andre organisationers ansvar. Når først markedet er veletableret, vil det på længere sigt være industriens opgave at levere datatjenester til kunder på kommerciel basis. Betingelsen for, at industrien kan opfylde denne rolle er imidlertid, at den får klare indikationer om markedets stabilitet og størrelse. I denne forbindelse kan Kommissionen yde et væsentligt bidrag ved at redegøre nærmere for Europas behov inden for jordobservation og tilknyttede tjenester og anslå værdien af disse tjenester på årsbasis. Der skal dog ikke tages stilling til, om jordobservationsteknologien kan levere denne slags tjenester. Industrien vil på basis af vurderingen blive stillet over for en udfordring om at forbedre kvaliteten, tidspunktet for og omkostningerne ved tjenesterne, samtidig med at der skal udvikles en rentabel aktivitet. Industrien mangler passende finansielle instrumenter, som giver den mulighed for at tage de risici, der er forbundet med udviklingen af nye avancerede teknologier. 47 Et vigtigt skridt i sektorens videre udvikling var det fælles dokument, som ESA, EUMETSAT og Europa-Kommissionen12) forelagde for ESA's rådsmøde i Toulouse den 20. oktober 1995 om en europæisk politik inden for satellitbaseret jordobservation med følgende hovedformål : - - - imødekomme brugerkrav på en permanent basis, primært ved at etablere operationelle satellittjenester, sikre en løbende forsyning af data og tjenester, og fastholde en meget avanceret konfiguration stimulere industriens rentabilitet og konkurrenceevne ved at fremme et marked, der er bredest muligt (herunder det militære) og nedbringe omkostningerne ved satellitobservationssystemer til det minimale, således at de udnyttes fuldt ud realisere strategiske mål og garantere adgang til data i tilfælde, hvor det er afgørende for Europas sikkerhed eller bevarelsen af dets miljø, og bevare og udbygge Europas mulighed for at spille en rolle på globalt plan. Forslag til foranstaltninger 4X De enkelte partnere må selv fastlægge 6cn mest passende måde, hvorpå disse målsætninger kan gennemføres i overensstemmelse med deres egne procedurer. På EU-pIan har 12) Forslag til en europæisk politik inden for jordobservation Ira rummet, FSA/PB-HO(95)7, rev. 2. - 2 0- Kommissionen allerede sat gang i denne sektor ved hjælp af en særlig foranstaltning under det fjerde rammeprogram for FTU. Følgende foranstaltninger foreslås iværksat i den nærmeste fremtid: Jordobservationens fordele for borgerne Satellitter i lav bane om jorden passerer geniagne gange hen overjorden, scanner jorden og havet under dem og videresender de registrerede oplysninger til modtagestationer på jorden. Optiske instrumenter er særligt nyttige til at registrere små detaljer til den type formål, som man har kendt til siden luftfotografiens begyndelse. Mange utilgængelige områder på jorden er nu for første gang blevet kortlagt med stor nøjagtighed, takket være data fra SPOT-satellitserien. Ved at sammenlægge oplysninger fra flere instrumenter har europæiske forskere og teknikere udviklet nogle ganske bemærkelsesværdige systemer til overvågning af forskellige emner. Et enestående resultat, som illustrerer dette, er Det Fælles Forskningscenters MARS-projekt, som skulle forsyne dets kunder, især GD VI og EUROSTAT, med de nødvendige data for at de kunne opfylde deres mandat. Humanitære organisationer er afhængige af kortene, som kan opdateres løbende, i forbindelse med lokalisering af katastrofer og planlægning af mulige adgangsruter. I den anden ende af skalaen kan det nævnes, at nogle optiske instrumenter er designet til at indsamle data over enorme landområder under blot et enkelt omløb. De registrerede data kan bl. a. anvendes til at opspore græshoppe-ynglepladser, så eksperthold kan sendes indfor at udrydde græshoppesværmen inden den kan indlede sin ødelæggende migration. Instrumenter til måling af overfladetemperatur/lysintensitet anvendes jævnligt i halvtørre egne for at opspore områder, hvor der er risiko for skovbrand, og i tempererede egne til kortlægning af områder, hvor frugtplantager eller forårsafgrøden har fået frostskader. Derved kan man forhindre katastrofer og give landmænd erstatning for tab af afgrøder. Over havområder kan instrumenterne måle havoverfladetemperaturen og de kort, der udarbejdes kan vise, hvor næringsholdige koldere havstrømme vælder op og tiltrækker plankton og fiskestimer. I egne med koldere vand kan man benytte instrumenterne til at følge havisens udbredelse og dermed sikre fødevareforsyninger i de nordlige polarområder i endnu nogle vigtige uger. Radarinstrumenter som f. eks. Synthetic Aperture Radar på ESA 's ERS-satellitter overvåger ligeledes konstant vores planet fra deres kredsløb. Der er faktisk tale om altvej rsinstrumenter, som kan optage billeddata af jordoverfladen gennem skydække og om natten. Instrumenterne har været af uvurderlig nytte lige fra måling af bølgehøjde og vindhastighed til oversvømmelser, og de ventes i fremtiden at blive nøgleelementer i bestræbelserne på at begrænse og forhindre oversvømmelser. 49 Anvendelsen af data fra nuværende eller planlagte europæiske missioner bør fremmes med udgangspunkt i markedsundersøgelser, som Kommissionens tjenestegrene, de nationale og europæiske rumorganisationer og større industrikoncerncr deltager i. Med Kommissionen som foregangskunde i første fase og med støtte fra rumorganisationerne, kan der -21 iværksættes nye missioner i rummet vedrørende applikationer, som har tilstrækkeligt potentielt udbytte til, at de kan tiltrække industriinvesteringer. I anden fase vil missionerne blive gennemført fuldt ud af de private investorer eller egnede driftsenheder med det formål at iværksætte en kommerciel udnyttelse heraf. EU's indsats vil fokusere på et begrænset antal anvendelsesområder, som har tilknytning til gennemførelsen af dens forskelligepolitikker, som f. eks. : = overvågning af landanvendelser og ressourcer - Europa har allerede gjort en stor indsats inden for dette område og opnået stor ekspertise, som må udnyttes. Europas kunnen inden for sektoren vil blive øget gennem yderligere forskning og udviklingen af nye driftsteknikker. Demonstrations- og pilotprojekter skal gennemføres inden for landbrugs- og skovbrugssektoreme samt inden for byplanlægning og affaldsbehandling i nært samarbejde med industripartnere som de vigtigste brugere (agro-food virksomheder, skovbrugsvirksomheder, offentlige anlægsvirksomheder, kommuner osv. ). Projekterne skal bidrage til EU's initiativer vedrørende en bærbar forvaltning af miljøressourcerne. = overvågning af overfladevand - Den erfaring, der gøres på europæisk plan, skal optimeres og udvikles gennem demonstrations- og pilotprojekter, der er baseret på nuværende missioner, inden der opsendes nye specifikke applikationsorienterede missioner i samarbejde med vandselskaberne. Denne foranstaltning indgår i Kommissionens forslag om vand. z fiskeriovervågning - Der findes allerede veludviklede jordobservationsteknikker (radar, optiske, strålingsmålinger) og deres potentielle udnyttelse i forbindelse med fiskeriadministration bør tages i betragtning som et supplement til satellitbaserede fartøjssporingssystemer og målinger på stedet. Store fiskerivirksomheder er blandt de potentielle industripartnere, som kan fremme teknologiens anvendelse. 50 Nogle af anvendelsesområderne er af strategisk og politiske interesse for EU og involverer andre europæiske stater eller udviklingslande. På basis af den allerede indhentede viden fra igangværende eller tidligere europæiske missioner, kan man overveje at iværksætte nye applikationsmissioner, herunder især ESA's "Earth Watch-missioner", særligt inden for følgende områder: - overvågning af kystområder - Når man ser på variationen i og omfanget af Europas kyststrækninger, kan det ikke undre, at de har strategisk betydning for EU. Den teknologi og de instrumenter, der udvikles til at opfylde tilsynsbehovene, vil også rumme «anvendelsesmuligheder på globalt plan, og særligt i udviklingslandene. Der bør iværksættes indledende undersøgelser af Europas forskellige kystområder, og deres særlige karakteristika bør noteres (Middelhavet, Det Baltiske Hav, Nordsøen og Atlantbuen). Som et første skridt foreslår Kommissionen at kortlægge de mange initiativer, der er i gang, samordne dem, og udarbejde et nyt strategisk initiativ om at oprette et informationssystem om kystområderne langs Middelhavet i nært samarbejde med interesserede partnere. I denne forbindelse vil telemålingsteknikker udgøre en af informationskilderne. _ overvågning af større farer og naturkatastrofer - Europarådet har sammen med ESA og Kommissionen iværksat en foranstaltning inden for området, og der er iværksat indledende undersøgelser, som også omfatter de central- og østeuropæiske stater. Det er et område, hvor de civile og militære interesser er sammenfaldende, og teknikkernes dobbelte anvendelsesformål kan betyde, at de vil blive fuldt udnyttet. Kommissionen vil sammen med de berørte parter, især civilbeskyttelsesorganer, identificere og støtte pilotprojekter, så der kan banes vej for nye foranstaltninger, som kombinerer forskellige rumteknologier inden for telekommunikation, positionsbestemmelse og telemåling. 2 2- 51 Inden for rammerne af EU's miljøpolitik vil Kommissionen fortsat støtte udviklingen af anvendelsesmuligheder for jordobservation ved at gennemføre projekter om miljøovervågning, herunder projekter, som skal øge effektiviteten af den europæiske miljølovgivning og de internationale miljøaftaler. Det skal ske i samarbejde med de nationale miljøorganisationer og Det Europæiske Miljøagentur. Som supplement til aktuelle eller planlagte missioner, kan man planlægge nye missioner med støtte fra rumorganisationerne, navnlig gennem ESA's "Earth explorer missions" projekt, og andre relevante partnere som f. eks. EUMETSAT, så der kan leveres permanente offentlige tjenester inden for følgende områder: havovervågning - Den indhøstede erfaring kan også udnyttes på europæisk plan. Især integreringen af data indsamlet fra andre observationer på stedet kunne danne grundlag for europæiske initiativer med henblik på at udvikle yderligere operationelle oceanografisystemer og imødekomme kravene fra Global Ocean Observing System (det globale havobservationssystem, GOOS) og dets europæiske del (EUROGOOS). Den Europæiske Union kan i forbindelse med gennemførelsen af sine forskellige politikker yde et væsentligt bidrag til udviklingen af et marked for datatjenester inden for jordobservation. • • • • • • _ • • • • • • _ » • • _ • _ • _ _ • •_ overvågning af atmosfæren - Rumteknologiens anvendelse begrænses indtil videre til videnskabelig forskning. I første omgang må der drages fordel af de allerede fastlagte missioner for at demonstrere, at teknikken er gennemførlig i praksis. Fremtidige "udforskningsmissioner" kan planlægges i samarbejde med ESA eller EUMETSAT. Kommissionen vil fortsætte med at gennemføre EU-programmer inden for FTU, og især programmer vedrørende grundlæggende metodologisk forskning samt præ-operationelle pilot- og demonstrationsprojekter inden for ovennævnte områder og mindre avancerede sektorer. Aktiviteterne, som finder sted i samarbejde med passende partnere, vil ligeledes omfatte applikationer og videreudvikling af sensorer med avanceret teknologi og skal tage højde for behovet for at sikre kontinuiteten i demonstrationsfasen. 52 53 Der vil blive fremsat forslag om metodologisk forskning og pilotprojekter inden for bestemte EU-relevante områder. Jordobservationssektoren bør gradvist overtages af primært private investorer, og Kommissionen bør lette denne proces. Udviklingen af serviceorganisationer og nye europæiske operationelle enheder, som kan leverede rumbaserede informationstjenester, må fremmes. Der vil blive indledt drøftelser med EUMETSAT for at undersøge, om denne organisation kan spille en rolle i leveringen af data til miljøovervågning. I nært samarbejde med medlemsstaterne og relevante organisationer som f. eks. International Space University i Strasbourg må man på EU-plan koordinere uddannelsesforanstaltninger samt foranstaltninger til fremme af internationalt samarbejde og udvikling. EU-programmet om et jordobservationscenter (Center for Earth Observation, CEO) er et væsentlig element i ovenstående. Programmet har til formål at etablere kontakter mellem data-brugere og hurtigere og lettere adgang ti formater de fuldt kan udnytte den behandlede information, samtidig med, at centeret forsyner leverandører, og vil give data ved at fremme udviklingen af fælles standarder og Jordobservationscentret vil endvidere holde brugerne bedre informeret, således at -23 dataleverandørerne med de nødvendige midler og udstyr til at tilfredsstille brugerkravene. Centret vil derfor naturligt indgå i fremtidige operationelle systemer. 54 Udbygningen af markedet indebærer ligeledes, at potentielle brugere, især dem, der benytter tjenester vedrørende jordobservationsdata i deres beslutningsproces, skal igennem en uddannelse. Dette gælder også for udviklingslandene. Kommissionen vil fortsætte den indsats, der er iværksat i samarbejde med ESA, medlemslandenes rumorganisationer og på internationalt plan (f. eks. International Space University). 55 Kommissionen vil i de tilfælde, hvor der er et konkret behov, og sammen med de relevante organisationer, fremme oprettelsen af nye operationelle enheder i Europa. Kommissionen vil sammen med EUMETSAT og de berørte partnere særligt undersøge muligheden for, at EUMETSAT kan levere data fra rummet til miljøovervågning. 56 For at fremme anvendelsesmulighederne for jordobservation fra rummet vil Kommissionen fortsætte med at undersøge de retslige aspekter ved anvendelsen af jordobservationsdata samt de generelle principper for en politik på dataområdet, som passer ind med etableringen af et kommercielt marked. Kommissionen vil i forbindelse med internationale forhandlinger ligeledes tage spørgsmål om tildeling af frekvensbånd og banepositioner op. 57 Endelig vil Kommissionen sammen med sine partnere overveje yderligere, om der skal skabes en samordnet europæisk strategi vedrørende udviklingen og gennemførelsen af operationelle systemer til observation af jorden og dens miljø. En strategi for samordning af allerede eksisterende eller planlagte systemer på europæisk plan vil, uden at systemernes art afsløres, give Europa en mulighed for fuldt ud og på en sammenhængende måde at bidrage til etableringen af en integreret og global strategi for jordobservation, således som det foreslås i forbindelse med planerne for Jordobservationscenteret. 8. Opsendelsestjenester 58 Drivkraften bag den oprindelige beslutning i 1970'erne om at iværksætte Ariane _ _ _ • • _ _ « • • • • • • • « _ • _ • _ _ _ • _ _ • _ • _ • __ programmet var behovet for at sikre en uafhængig europæisk kapacitet til at levere satellitsystemer til praktiske applikationer, hvad enten det drejede sig om telekommunikation, fjernsyn eller jordobservation. Den politiske vilje, som betød, at Europa opnåede en førende stilling på det kommercielle marked for opsendelsestjenester, og at medlemsstaterne fik deres investering tilbagebetalt, findes stadig i dag og forbliver en forudsætning for, at Europa fortsat har adgang til rummet og til rumapplikationer. Der må etableres et sæt overordnede internationale regler med henblik på at sikre loyal konkurrence inden for markedet for løfteraketter. S e r i en af løfteraketter, der er tilpasset fremtidige markedskrav, kan eventuelt udvides _ • _ _ _ • • _ • _ _ _ _ _ • _ _ _ _ __ 59 Europas førerstilling på det kommercielle marked for opsendelsestjenester må fastholdes over for den øgede konkurrence fra avancerede udgaver af eksisterende amerikanske løfteraketter og russiske, ukrainske og kinesiske løfteraketters indtræden på markedet. Det 24 øgede udbud af opsendelsestjenester, i visse tilfælde til ekstremt lave priser, truer med at destabilisere markedet. 60 En af de grundlæggende forudsætninger for, at europæiske opsendelsestjenester kan opretholdes og videreudvikles er, at der er markedsadgangsmuligheder svarende til dem, EU tilbyder, og ligelige konkurrencevilkår. Hvad angår markedsadgang, må målsætningen ikke blot være at sikre åben adgang til opsendelser med civilt formål men også, at der ikke er nationalitetsbetingelser knyttet til opsendelsestjenester for statslige institutioner. Sådanne betingelser er meget almindelige i lande som f. eks. Kina og USA, hvorimod markedet for opsendelsestjenester i EU er åbent. Dette spørgsmål bør primært behandles i Verdenshandelsorganisationen, idet GATT dækker opsendelsestjenester. Kommissionen og den europæiske industri er overbevist om, at det er i Europas interesse at drøfte og fastsætte grundlæggende regler ("Rules of the Road") for åben og fri konkurrence blandt de største leverandører af opsendelsestjenester. I denne forbindelse bør man drøfte spørgsmålet om statsstøtte til industrien og en afbalanceret adgang til hvert lands nationale marked. USA bør deltage i disse forhandlinger, idet landets industri i usædvanlig og uovertruffen grad nyder støtte fra staten og militære programmer. Nyligt tilkomne leverandører som f. eks. Rusland, Ukraine og Kina bør også deltage. Et særlig formål kunne være at give en vigtig nabo som Rusland mulighed for glidende og gradvist at komme ind på markedet for kommercielle opsendelsestjenester på et grundlag, der er retfærdigt og afbalanceret. Kommissionen vil aktivt samarbejde med medlemsstaterne for at udarbejde en fælles langsigtet strategi særligt for dette område og nå frem til en praktisk løsning hvad angår gennemførelsen af internationale forhandlinger. Fokuseringen på en fremtidsorienteret international strategi, som skal sikre markedsadgang, udnytte nye muligheder og skabe lige konkurrencevilkår indebærer, at markedsåbningsaftaler vil erstatte markedsdelingsaftaler. 61 Det hurtigt voksende antal af bud på kommunikationssatellitter beregnet på satellitbaseret personkommunikation og bredbåndskommunikation i ikke-geostationært kredsløb (lav og mellemhøj bane om jorden) har ført til et større behov for en række andre opsendelsestjenester ud over det primære marked for opsendelse af satellitter i geostationært kredsløb. Kommissionen mener, at det er vigtigt, at den europæiske industri også fremover kan tilbyde opsendelsestjenester og opfordrer de kompetente rumorganisationer og industrien til at overveje, hvorledes man bedst kan bevare et omfattende europæisk udbud af løfteraketter og opsendelsestjenester. 9. Forsvarsteknologi og teknologi med dobbelt formål 62 Skønt det ikke hører til Kommissionens opgave at vurdere rumteknologiens applikationer ud fra et militært synspunkt, bør det være et led i en europæisk strategi at sikre koordinering mellem indsatsen på det civile og militære område, således at man undgår overlapning og sikrer optimal udnyttelse af de offentlige midler, der er til rådighed. De relativt høje omkostninger, der er forbundet med rumsystemer, gør, at de er oplagte kandidater til et europæisk samarbejde, da de enkelte lande vil have svært ved at nå den kritiske masse, der kan begrunde en sådan investering. Kommissionen opfordrer til, at EU, medlemsstaterne, Den Vesteuropæiske Union og ESA samordner deres indsats hvad angår rumteknologier med dobbelt formål. • • • • • • • • • • • « • • » • • » • — • • • • ^ • • » • • •i 63 Rumteknologien spiller en central og stadig væsentligere rolle i forbindelse med en lang række militære missioner inden for telekommunikation, navigation, efterretningsvirksomhed, - 25 tidlig varsling og meteorologi. Oprindeligt var det militærets behov, der var drivkraften bag rumteknologien, som så senere blev overført til civile anvendelsesområder. I de senere år har situationen ændret sig, idet det nu er civile applikationer, der driver markedet, og som i sig selv retfærdiggør de teknologiske investeringer. Graden af teknologisk sammenfald mellem militære og civile rumsystemer er generelt høj, skønt den svinger mellem de enkelte applikationer. Opsendelsessystemer og propulsionssystemer nyder ligeledes godt af den betydelige spill-over-effekt, som den militære og civile sektor har på hinanden. Den amerikanske industri har længe draget fordel af spill-over-effekten på de kommercielle markeder takket være et militært budget på rumområdet, som er 40 gange så stort som Europas. Som det påpeges i Kommissionens meddelelse om Europas forsvarsrelaterede industril3) udgør et stærkt og kompetent industrigrundlag nøglen til Europas uafhængighed, og følgelig må enhver fælles indsats, der bidrager til at styrke denne kapacitet, hilses velkommen og stimuleres. 10. Internationalt samarbejde 64 Siden barriererne mellem Øst og Vest faldt, har det internationale samarbejde og udvekslinger inden for rumprogrammer oplevet en blomstring på måder, der ikke før var mulige, og denne tendens er blevet opmuntret af budgetbegrænsninger og erkendelsen af fælles interesser. I den private sektor har en international risikodeling inden for de nye informations- og multimedieindustrier bragt industrien og en række aktører sammen og fremmer på den måde adgangen til nye markeder. Europa skal spille en væsentlig rolle i disse internationale partnerskaber, forudsat at de er afbalancerede. Det betyder, at Europa skal beholde eller opnå en kritisk masse i det mindste inden for de sektorer, hvor det endnu ikke er tilfældet, for at kunne drage fuld fordel af det internationale samarbejde med sine store økonomiske partnere. Endvidere betyder det, at problemløsningen må samordnes på europæisk plan, og at der må oprettes de nødvendige samrådsmekanismer. I lyset heraf må man overveje, hvilke muligheder der er for industrielt og teknologisk samarbejde med etablerede deltagere som f. eks. USA, Rusland, Kina og Japan, men også med de nytilkomne lande som f. eks. Indien og Brasilien. Der er også behov for internationalt samarbejde hvad angår rumaffald, og her kan Kommissionen eventuelt yde et bidrag til det arbejde, som allerede pågår i forskellige organisationer (FN, ESA). 65 Det internationale samarbejde om rumteknologier kan gøre det muligt at virkeliggøre visse af Unionens mål med hensyn til tredjelande. De østeuropæiske lande bør kunne drage fordel af at blive integreret i de transeuropæiske net på et tidligt tidspunkt, og bør derfor tilknyttes europæiske initiativer f. eks. vedrørende satellitkommunikation og -navigation. 66 Nogle af staterne i det tidligere Sovjetunionen er ligeledes mulige partnere i rumprojekter. Inden for rammerne af Kommissionens samarbejde med SNG-landene vil Kommissionen fortsat yde teknisk bistand til luftfartsindustrien under TACIS-programmet. Kommissionen vil finansiere forskningssamarbejde gennem det internationale forsknings- og teknologicenter i Moskva med henblik på at integrere SNG-landenes forskningspotentiel i de globale forskningsaktiviteter. 67 Hvad angår udviklingslandene, f. eks. dem i Middelhavsområdet, kan rumteknologien tilbyde nogle relevante løsninger. Nogle muligheder blev fremhævet under en workshop om "The Construction of the Euro-Mediterranean Information Society - Regulation Framework and Development of Communications Networks for Economic Cooperation" (Palermo den 6. -7. maj 1996). EU kan træffe foranstaltninger alt efter behov under flere af dets mandater, hvad enten de vedrører FTU, udviklingsbistand eller økonomisk samarbejde. Alt afhængig af landenes tekniske udviklingsstadie kræver gennemførelsen af rumbaserede løsninger en 13) KOM(96) 10, endelig udg. 26- betydelig samordning. Kommissionen foreslår at iværksætte indsatsen sammen med udviklingslandene og de berørte partnere (organisationer, industrier, mv. ) og med støtte fra relevante EU-instrumenter. 11. Standardisering 68 Rumindustrien skal opfylde meget strenge krav til kvalitet og pålidelighed. I Europa har man ligesom i andre lande længe accepteret behovet for at standardisere produkter og procedurer inden for denne industri. Europas komplicerede industristruktur gør om noget dette behov endnu mere påtrængende. Efter en række tidligere forsøg er det nu lykkedes Det Europæiske Samarbejde for Standardisering inden for Rumfart (European Cooperation for Space Standardisation (ECSS)) at sammensætte en gruppe af europæiske organisationer og erhvervsfolk, som afgjort er repræsentativt udvalgt. Deres program sigter mod at opbygge et dækkende og sammenhængende system af standarder med udgangspunkt i en kommercielt- orienteret strategi. For at fremme den europæiske industris konkurrenceevne har Kommissionen givet ECSS og de europæiske standardiseringsorganisationer CEN, CENELEC og ETSI et mandat og opfordret dem til at indgå samarbejdsaftaler og udvikle en overordnet standardiseringsstrategi. Der skal træffes afgørelse om, på hvilke områder standardiseringsarbejdet skal udføres på europæisk og på internationalt plan, og man skal fastsætte, hvilke specifikationer der skal være formelle standarder, og hvilke der særligt skal høre under ECSS's mandat. B_ _H_ _ _ _ _ _B H H M_ _ _M M H H HH D er b ør anvendes innovative og garantiordninger, herunder EIB's og den Europæiske Investeringsfonds, så det bliver lettere finansierings-. „„ _. 12. Finansiering * • ,. ~ at finansiere kommercielle rumprojekter. • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • i " " " " " " " "" 69 Rumprojekter og især dem, der har at gøre med nye applikationer, kræver ' betydelige forudgående investeringer, som tilbagebetales over en lang periode. Projekterne er derfor meget følsomme over for finansieringsbetingelserne, samt over for fremstillingsomkostninger og markedsforhold, samtidig med at de europæiske deltagere har måttet slås med kursrisikoen i forbindelse med dollarens kursudsving. Rummet forbindes generelt med højrisikoteknologier, hvor nye applikationer introduceres på uafprøvede men potentielt meget konkurrenceprægede markeder. Denne situation er nu ved at ændre sig, og investorerne er ved at blive mere positivt stemte. Nye systemer, som f. eks. satellitbaseret personkommunikation, byder på licensmuligheder i forbindelse med retten til at tilbyde tjenester i bestemte regioner mod egenkapitalinvesteringer i systemomkostningerne. Der er en opfattelse af, at det europæiske miljø lægger hindringer i vejen for finansiering af lignende initiativer i Europa, og her kan EU spille en direkte og indirekte rolle i at ændre på situationen. 70 Hvad angår den direkte indsats, vil Kommissionen søge at udpege og støtte projekter af europæisk interesse inden for telekommunikation, navigationskontrol og jordobservation. Disse projekter, som alle de europæiske partnere bør samarbejde om, vil i princippet være baseret på allerede eksisterende eller planlagte programmer i medlemsstaterne, ESA eller de nationale rumorganisationer. De bør blandt andet benytte midlerne fra FTU- rammeprogrammet. Andre midler kan stilles til rådighed under de transeuropæiske net, eller der kan, under overholdelse af procedurerne, anvendes midler fra budgetterne til strukturfondene, landbrugsudvikling eller samarbejde med tredjelande. Det må imidlertid bemærkes, at de relevante dele af rammeprogrammet og andre instrumenter allerede er 27 - underkastet betydelige begrænsninger og i bedste fald kan bidrage med et nyttigt supplement til de omhandlede projekter. I starten bør der ikke være behov for yderligere finansiering ud over de eksisterende niveauer, og der bør især være tale om at omfordele de midler, der er til rådighed blandt de udvalgte emner, der har europæisk interesse, og om at opnå større komplementaritet og synergi i arbejdet. Fremtidige behov vil blive fastsat på grundlag af forundersøgelser, som skal udføres vedrørende bestemte, udvalgte projekter. Den private sektor må samtidig opfordres til at påtage sig et større ansvar i tilknytning til projekternes gennemførelse og udvikle den nødvendige infrastruktur med offentlig støtte. 71 Hvad angår EU's indirekte rolle, kan der tages væsentlige skridt til at forbedre forholdene for investorer, først og fremmest ved at reducere usikkerheden om det lovmæssige miljø, handelspolitiske aftaler mv. Innovationsfremmende initiativer fra Kommissionen eller initiativer til støtte for SMV'er kunne gøre det lettere for potentielle partnere, finansielle institutioner, operatører og brugere at påtage sig risikoen ved at deltage i kommercielle rumbaserede projekter. Kommissionen kan ved at være en "foregangskunde" eller ved at demonstrere rumapplikationer medvirke til, at tjenesteleverandørerne kan opnå supplerende private midler til missioner i rummet. En sådan fremgangsmåde er inden for jordobservation blevet beskrevet som en to-trins fremgangsmåde frem mod etableringen af en selvbærende industri. 72 Fra 1990 og frem til i dag har Den Europæiske Investeringsbank (EIB) stillet midler på over 1,5 mia. ECU til rådighed til finansieringen af 15 europæiske projekter vedrørende satellitkommunikation. Kommissionen foreslår at indlede drøftelser med EIB og Den Europæiske Investeringsfond med henblik på at fastslå, hvorledes og hvordan der kan sikres lettere adgang til deres respektive finansieringsordninger. 13. Institutionelle aspekter 73 De eksisterende samarbejds- og samordningsmekanismer må forbedres og nye oprettes, således at synergien omkring den europæiske rumfartsindsats på medlemsstatsligt plan og på internationalt plan kan øges. Derved optimerer man afkastet af investeringerne og tager hensyn til de enkelte partneres ansvarsområder ved udarbejdelsen af en sammenhængende, overordnet strategi. Gennem strukturerne bør der opbygges et solidt forhold mellem EU- organer, de nationale og europæiske rumorganisationer, industrien, brugerne og andre relevante drifts- eller forskningsorganisationer. Kommissionen kan eventuelt overveje at anvende EF-traktatens artikel 130 K eller 130 L for yderligere at samordne FTU- aktiviteterne. 74 Rådgivningsgruppen om Rummet, som blev oprettet i 1993 som forum for drøftelser af de generelle linjer i EU's aktioner på rumfartsområdet, skal spille en større rolle i koordineringen af foranstaltninger på nationalt eller EU~plan. 75 Samarbejdet mellem Kommissionen og Den Europæiske Rumorganisation, ESA, som i øjeblikket har observatørstatus i Rådgivningsgruppen om Rummet, vil blive forbedret på grundlag af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 130 M. Det skal ske under hensyntagen til ESA's uafhængige status, og i henhold til et forhandlingsmandat, som Rådet vil blive anmodet om at give. - 2 8- 76 På grundlag af EF-traktatens artikel 228 foreslår Kommissionen endvidere, at der etableres de nødvendige strukturer til at administrere de projekter, der udvælges sammen med de involverede partnere og med deltagelse af brugere (trepartsgruppen EU/ESA/EUROCONTROL, der blev nedsat vedrørende GNSS-1-projektet er et eksempel). EU kunne sammen med dets partnere fremme etableringen af europæiske økonomiske interessefællesskaber, som kan oprettes for at gennemføre sådanne projekter. 77 Kommissionen og medlemsstaterne må finde en institutionel kompromisløsning hvad angår deltagelse i internationale handelspolitiske forhandlinger for at sikre ligelig konkurrence med tredjelande på det kommercielle marked for satellitopsendelsestjenester. Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser på at finde en hurtig og praktisk løsning og opfordrer medlemsstaterne til at være imødekommende. 14. Konklusion 78 I denne meddelelse fremhæves behovet for snarlig handling, således at der kan skabes et passende grundlag for udviklingen af rumbaserede applikationer og den europæiske industris konkurrenceevne på verdensplan kan forbedres. 79 Kommissionen vil fremsætte forslag inden for ovennævnte områder i forbindelse med det nuværende og fremtidige FTU-rammeprogrammer og hovedformålet vil være at konsolidere den europæiske satellitbaserede infrastruktur. Det kan i relation til nogle af aktiviteterne være nødvendigt at anvende andre former for fællesskabsstøtte alt efter aktiviteternes art, og Kommissionen vil i så fald træffe de konkrete foranstaltninger. 80 Alle disse initiativer må koordineres med dem, der tages i medlemsstaterne og af ESA, således at synergien og fleksibiliteten omkring indsatsen på europæisk plan kan optimeres samtidig med, at der tages hensyn til EU-reglerne. Kommissionen vil sammen med ESA og de respektive organisationer tage de nødvendige skridt med dette for øje. Kommissionen vil fortsat indhente råd fra Rådgivningsgruppen om Rummet og andre rådgivende grupper, og føre en løbende dialog med industrifolk og brugere. 81 Rådet anmodes om at vedtage den medfølgende resolution. 29 Forkortelsesliste ARTES CENELEC Advanced Research and Telecommunication Systems - avancerede forsknings- og telekommunikationssystemer Comité Européen de Normalisation Electrotechnique - Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering CEO CEPT CNES ECSS EGNOS EIB ELDO ERNP ERS ESA ESRO ETSI Centre for Earth Observation - Jordobservationscenteret Conférence Européenne des administrations des PTT - Den Europæiske Konference af Post-og Teleadministrationer Centre National d'Etudes Spatiales - det nationale center for rumforskning European Cooperation for Space Standardisation - Det Europæiske Samarbejde for Standardisering inden for Rumfart European Geostationary Navigation Overlay System - supplerende europæisk navigationstjeneste baseret på geostationære satellitter Den Europæiske Investeringsbank European Launcher Development Organisation - den europæiske organisation for udvikling af løfteraketter European Radionavigation Plan - europæisk radionavigationsplan European Remote Sensing Satellite - europæisk telemålingssatellit European Space Agency - Den Europæiske Rumorganisation European Space Research Organisation - den europæiske rumforskningsorganisation European Telecommunications Standards Institute - Det Europæiske Institut for Telestandarder EUMETSAT EUropean org. for the exploitation of METeorological SATellites - Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter EUROCONTROL European association for Air Traffic Control - den europæiske organisation for luftfartssikkerhed EUROGOOS EUROSPACE GIS GLONASS GNSS GOOS GPS ICAO IMO EUROpean Global Ocean Observing System - den europæiske del af det globale havobservationssystem EUROpean SPACE industry association - Den Europæiske Industrisammenslutning for Rumforskning Geographical Information System GLObal NAvigation Satellite System - globalt satellitnavigationssystem Global Navigation Satellite System - globalt satellitnavigationssystem Global Ocean Observing System - Det Globale Havobservationssystem Global Positioning System - globalt system til positionsbestemmelse International Civil Aviation Organisation - Organisationen for International Civil Luftfart International Maritime Organisation - Den Internationale Søfartsorganisation INMARSAT INternational MARitime SATellite organisation - Den Internationale Maritime Satellitorganisation 30 ITU Den Internationale Telekommunikationsunion METEOSAT METEOrological SATellite ' OEM PCS SAG SNG SPOT TACIS UMTS VSAT WEU WTO Original Equipment Manufacturers Personal Communications Services - personkommunikationstjenester Space Advisory Group - Rådgivningsgruppen om Rummet Samfundet af Uafhængige Stater (det tidligere Sovjetunionen) Satellite Pour l'Observation de la Terre - jordobservationssatellit Technical Assistance for the Commonwealth of Indépendant States -faglig bistand til Samfundet af Uafhængige Stater Universal Mobile Telephony Service - universelt mobiltelesystem Very Small Aperture Terminal - parabol med lille diameter Den Vesteuropæiske Union World Trade Organisation - Verdenshandelsorganisationen UDKAST TIL RÅDETS RESOLUTION OM DEN EUROPÆISKE UNION OG RUMMET: Fremme af applikationer, markeder og industriens konkurrenceevne RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 F, som henviser til Kommissionens meddelelse om Den Europæiske Union og rummet1, som henviser til Europa-Parlamentets udtalelse2 og som tager følgende i betragtning: rumteknologiapplikationer er af stor politisk, socioøkonomisk og videnskabelig interesse for Den Europæiske Union; Den Europæiske Rumorganisation og EU's medlemsstater har i over 20 år arbejdet på at udvikle Europas kompetence på rumområdet og stimulere udviklingen af en kvalificeret europæisk rumindustri; Kommissionen og navnlig Det Fælles Forskningscenter har iværksat foranstaltninger inden for området rumteknologiapplikationer som led i Det Europæiske Fællesskabs rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling; erhvervslivet, herunder små og mellemstore virksomheder, spiller en vigtig rolle i udviklingen af rumteknologiapplikationer og tilsvarende tjenesteydelser; EU's indsats bør i overensstemmelse med målsætningerne i traktaten tage sigte på at fremme velstanden i EU ved at forbedre industriens konkurrenceevne, øge livskvaliteten og skabe en bæredygtig udvikling; ved fastlæggelsen og gennemførelsen af EU's aktiviteter skal der tages hensyn til den økonomiske og sociale samhørighed i EU; i overensstemmelse med nærhedsprincippet må EU kun handle, hvis og i det omfang målene for den foreslåede foranstaltning ikke kan nås på mere tilfredsstillende vis af medlemsstaterne, og foranstaltningen derfor som følge af sin rækkevidde eller sine virkninger bedst gennemføres på LU-plan; KOM (96) 617 31 EU's indsats bør koncentreres om udvalgte aktiviteter, der opfylder bestemte kriterier, HAR VEDTAGET FØLGENDE RESOLUTION: 1. 2. 3. 4. 5. 6. Rådet anerkender, at det er vigtigt at fastlægge en samordnet europæisk strategi for udvikling af rumteknologiapplikationer, og at der er et akut behov for handling på EU-plan for at styrke Europas tilstedeværelse på markederne for disse applikationer og samtidig skabe gunstige vilkår for fremvækst af nye markeder. Rådet tilskynder Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at skabe økonomiske betingelser, der kan medvirke til at øge de europæiske rumvirksomheders konkurrenceevne på verdensplan. Rådet anbefaler navnlig, at Kommissionen støtter udarbejdelsen af fælles standarder for produkter og procedurer til brug i rummet. Kommissionen opfordres endvidere til at overveje, hvordan finansieringstekniske instrumenter kan bidrage til gennemførelsen af rumprojekter, således at den europæiske industri kan deltage i udvikling og udbud af nye tjenester uden at pådrage sig en urimelig risiko. Rådet støtter Kommissionens tiltag med hensyn til udvikling af rumteknologiapplikationer, navnlig inden for sektorerne telekommunikation, navi gation, jordobservation og miljøovervågning. Kommissionen opfordres til at fortsætte aktiviteterne og aflægge rapport herom med jævne mellemrum. Imidlertid vil Rådet også understrege, at man ikke på forhånd bør udelukke nogen aktivitetsområder. Hvad angår teknologi med både civilt og militært anvendelsesformål anbefaler Rådet, at der fastlægges en koordineret europæisk strategi, og henstiller til Kommissionen, at den træffer passende foranstaltninger i den henseende. Rådet understreger, at rumsystemer er af stor betydning for informationssamfundets udvikling på verdensplan. Det forventer, at de tiltag, som Kommissionen har foreslået med henblik på at åbne markedet for tjenesteydelser og udvikle infrastrukturer, vil bidrage til at skabe gunstige vilkår for telekommunikationsmarkedets udvikling og den europæiske konkurrenceevne. Rådet opfordrer derfor Kommissionen til at fortsætte bestræbelserne på at opnå en fuldstændig liberalisering af disse tjenester, åben adgang til rumsektoren og lige adgang til satellitmarkedet i Verdenshandelsorganisationssammenhæng. Kommissionen tilskyndes især til i nært samarbejde med medlemsstaterne og de berørte organisationer at arbejde på en videre koordinering af de europæiske holdninger til allokering af frekvenser og banepositioner. Rådet anerkender, at det er vigtigt for Europa at bekræfte sin rolle inden for satellitbaserede navigations- og positionsbestemmelsestjenester. Det støtter Kommissionens, Den Europæiske Rumorganisations og EUROCONTROL's fælles indsats for at etablere et internationalt, interoperabelt, civilt system og anbefaler, at Kommissionen fortsætter sine tiltag for at udvikle den europæiske del af dette system. Rådet anbefaler endvidere, at Kommissionen overvejer muligheden af at oprette et nyt europæisk organ inden for denne sektor for at tilgodese brugernes behov. Rådet anerkender, at man gennem politiske foranstaltninger på EU-plan kan yde et væsentligt bidrag til udviklingen af markedet for rumdata til jordobservation og miljøovervågning. Imidlertid mener Rådet, at denne sektor efterhånden bør overgå til primært private investorer, og Kommissionen opfordres til at fremme en sådan D^- 7. 8. 9. 10. 11. udvikling gennem de midler, den har til rådighed. Rådet anbefaler, at Kommissionen i samarbejde med passende partnere bidrager til, at der på europæisk plan etableres servicevirksomheder eller nye tjenester, der kan levere de ruminformationer, der er behov for. Rådet opfordrer navnlig Kommissionen til snarest muligt at indlede drøftelser med EUMETSAT for at undersøge, i hvilken grad denne organisation kan spille en praktisk rolle i miljøovervågningen. Rådet anerkender, der er behov for en EU-indsats inden for uddannelse og undervisning i brugen af rumteknologi. Rådet understreger desuden, at det er vigtigt at anvende rumteknologi til udviklingsformål. Kommissionen tilskyndes til at træffe passende foranstaltninger på disse områder. Rådet noterer sig Kommissionens forslag på de ovennævnte områder og anbefaler, at der gøres en særlig indsats for at opnå større komplementaritet og synergi i arbejdet som led i igangværende og fremtidige rammeprogrammer for Fællesskabets FTU-aktiviteter. Rådet noterer sig, at der foreløbig ikke skulle være behov for yderligere bevillinger; endvidere noterer Rådet sig, at visse aktiviteter kan kræve andre former for fællesskabsstøtte. Rådet henstiller til Kommissionen, at den i samarbejde med medlemsstaterne og de berørte partnere udpeger og foreslår aktiviteter med henblik på at åbne markederne i de vigtigste tredjelande og fastlægge et sæt internationale regler, der skal danne grundlag for lige konkurrence på markedet for opsendelsestjenester. Rådet anbefaler, at medlemsstaterne fastlægger en fælles strategi for samarbejde med internationale organisationer og tredjelande. Rådet anbefaler, at alle disse aktiviteter koordineres med medlemsstaternes og Den Europæiske Rumorganisations aktiviteter for at opnå større synergi mellem foranstaltningerne på europæisk plan. Kommissionen anmodes om at tage skridt til at udarbejde de nødvendige samarbejdsaftaler med Den Europæiske Rumorganisation og andre berørte organer. Rådet noterer sig, at Kommissionen har til hensigt at samarbejde med Rådgivningsgruppen om Rummet samt andre rådgivende grupper. Udfærdiget i Bruxelles, den 33 ISSN 0254-1459 KOM(96) 617 endelig udg. DOKUMENTER DA 07 08 10 15 Katalognummer : CB-C0-96-657-DA-C ISBN 92-78-13172-5 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 31