title: Ugovor o autorskom pravu Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo — Ženeva (1996.)

text: L_2000089HR. 01000801. xml 11/Sv. 103 HR Službeni list Europske unije 76 22000A0411(01) L 089/8 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE UGOVOR O AUTORSKOM PRAVU SVJETSKE ORGANIZACIJE ZA INTELEKTUALNO VLASNIŠTVO Ženeva (1996. ) Sadržaj Preambula Članak 1. Odnos prema Bernskoj konvenciji Članak 2. Opseg zaštite autorskog prava Članak 3. Primjena članaka od 2. do 6. Bernske konvencije Članak 4. Računalni programi Članak 5. Kompilacije podataka (baze podataka) Članak 6. Pravo stavljanja u promet Članak 7. Pravo iznajmljivanja Članak 8. Pravo priopćavanja javnosti Članak 9. Trajanje zaštite fotografskih djela Članak 10. Ograničenja i izuzeci Članak 11. Obveze u pogledu tehničkih mjera Članak 12. Obveze u pogledu informacija o upravljanju pravima Članak 13. Vremenska primjena Članak 14. Odredbe o ostvarivanju prava Članak 15. Skupština Članak 16. Međunarodni ured Članak 17. Sposobnost za postajanje strankom Ugovora Članak 18. Prava i obveze iz ovog Ugovora Članak 19. Potpisivanje Ugovora Članak 20. Stupanje na snagu Ugovora Članak 21. Datum postajanja strankom Ugovora Članak 22. Isključenje rezervi na Ugovor Članak 23. Otkazivanje Ugovora Članak 24. Jezici Ugovora Članak 25. Depozitar UGOVORNE STRANKE, ŽELEĆI razviti i održati zaštitu prava autora na njihova književna i umjetnička djela na što je moguće, djelotvorniji i ujednačeniji način, PRIZNAVAJUĆI potrebu uvođenja novih međunarodnih pravila i pojašnjenja tumačenja određenih postojećih pravila kako bi se dala odgovarajuća rješenja na pitanja koja proizlaze iz novih gospodarskih, društvenih, kulturnih i tehnoloških razvitaka, PRIZNAVAJUĆI velik utjecaj razvitka i međusobnog zbližavanja informacijskih i komunikacijskih tehnologija na stvaranje i uporabu književnih i umjetničkih djela, NAGLAŠAVAJUĆI izvanredan značaj zaštite autorskog prava za poticanje književnog i umjetničkog stvaralaštva, PRIZNAVAJUĆI potrebu održavanja ravnoteže između prava autora i širega javnog interesa, posebice obrazovanja, istraživanja i pristupa informacijama, kao što se to odražava u Bernskoj konvenciji, SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI: Članak 1. Odnos prema Bernskoj konvenciji 1. Ovaj Ugovor je poseban sporazum u smislu članka 20. Bernske konvencije za zaštitu književnih i umjetničkih djela, što se tiče ugovornih stranaka koje su članice Unije utemeljene tom Konvencijom. Ovaj ugovor nema nikakve veze s drugim ugovorima, osim s Bernskom konvencijom, niti šteti bilo kojim pravima ili obvezama iz bilo kojega drugog ugovora. 2. Ništa u ovom Ugovoru ne ukida postojeće obveze što ih ugovorne stranke imaju jedna prema drugoj prema Bernskoj konvenciji za zaštitu književnih i umjetničkih djela. 3. U daljnjem se tekstu „Bernska konvencija” odnosi na Pariški akt Bernske konvencije za zaštitu književnih i umjetničkih djela od 24. lipnja 1971. 4. Ugovorne će se stranke pridržavati članaka od 1. do 21. i Dodatka Bernskoj konvenciji. Članak 2. Opseg zaštite autorskog prava Zaštita autorskog prava proteže se na izražaje a ne na ideje, postupke, metode rada ili matematičke koncepte kao takve. Članak 3. Primjena članaka od 2. do 6. Bernske konvencije Ugovorne će stranke primjenjivati mutatis mutandis odredbe članaka od 2. do 6. Bernske konvencije u pogledu zaštite predviđene ovim Ugovorom. Članak 4. Računalni programi Računalni programi zaštićeni su kao književna djela u smislu članka 2. Bernske konvencije. Ta se zaštita primjenjuje na računalne programe, bez obzira na način ili oblik njihova izražaja. Članak 5. Kompilacije podataka (baze podataka) Kompilacije podataka ili druge građe, u bilo kojem obliku, koje prema izboru ili rasporedu svoga sadržaja čine intelektualne tvorevine, zaštićene su kao takve. Ta se zaštita ne proteže na same podatke ili građu i ne šteti bilo kojem autorskom pravu koje postoji na podacima ili građi sadržanoj u toj kompilaciji. Članak 6. Pravo stavljanja u promet 1. Autori književnih i umjetničkih djela uživaju isključivo pravo davanja dopuštenja za stavljanje na raspolaganje javnosti izvornika i primjeraka njihovih djela prodajom ili drugim prijenosom vlasništva. 2. Ništa u ovom Ugovoru ne utječe na slobodu ugovornih stranaka da odrede uvjete, ako ih ima, pod kojim se iscrpljuje pravo iz stavka 1. nakon prve prodaje izvornika ili primjerka djela ili drugog prijenosa vlasništva uz dopuštenje autora. Članak 7. Pravo iznajmljivanja 1. Autori: i) računalnih programa, ii) kinematografskih djela, i iii) djela ugrađenih u fonograme, kako je određeno u nacionalnom zakonu ugovornih stranaka, uživaju isključivo pravo davanja dopuštenja za komercijalno iznajmljivanje javnosti izvornika ili primjeraka svojih djela. 2. Stavak 1. ne primjenjuje se: i) u slučaju računalnih programa, kada sam program nije bitan predmet iznajmljivanja, i ii) u slučaju kinematografskih djela, osim ako je takvo komercijalno iznajmljivanje dovelo do rasprostranjenog umnožavanja tih djela što osjetno šteti isključivom pravu na umnožavanje. 3. Bez obzira na odredbe stavka 1. , ugovorna stranka koja je na dan 15. travnja 1994. godine imala i još uvijek ima na snazi sustav pravične naknade autorima za iznajmljivanje primjeraka njihovih djela ugrađenih u fonograme može održati taj sustav pod pretpostavkom da komercijalno iznajmljivanje djela ugrađenih u fonograme osjetno ne šteti isključivom pravu autora na umnožavanje. Članak 8. Pravo priopćavanja javnosti Bez štete za odredbe iz članka 11. , stavka 1. , točke ii), iz članka 11bis. , stavka 1. , točke i) i točke ii), iz članka 11ter. , stavka 1. , točke ii), iz članka 14. , stavka 1. točke ii) i iz članka 14bis. , stavka 1. Bernske konvencije, autori književnih i umjetničkih djela uživaju isključivo pravo davanja dopuštenja za priopćavanje javnosti njihovih djela, putem žica ili bez žica, uključujući stavljanje na raspolaganje javnosti njihovih djela na način da svatko može pristupiti tim djelima s mjesta i u vrijeme koje pojedinačno odabere. Članak 9. Trajanje zaštite fotografskih djela U pogledu fotografskih djela, ugovorne stranke neće primjenjivati odredbe članka 7. , stavka 4. Bernske konvencije Članak 10. Ograničenja i izuzeci 1. Ugovorne stranke mogu, u svojem nacionalnom zakonodavstvu predvidjeti ograničenja ili izuzetke od prava priznatih autorima književnih i umjetničkih djela ovim Ugovorom u određenim posebnim slučajevima koji nisu u suprotnosti s redovitim iskorištavanjem djela i neopravdano ne štete legitimnim interesima autora. 2. Ugovorne će stranke prilikom primjene Bernske konvencije, svesti bilo kakva ograničenja ili izuzetke od prava što ih ona predviđa, na određene posebne slučajeve koji nisu u suprotnosti s redovitim iskorištavanjem djela i neopravdano ne štete legitimnim interesima autora. Članak 11. Obveze u pogledu tehničkih mjera Ugovorne će stranke predvidjeti odgovarajuću pravnu zaštitu i djelotvorna pravna sredstva protiv osujećenja djelotvornih tehničkih mjera što ih autori rabe u svezi s izvršavanjem njihovih prava prema ovom Ugovoru ili Bernskoj konvenciji, a koje ograničavaju djelovanja u pogledu njihovih djela, koja nisu dopuštena od strane dotičnog autora ili nisu dopuštena zakonom. Članak 12. Obveze u pogledu informacija o upravljanju pravima 1. Ugovorne će stranke predvidjeti odgovarajuća i djelotvorna pravna sredstva protiv svake osobe koja svjesno izvodi bilo koju od sljedećih radnji znajući, ili bi u smislu građanskopravnih pravila imala osnova znati da će to uzrokovati, omogućiti, olakšati ili sakriti povredu bilo kojeg od prava obuhvaćenih ovim Ugovorom ili Bernskom konvencijom: i) uklanjanje ili preinačavanje bez dopuštenja bilo koje elektroničke informacije o upravljanju pravima, ii) stavljanje u promet, uvoz radi stavljanja u promet, emitiranje ili priopćavanje javnosti bez dopuštenja, djela ili primjeraka djela znajući da su elektroničke informacije o upravljanju pravima uklonjene ili preinačene bez dopuštenja. 2. U smislu ovoga članka, „informacije o upravljanju pravima” znače informaciju koja identificira djelo, autora djela, nositelja bilo kojeg prava na djelo, ili informacije o rokovima i uvjetima za uporabu djela te bilo koje brojeve ili kodove koji predstavljaju takve informacije, kada se bilo koja od tih informacija prilaže uz primjerak djela ili se pojavljuje u svezi s priopćavanjem djela javnosti. Članak 13. Vremenska primjena Ugovorne stranke će primjenjivati odredbe članka 18. Bernske konvencije na sve zaštite predviđene ovim Ugovorom. Članak 14. Odredbe o ostvarivanju prava 1. Ugovorne stranke se obvezuju da će usvojiti, u skladu sa svojim pravnim sustavima, mjere potrebne za osiguranje primjene ovog Ugovora. 2. Ugovorne stranke će osigurati da su postupci za prisilno ostvarivanje prava dostupni prema njihovu pravu takvi da omogućuju učinkovito djelovanje protiv bilo kojeg čina povrede prava obuhvaćenih ovim Ugovorom, uključujući brza pravna sredstva za sprečavanje povrede prava i mjere za odvraćanje od daljnje povrede prava. Članak 15. Skupština 1. a) Ugovorne stranke imaju Skupštinu. b) Svaku ugovornu stranku zastupa jedan izaslanik kojemu mogu pomagati zamjenici, savjetnici i stručnjaci. c) Troškove svakog izaslanstva snosi ugovorna stranka koja je imenovala izaslanstvo. Skupština može zatražiti od Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo (u daljnjem tekstu „WIPO”) da odobri financijsku pomoć, radi olakšanja sudjelovanja, izaslanstvima ugovornih stranaka koje se smatraju zemljama u razvoju ili u skladu s utvrđenom praksom Opće skupštine Ujedinjenih naroda. 2. a) Skupština se bavi održanjem i razvojem ovog Ugovora te njegovom primjenom i provedbom. b) Skupština obavlja funkciju koja joj je namijenjena prema članku 17. , stavku 2. u pogledu dopuštenja da određene međuvladine organizacije postanu strankama ovog Ugovora. c) Skupština odlučuje o sazivanju svake diplomatske konferencije o reviziji ovog Ugovora i daje potrebne upute glavnom direktoru WIPO-a za pripremu takve diplomatske konferencije. 3. a) Svaka ugovorna stranka koja je država ima jedan glas i glasuje samo u svoje ime. b) Svaka ugovorna stranka koja je međuvladina organizacija može sudjelovati u glasovanju, umjesto svojih država članica, s brojem glasova koji je jednak broju njezinih država članica koje su stranke ovog Ugovora. Nijedna takva međuvladina organizacija neće sudjelovati u glasovanju ako bilo koja od njezinih država članica izvrši svoje pravo na glasovanje i obrnuto. 4. Skupština se sastaje na redovnim sjednicama jednom u dvije godine na poziv glavnog direktora WIPO-a. 5. Skupština donosi svoj poslovnik, koji uključuje sazivanje izvanrednih sjednica, pravila o kvorumu i, nije li drukčije određeno ovim Ugovorom, potrebnu većinu glasova za različite vrste odluka. Članak 16. Međunarodni ured Međunarodni ured WIPO-a obavlja administrativne poslove koji se odnose na Ugovor. Članak 17. Sposobnost postati strankom Ugovora 1. Svaka država članica WIPO-a može postati strankom ovog Ugovora. 2. Skupština može svojom odlukom dopustiti svakoj međuvladinoj organizaciji da postane strankom Ugovora koja izjavi da je nadležna, i koja ima svoje propise koji obvezuju sve njezine države članice, što se tiče ovog Ugovora, te je propisno ovlaštena, prema svojim unutarnjim pravilima postati strankom ovog Ugovora. 3. Europska zajednica, davanjem izjave navedene u prethodnom stavku na Diplomatskoj konferenciji koja je usvojila ovaj Ugovor, može postati strankom ovog Ugovora. Članak 18. Prava i obveze iz ovog Ugovora Ako se to ne protivi bilo kojoj posebnoj odredbi iz ovog Ugovora, svaka ugovorna stranka uživa sva prava i preuzima sve obveze iz ovog Ugovora. Članak 19. Potpisivanje Ugovora Ovaj je Ugovor otvoren za potpisivanje do 31. prosinca 1997. godine svim državama članicama WIPO-a i Europskoj zajednici. Članak 20. Stupanje na snagu Ugovora Ovaj će Ugovor stupiti na snagu istekom tri mjeseca nakon što 30 država položi isprave o ratifikaciji ili pristupu kod glavnog direktora WIPO-a. Članak 21. Datum postajanja strankom Ugovora Ovaj Ugovor obvezuje i) 30 država navedenih u članku 20. od datuma stupanja na snagu ovog Ugovora; ii) svaku drugu državu, nakon isteka tri mjeseca od datuma na koji je ta država položila svoju ispravu kod glavnog direktora WIPO-a, iii) Europsku zajednicu, nakon isteka tri mjeseca od polaganja njezine isprave o ratifikaciji ili pristupu, ako se takva isprava položi nakon stupanja na snagu ovog Ugovora prema članku 20. , ili nakon isteka tri mjeseca od stupanja na snagu ovog Ugovora, ako se takva isprava položi prije stupanja na snagu ovog Ugovora; iv) bilo koju drugu međuvladinu organizaciju kojoj je dopušteno postati strankom ovog Ugovora, nakon isteka tri mjeseca od polaganja njezine isprave o pristupu. Članak 22. Isključenje rezervi na Ugovor Nikakva rezerva na ovaj Ugovor nije dopuštena. Članak 23. Otkazivanje Ugovora Ovaj Ugovor može otkazati svaka ugovorna stranka putem notifikacije upućene glavnom direktoru WIPO-a. Svaki će otkaz imati učinak nakon isteka godine dana od datuma na koji je glavni direktor WIPO-a primio tu notifikaciju. Članak 24. Jezici Ugovora 1. Ovaj Ugovor je potpisan u jednom izvorniku na engleskom, arapskom, kineskom, francuskom, ruskom i španjolskom jeziku, s tim da su verzije na svim ovim jezicima jednako vjerodostojne. 2. Službeni tekst na bilo kojem jeziku osim onih navedenih u stavku 1. utvrđuje glavni direktor WIPO-a na zahtjev zainteresirane stranke, nakon savjetovanja sa svim zainteresiranim strankama. Za potrebe ovog stavka, „zainteresirana stranka” znači svaku državu članicu WIPO-a čiji je službeni jezik, ili čiji je jedan od službenih jezika u pitanju, i Europsku zajednicu, te svaku drugu međuvladinu organizaciju koja može postati strankom ovog Ugovora, ako je jedan od njezinih službenih jezika u pitanju. Članak 25. Depozitar Glavni direktor WIPO-a depozitar je ovog Ugovora. Usuglašene izjave Vezano uz članak 1. stavak 4. Pravo na reprodukciju, kako je određeno člankom 9. Bernske konvencije, i prema njemu dozvoljene iznimke, u potpunosti se primjenjuju na digitalni okoliš, posebno na uporabu djela u digitalnom obliku. Dogovoreno je da pohrana zaštićenog djela u digitalnom obliku na nekom elektronskom mediju predstavlja reprodukciju u okviru značenja članka 9. Bernske konvencije. Vezano uz članak 3. Dogovoreno je da će se pri primjeni članka 3. ovog Ugovora, izraz „država Unije” u člancima od 2. do 6. Bernske konvencije smatrati upućivanjem na stranku ovog Ugovora, u primjeni članaka Bernske konvencije koji se odnose na zaštitu predviđenu ovim Ugovorom. Također se podrazumijeva da će se izraz „država izvan Unije” u tim člancima Bernske konvencije u istim okolnostima smatrati referencom na državu koja nije stranka ovog Ugovora i da će se „ova Konvencija” u članku 2. stavku 8. , članku 2bis. stavku 2. , člancima 3. , 4. i 5. Bernske konvencije smatrati referencom na Bernsku konvenciju i ovaj Ugovor. Konačno, podrazumijeva se da će referenca u člancima od 3. do 6. Bernske konvencije na „državljanina jedne ili više država Unije”, kad se ti članci primijene na ovaj Ugovor, značiti, s obzirom na međuvladinu organizaciju koja je stranka ovog Ugovora, državljanin jedne od država koja je članica te organizacije. Vezano uz članak 4. Opseg zaštite za računalne programe prema članku 4. ovog Ugovora, tumačeno člankom 2. , sukladan je članku 2. Bernske konvencije i odgovara relevantnim odredbama Sporazuma TRIPS. Vezano uz članak 5. Opseg zaštite kompilacije podataka (baze podataka) prema članku 5. ovog Ugovora, tumačeno člankom 2. , tumačeno člankom 2. , sukladan je članku 2. Bernske konvencije i odgovara relevantnim odredbama Sporazuma TRIPS. Vezano uz članke 6. i 7. Kao što se upotrebljavaju u tim člancima, pojmovi „kopije” i „izvornik i kopije”, koji podliježu pravu na distribuciju i pravu na najam prema spomenutim člancima, odnose se isključivo na fiksirane kopije koje se mogu staviti u promet kao opipljivi predmeti. Vezano uz članak 7. Dogovoreno je da obveza iz članka 7. stavka 1. ne zahtijeva od ugovorne strane da osigura isključivo pravo komercijalnog davanja u najam autorima koji prema zakonskim odredbama tog Ugovora nemaju prava s obzirom na fonograme. Dogovoreno je da je ta obveza u skladu s člankom 14. stavkom 4. Sporazuma TRIPS. Vezano uz članak 8. Dogovoreno je da samo osiguravanje fizičkih objekata i naprava koji bi omogućili komunikaciju ne ostvaruju komunikaciju u okviru značenja ovog Ugovora ili Bernske konvencije. Nadalje je dogovoreno da ništa u članku 8. ne sprječava Ugovor da primjenjuje članak 11bis. stavak 2. Vezano uz članak 10. Dogovoreno je da odredbe članka 10. dozvoljavaju ugovornim stranama da u digitalni okoliš prenesu i na odgovarajući način šire ograničenja i iznimke svog nacionalnog zakonodavstva, a koje se prema Bernskoj konvenciji smatraju prihvatljivima. Slično tome, te odredbe ugovorne strane trebaju shvatiti kao dozvolu da smisle nove iznimke i ograničenja koji će odgovarati digitalnom mrežnom okolišu. Također je dogovoreno da članak 10. stavak 2. niti ne smanjuje niti ne proširuje područje primjene ograničenja i iznimaka dozvoljenih Bernskom konvencijom. Vezano uz članak 12. Dogovoreno je da pozivanje na „kršenje bilo kojeg prava obuhvaćenog ovim Ugovorom ili Bernskom konvencijom” uključuje i isključiva prava i prava na naknadu. Nadalje je dogovoreno da se ugovorne strane neće osloniti na ovaj članak ili smisliti ili primijeniti sustave za upravljanje pravima koji bi prouzročili nametanje formalnosti koje prema Bernskoj konvenciji ili ovom Ugovoru nisu dozvoljene i zabranjuju slobodno kretanje dobara ili sprečavaju korištenje prava iz ovog Ugovora


title: Direttiva 96/95/CE del Consiglio del 20 dicembre 1996 che modifica, in relazione al livello dell'aliquota normale dell'imposta sul valore aggiunto, la direttiva 77/388/CEE sul sistema comune di imposta sul valore aggiunto

eurovoc_concepts:
VAT
VAT rate
delivery
provision of services
tax harmonisation

formats: html pdfa1b print


title: Protocollo che stabilisce le condizioni relative alla costituzione di associazioni temporanee di imprese e di società miste prevista dall'accordo sulle relazioni in materia di pesca tra la Comunità europea e la Repubblica lituana

eurovoc_concepts:
Lithuania
cooperation agreement
fishing agreement
fishing rights
inter-company cooperation
protocol to an agreement


title: POSIZIONE COMUNE (CE) N. 9/97 definita dal Consiglio il 20 dicembre 1996 in vista dell'adozione della direttiva 97/.../CE del Consiglio, del ..., che modifica la direttiva 91/439/CEE concernente la patente di guida

eurovoc_concepts:
exchange of information
maritime transport
pollution from ships
prevention of pollution
transport of dangerous goods
transport safety


title: Verordening (EG) nr. 392/97 van de Raad van 20 december 1996 houdende verdeling over de Lid-Staten van de vangstquota voor 1997 voor vaartuigen die vissen in de exclusieve economische zone van Noorwegen en in de visserijzone rond Jan Mayen

eurovoc_concepts:
EU Member State
Norway
catch quota
exclusive economic zone
fishery management
fishing rights


title: Regolamento (CE) n. 2484/96 del Consiglio del 20 dicembre 1996 che modifica l'allegato del regolamento (CE) n. 1255/96 recante sospensione temporanea dei dazi autonomi della tariffa doganale comune per alcuni prodotti industriali e agricoli

eurovoc_concepts:
CCT duties
agricultural product
industrial product
new product
suspension of customs duties


title: Regulamento (CE) nº 23/97 do Conselho de 20 de Dezembro de 1996 relativo a estatísticas sobre o nível e a estrutura do custo da mão-de-obra

eurovoc_concepts:
EU statistics
secondary sector
tertiary sector
wage cost


title: WIPOn esitys- ja äänitesopimus (WPPT)

eurovoc_concepts: World Intellectual Property Organisation

formats: html pdf print

text: 11. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 89/15 (KÄÄNNÖS) WIPON ESITYS- JA ÄÄNITESOPIMUS (WPPT) Geneve (1996) Sisällysluettelo YLEISET MÄÄRÄYKSET Suhde muihin sopimuksiin Määritelmät Tämän sopimuksen mukaiseen suojaan oikeutetut Kansallinen kohtelu ESITTÄJIEN OIKEUDET Esittäjien moraaliset oikeudet Esittäjien taloudelliset oikeudet tallentamattomiin esityksiinsä Toisintamisoikeus Levitysoikeus Vuokrausoikeus Oikeus tallennettujen esitysten saataville saattamiseen ÄÄNITETUOTTAJIEN OIKEUDET Toisintamisoikeus Levitysoikeus Vuokrausoikeus Oikeus äänitteiden saataville saattamiseen YHTEISET MÄÄRÄYKSET Korvausoikeus yleisradioimisesta ja yleisölle välittämisestä Rajoitukset ja poikkeukset Suoja-aika Teknisiä suojakeinoja koskevat velvoitteet Oikeuksien hallinnointitietoja koskevat velvoitteet Muodollisuudet Varaumat Ajallinen soveltaminen Oikeuksien täytäntöönpanoa koskevat määräykset HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET JA LOPPUMÄÄRÄYKSET Sopimuspuolten kokous Kansainvälinen toimisto Kelpoisuus liittyä sopimukseen Sopimuksen mukaiset oikeudet ja velvoitteet Sopimuksen allekirjoittaminen Sopimuksen voimaantulo Ajankohta, josta alkaen sopimus sitoo siihen liittynyttä Sopimuksen irtisanominen Sopimuksen kielet Tallettaja Johdanto I LUKU 1 artikla 2 artikla 3 artikla 4 artikla II LUKU 5 artikla 6 artikla 7 artikla 8 artikla 9 artikla 10 artikla III LUKU 11 artikla 12 artikla 13 artikla 14 artikla IV LUKU 15 artikla 16 artikla 17 artikla 18 artikla 19 artikla 20 artikla 21 artikla 22 artikla 23 artikla V LUKU 24 artikla 25 artikla 26 artikla 27 artikla 28 artikla 29 artikla 30 artikla 31 artikla 32 artikla 33 artikla L 89/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 4. 2000 JOHDANTO SOPIMUSPUOLET, HALUTEN kehittää ja ylläpitää esittäjien ja äänitetuottajien oikeuksien suojaa mahdollisimman tehokkaasti ja yhdenmukai- sesti, TUNNUSTAEN tarpeen luoda uusia kansainvälisiä sääntöjä sopivien ratkaisujen löytämiseksi taloudellisen, sosiaalisen, kulttuurisen ja teknisen kehityksen esiin nostamiin kysymyksiin, TUNNUSTAEN informaatio- esitysten ja äänitteiden tuottamiseen ja käyttämiseen, ja tietoliikenneteknologioiden kehityksen ja yhdentymisen syvällekäyvän vaikutuksen TUNNUSTAEN tarpeen säilyttää tasapaino esittäjien ja äänitetuottajien oikeuksien ja laajemman yleisen edun, erityisesti opetuksen, tutkimuksen ja tiedonsaannin, välillä, OVAT SOPINEET seuraavaa: I LUKU YLEISET MÄÄRÄYKSET 1 artikla Suhde muihin sopimuksiin c) ’tallenteella’ äänien tai niitä edustavien merkkien sisällyttä- josta ne laitteen avulla mistä materiaaliseen alustaan, voidaan havaita, kopioida tai tuoda julki; d) ’äänitetuottajalla’ luonnollista tai oikeushenkilöä, jonka aloit- teesta ja vastuulla tehdään ensimmäinen tallenne esityksen äänistä tai muista äänistä tai ääniä edustavista merkeistä; e) tallennetun esityksen tai äänitteen ’julkaisemisella’ tallenne- tusta esityksestä tai äänitteestä valmistettujen kopioiden tarjoamista yleisölle oikeudenhaltijan luvalla ja edellyttäen, että kappaleita tarjotaan yleisölle riittävä määrä; joita sopimuspuolilla 1. Mikään tässä sopimuksessa ei vähennä olemassa olevia velvoitteita, kohtaan Roomassa 26 päivänä lokakuuta 1961 esittävien taiteilijoiden, äänitteiden valmistajien sekä radioyritysten suojaamisesta tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (jäljempänä ’Rooman yleissopimus’) perusteella. toisiaan on 2. Tämän sopimuksen mukaisesti myönnettävä suoja jättää kirjallisiin ja taiteellisiin teoksiin kohdistuvan tekijänoikeus- suojan koskemattomaksi eikä millään tavalla vaikuta kyseiseen suojaan. Minkään määräyksen tässä sopimuksessa ei siten voida tulkita vaikuttavan kyseiseen suojaan. 3. Tällä sopimuksella ei ole yhteyttä muihin sopimuksiin, eikä se vaikuta muista sopimuksista johtuviin oikeuksiin ja velvoitteisiin. 2 artikla Määritelmät Tässä sopimuksessa tarkoitetaan: a) ’esittäjillä’ näyttelijöitä, laulajia, muusikkoja, tanssijoita ja muita henkilöitä, jotka näyttelevät, laulavat, lausuvat, tulkit- sevat taiteellisia teoksia taikka kansanperinteen ilmentymiä; tai muulla tavalla esittävät kirjallisia tai b) ’äänitteellä’ esityksen äänistä tai muista äänistä tai ääniä edustavista merkeistä tehtyä tallennetta, joka on muussa muodossa kuin elokuvateokseen tai muuhun audiovisuaali- seen teokseen sisältyvänä tallenteena; f) ’yleisradioinnilla’ ilman johdinta tapahtuvaa äänien, tai kuvien ja äänien, tai niitä edustavien merkkien lähettämistä yleisön vastaanotettavaksi; myös sellaisten lähettäminen satelliitin välityksellä on yleisradioimista; salattujen signaa- lien lähettäminen on yleisradioimista, jos yleisradioyritys tai joku muu sen luvalla toimittaa yleisölle salauksen purkami- seen tarvittavat laitteet; g) esityksen tai äänitteen ’yleisölle välittämisellä’ millä tahansa välineellä paitsi yleisradioimalla tapahtuvaa esityksen äänien tai äänitteelle tallennettujen äänien tai ääniä edustavien merkkien välittämistä yleisölle. 15 artiklaa sovellettaessa- tallennettujen sisältää ’yleisölle välittäminen’ äänien tai ääniä edustavien merkkien saattamisen yleisön kuultaviin. äänitteelle 3 artikla Tämän sopimuksen mukaiseen suojaan oikeutetut Sopimuspuolten tulee myöntää tämän sopimuksen 1. mukainen suoja esittäjille ja äänitetuottajille, jotka ovat toisten sopimuspuolten kansalaisia. Toisten sopimuspuolten kansalaisina tulee pitää niitä esit- 2. joita suojattaisiin Rooman yleissopi- täjiä tai äänitetuottajia, muksen perusteella, jos kaikki tämän sopimuksen sopimus- puolet olisivat myös mainitun sopimuksen sopimuspuolia. Sopimuspuolten tulee soveltaa tämän sopimuksen 2 artiklan asianomaisia määritelmiä näihin suojan saamisen edellytyksiin. 11. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 89/17 Jos sopimuspuoli käyttää hyväkseen Rooman yleissopi- 3. muksen 5 artiklan 3 kappaleen mukaisia ja saman yleissopi- muksen 5 artiklan soveltamiseksi sen 17 artiklan mukaisia mahdollisuuksia, sen tulee antaa mainittujen sopimusmää- räysten mukainen ilmoitus Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) pääjohtajalle. 4 artikla 6 artikla Esittäjien taloudelliset oikeudet tallentamattomiin esityk- siinsä Esittäjillä on yksinoikeus esitystensä suhteen sallia: i) tallentamattomien esitystensä yleisradioiminen ja yleisölle välittäminen, paitsi jos esitys jo on yleisradioimalla lähetetty esitys; ja Kansallinen kohtelu ii) tallentamattomien esitystensä tallentaminen. 1. Jokaisen sopimuspuolen tulee antaa toisten sopimus- puolten kansalaisille, jotka on määritelty 3 artiklan 2 kappa- leessa, sama kohtelu kuin omille kansalaisilleen tässä sopimuk- sessa erityisesti myönnettyjen oikeuksien sekä tämän sopi- muksen 15 artiklan mukaisen kohtuullista korvausta koskevan oikeuden suhteen. 2. Tämän artiklan 1 kappaleen mukaista suojaa ei sovelleta, jos toinen sopimuspuoli käyttää tämän sopimuksen 15 artiklan 3 kappaleessa sallittua varaumamahdollisuutta. 7 artikla Reprodusointioikeus Esittäjillä on yksinoikeus sallia millä tahansa tavalla ja missä tahansa muodossa tapahtuva äänitteille tallennettujen esitys- tensä suora ja epäsuora reprodusoiminen. II LUKU ESITTÄJIEN OIKEUDET 5 artikla Esittäjien moraaliset oikeudet 1. Riippumatta taloudellisista oikeuksistaan ja myös luovu- tettuaan ne toiselle esittäjällä on elävien ääntä sisältävien esitys- tensä tai äänitteille tallennettujen esitystensä suhteen oikeus jos maininta on tulla mainituksi esitystensä esittäjänä, paitsi jätetty pois esityksen käyttötavan vuoksi, sekä oikeus vastustaa esitystensä vääristämistä, typistämistä tai muuta muuttamista, joka vahingoittaisi hänen mainettaan. 2. Esittäjälle 1 kappaleen mukaisesti kuuluvat oikeudet ovat voimassa esittäjän kuoleman jälkeen vähintään taloudellisten ja niitä saavat käyttää sen oikeuksien lakkaamiseen saakka, sopimuspuolen, lainsäädännössä vaaditaan, jossa laitokset. Kuitenkin ne sopimuspuolet, määrätyt henkilöt tai joiden lainsäädännössä sillä hetkellä, kun ne ratifioivat tämän sopimuksen tai siihen, ei anneta suojaa esittäjän kuoleman jälkeen kaikille edellä olevassa kappaleessa tarkoite- tuille oikeuksille, voivat määrätä, että jotkin näistä oikeuksista lakkaavat esittäjän kuoltua. liittyvät suojaa 3. Tässä artiklassa myönnettyjen oikeuksien suojaamiseksi käytettävät oikeuskeinot määräytyvät sen sopimuspuolen lain- säädännön mukaan, jossa suojaa vaaditaan. 8 artikla Levitysoikeus Esittäjillä on yksinoikeus sallia alkuperäisten äänitteille 1. tallennettujen esitystensä ja niiden kopioiden saattaminen yleisön saataville myymällä tai luovuttamalla omistusoikeus muulla tavoin. 2. Mikään tässä sopimuksessa ei vaikuta sopimuspuolten vapauteen päättää mahdollisista edellytyksistä, joiden vallitessa 1 kappaleessa mainittu oikeus raukeaa, kun alkuperäinen äänit- teelle tallennettu esitys tai sen kopio esittäjän luvalla ensim- mäisen kerran myydään tai sen omistusoikeus luovutetaan muulla tavoin. 9 artikla Vuokrausoikeus 1. Esittäjillä on yksinoikeus sallia alkuperäisten äänitteille tallennettujen esitystensä ja niiden kopioiden, siten kuin sopi- muspuolten kansallisissa laeissa on määrätty, kaupallinen vuok- raus yleisölle, vieläpä esittäjän toimesta tai hänen antamansa luvan perusteella tapahtuneen levittämisen jälkeen. 2. Edellä olevan 1 kappaleen määräyksistä poiketen sopi- muspuoli, jolla 15 päivänä huhtikuuta 1994 oli ja jolla edelleen on voimassa äänitteille tallennettujen esitysten kopioiden kaupallisesta vuokrauksesta kohtuullisen korvauksen esittäjille takaava järjestelmä, voi säilyttää tämän järjestelmän edellyttäen, ettei äänitteiden kaupallinen vuokraus aiheuta tilannetta, jossa esittäjien yksinomainen reprodusointioikeus olennaisesti heik- kenisi. L 89/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 4. 2000 10 artikla 14 artikla Oikeus tallennettujen esitysten saataville saattamiseen Oikeus äänitteiden saataville saattamiseen Esittäjillä on yksinoikeus sallia äänitteille tallennettujen esitys- tensä saattaminen yleisön saataville ilman johdinta siten, että yleisöön kuuluvilla henkilöillä on mahdolli- suus saada ne saatavilleen yksilöllisesti valitsemaansa paikkaan ja valitsemanaan aikana. johtimitse tai III LUKU ÄÄNITETUOTTAJIEN OIKEUDET 11 artikla Reprodusointioikeus Äänitetuottajilla on yksinoikeus sallia millä tahansa tavalla ja missä tahansa muodossa tapahtuva äänitteidensä suora ja epäsuora reprodusoiminen. 12 artikla Levitysoikeus Äänitetuottajilla on yksinoikeus sallia alkuperäisten äänit- 1. teidensä ja niiden kopioiden saattaminen yleisön saataville myymällä tai luovuttamalla omistusoikeus muulla tavoin. 2. Mikään tässä sopimuksessa ei vaikuta sopimuspuolten vapauteen päättää mahdollisista edellytyksistä, joiden vallitessa 1 kappaleessa mainittu oikeus raukeaa, kun alkuperäinen äänite tai sen kopio äänitetuottajan luvalla ensimmäisen kerran myydään tai sen omistusoikeus luovutetaan muulla tavoin. 13 artikla Vuokrausoikeus 1. Äänitetuottajilla on yksinoikeus sallia alkuperäisten äänit- teidensä ja niiden kopioiden kaupallinen vuokraus yleisölle, vieläpä tuottajan toimesta tai hänen antamansa luvan perus- teella tapahtuneen levittämisen jälkeen. 2. Edellä olevan 1 kappaleen määräyksistä poiketen sopi- muspuoli, jolla 15 päivänä huhtikuuta 1994 oli ja jolla edelleen on voimassa äänitteiden kopioiden kaupallisesta vuokrauksesta kohtuullisen korvauksen äänitetuottajille takaava järjestelmä, voi säilyttää tämän järjestelmän edellyttäen, ettei äänitteiden kaupallinen vuokraus aiheuta tilannetta, jossa äänitetuottajien yksinomainen reprodusointioikeus olennaisesti heikkenisi. Äänitetuottajilla on yksinoikeus sallia äänitteidensä saattaminen yleisön saataville johtimitse tai ilman johdinta siten, että ylei- söön kuuluvilla henkilöillä on mahdollisuus saada ne saatavil- leen yksilöllisesti valitsemaansa paikkaan ja valitsemanaan aikana. IV LUKU YHTEISET MÄÄRÄYKSET 15 artikla Korvausoikeus yleisradioimisesta ja yleisölle välittämisestä Esittäjillä ja äänitetuottajilla on oikeus kertakaikkiseen 1. kohtuulliseen tarkoituksessa julkaistun äänitteen suorasta tai epäsuorasta käyttämisestä yleis- radioimiseen tai mihin tahansa yleisölle välittämiseen. kaupallisessa korvaukseen 2. Sopimuspuolet voivat kansallisessa lainsäädännössään säätää, että esittäjä tai äänitetuottaja tai molemmat voivat vaatia kertakaikkista kohtuullista korvausta käyttäjältä. Sopimuspuolet voivat antaa kansallisia säädöksiä, joissa esittäjän ja äänitetuot- tajan välisen sopimuksen puuttuessa määritellään ne ehdot, joiden mukaan esittäjät ja äänitetuottajat jakavat kertakaikkisen kohtuullisen korvauksen. 3. Sopimuspuoli voi WIPOn pääjohtajan haltuun talletetussa ilmoituksessa selittää, että se soveltaa 1 kappaleen määräyksiä vain tiettyihin käyttötapoihin tai että se rajoittaa niiden sovelta- mista jollakin muulla tavalla tai ettei se lainkaan sovella näitä määräyksiä. 4. Äänitteiden saattamista yleisön saataville johtimitse tai ilman johdinta siten, että yleisöön kuuluvilla henkilöillä on mahdollisuus saada ne saatavilleen yksilöllisesti valitsemaansa paikkaan ja valitsemanaan aikana, pidetään tässä artiklassa äänitteiden julkaisemisena kaupallisessa tarkoituksessa. 16 artikla Rajoitukset ja poikkeukset Sopimuspuolet voivat säätää kansallisessa lainsäädännös- 1. sään esittäjien ja äänitetuottajien suojaan samanlaisia rajoituksia tai poikkeuksia, kuin ne kansallisessa lainsäädännössään säätävät kirjallisten ja taiteellisten teosten tekijänoikeussuojaan. tulee rajoittaa Sopimuspuolten sopimuksen 2. mukaisten oikeuksien rajoitukset tiettyihin erityistapauksiin, jotka eivät ole ristiriidassa esityksen tai äänit- teen tavanomaisen hyväksikäytön kanssa eivätkä kohtuutto- loukkaa esittäjän tai äänitetuottajan oikeutettuja etuja. masti tämän ja poikkeukset 11. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 89/19 17 artikla Suoja-aika 20 artikla Muodollisuudet 1. Esittäjille tämän sopimuksen mukaan myönnettävä suoja on voimassa vähintään esityksen äänitteelle tallentamisvuoden lopusta lasketun 50 vuoden ajanjakson loppuun. 2. Äänitetuottajille tämän sopimuksen mukaan myönnettävä suoja on voimassa vähintään äänitteen julkaisemisvuoden lopusta lasketun 50 vuoden ajanjakson loppuun tai, jollei ääni- tettä julkaista 50 vuoden kuluessa äänitteen tallentamisesta, 50 vuotta tallentamisvuoden lopusta. Tämän sopimuksen mukaisten oikeuksien nauttimisen ja käyt- tämisen ehdoksi ei saa asettaa mitään muodollisuuksia. 21 artikla Varaumat Jollei 15 artiklan 3 kappaleesta muuta johdu, varaumien teke- minen tähän sopimukseen ei ole sallittua. 18 artikla Teknisiä suojakeinoja koskevat velvoitteet 22 artikla Ajallinen soveltaminen Sopimuspuolten tulee säätää riittävästä oikeudellisesta suojasta ja tehokkaista oikeuskeinoista, joilla vastustetaan sellaisten tehokkaiden teknisten suojakeinojen kiertämistä, joita esittäjät tämän sopimuksen mukaisten tai äänitetuottajat käyttävät oikeuksiensa käyttämisen yhteydessä rajoittavat mahdollisuuksia ryhtyä heidän esitystensä tai äänitteidensä suhteen sellaisiin toimenpiteisiin, joita kyseiset esittäjät tai ääni- tetuottajat eivät ole sallineet tai jotka lain säännöksen nojalla eivät ole sallittuja. jotka ja 19 artikla Oikeuksien hallinnointitietoja koskevat velvoitteet 1. Sopimuspuolten tulee säätää riittävistä ja tehokkaista oikeuskeinoista sellaisia henkilöitä vastaan, jotka tekevät jonkin seuraavista teoista tietäen tai joilla siviilioikeudellisten oikeus- keinojen kyseessä ollessa on perusteltu syy teon tehdessään tietää, että teko aiheuttaa, mahdollistaa, helpottaa tai salaa tähän sopimukseen sisältyvän oikeuden rikkomisen: i) ilman lupaa tapahtuva oikeuksien sähköisten hallinnointitie- tojen poistaminen tai muuttaminen; ii) ilman lupaa tapahtuva esitysten, tallennettujen esitysten kopioiden tai äänitteiden levittäminen, maahantuonti jakelua varten, yleisradioiminen tai yleisölle välittäminen tietäen, että oikeuksien sähköiset hallinnointitiedot on niistä poistettu tai että tietoja on muutettu ilman lupaa. 2. ’Oikeuksien hallinnointitiedoilla’ tarkoitetaan tässä artik- lassa esittäjän, esittäjän esityksen, äänitetuottajan, äänitteen, tai esitykseen tai äänitteeseen liittyvän oikeuden haltijan tunniste- tietoja, tai tietoa esityksen tai äänitteen käyttörajoituksista ja käyttöehdoista, sekä sellaista tietoa tarkoittavia numeroita tai koodeja, kun joku näistä tiedoista on sisällytetty tallennetun esityksen tai äänitteen kopioon tai ilmenee tallennetun esit- yksen tai äänitteen yleisölle välittämisen tai yleisön saataville saattamisen yhteydessä. 1. Sopimuspuolten tulee soveltaa Bernin yleissopimuksen 18 artiklan määräyksiä soveltuvin osin tämän sopimuksen mukaisiin esittäjien ja äänitetuottajien oikeuksiin. 2. Edellä olevasta 1 kappaleesta poiketen sopimuspuoli voi rajoittaa tämän sopimuksen 5 artiklan soveltamisen esityksiin, jotka tapahtuivat sen jälkeen, kun tämä sopimus tuli kyseisen sopimuspuolen osalta voimaan. 23 artikla Oikeuksien taytäntöönpanoa koskevat määräykset Sopimuspuolet sitoutuvat 1. miensä mukaisesti ne toimenpiteet, jotka ovat tämän sopimuksen soveltamisen varmistamiseksi. toteuttamaan oikeusjärjestel- tarpeellisia 2. Sopimuspuolten tulee varmistaa, että täytäntöönpanoon liittyvät menettelytavat ovat käytettävissä sopimuspuolten lain- säädännön mukaisesti siten, että ne mahdollistavat tehokkaat toimet tässä sopimuksessa tarkoitettujen oikeuksien louk- kauksia vastaan, mukaan lukien joutuisat oikeuskeinot louk- kausten torjumiseksi samoin kuin oikeuskeinot myöhempien loukkausten ehkäisemiseksi. V LUKU HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET JA LOPPUMÄÄRÄYKSET 24 artikla Sopimuspuolten kokous 1. a) Sopimuspuolilla on sopimuspuolten kokous. b) Jokaista sopimuspuolta edustaa yksi valtuutettu, jolla voi olla apunaan varavaltuutettuja, neuvonantajia ja asian- tuntijoita. L 89/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 4. 2000 c) Valtuuskunnan kustannuksista vastaa valtuuskunnan asettanut sopimuspuoli. Sopimuspuolten kokous voi pyytää Maailman henkisen omaisuuden järjestöä (jäljem- pänä ’WIPO’) myöntämään taloudellista avustusta, jolla mahdollistetaan kehitysmaina Yhdistyneiden kansakun- vakiintuneen tien käytännön mukaisesti pidettävien sopimuspuolten tai markkinatalouteen siirtymässä olevien valtioiden valtuus- kuntien osallistuminen. yleiskokouksen noudattaman 2. a) Sopimuspuolten kokous käsittelee asiat, jotka koskevat tämän sopimuksen ylläpitämistä ja kehittämistä sekä sopimuksen soveltamista ja vaikutuksia. b) Sopimuspuolten kokous suorittaa sille 26 artiklan 2 kappaleessa annetun tehtävän hyväksyä tiettyjen hallitus- tenvälisten järjestöjen liittyminen tähän sopimukseen. c) Sopimuspuolten kokous päättää diplomaattikokouksen koolle kutsumisesta tämän sopimuksen tarkistamiseksi ja antaa WIPOn pääjohtajalle tarpeelliset ohjeet sellaisen diplomaattikokouksen valmistelemiseksi. 3. a) Jokaisella sopimuspuolena olevalla valtiolla on yksi ääni, ja jokainen sopimuspuolena oleva valtio äänestää vain omasta puolestaan. b) Jokainen oleva sopimuspuolena hallitustenvälinen järjestö saa osallistua jäsenvaltioidensa sijasta äänestyk- seen sillä äänimäärällä, joka vastaa sen jäsenvaltioista tähän sopimukseen liittyneiden valtioiden lukumäärää. Hallitustenvälinen järjestö ei osallistu äänestykseen, jos jokin sen jäsenvaltioista käyttää äänioikeuttaan ja päin- vastoin. Euroopan yhteisö, joka on tämän sopimuksen hyväksy- 3. neessä kokouksessa antanut edellisessä kappaleessa tarkoitetun liittyä tähän sopimukseen. ilmoituksen, voi 27 artikla Sopimuksen mukaiset oikeudet ja velvoitteet tämän sopimuksen vastaisista erityisistä määräyksistä Jollei muuta johdu, jokaisella sopimuspuolella on kaikki tämän sopi- muksen mukaiset oikeudet ja jokainen sopimuspuoli on sitou- tunut kaikkiin siitä aiheutuviin velvoitteisiin. 28 artikla Sopimuksen allekirjoittaminen Tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten WIPOn jäsenvaltioille ja Euroopan yhteisölle 31 päivään joulukuuta 1997 asti. 29 artikla Sopimuksen voimaantulo Tämä sopimus tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun kolmenkymmenen valtion ratifioimis- tai liittymisasiakirjat on talletettu WIPOn pääjohtajan haltuun. 30 artikla Sopimuspuolten kokous kokoontuu WIPOn pääjohtajan 4. kutsusta varsinaiseen istuntoon kahden vuoden välein. Ajankohta, josta alkaen sopimus sitoo siihen liittynyttä 5. Sopimuspuolten kokous hyväksyy itselleen menettelyta- pasäännöt, mukaan lukien säännöt ylimääräisten istuntojen koolle kutsumisesta, päätösvaltaisuuden edellytyksistä sekä tämän erityyppisiltä päätöksiltä vaadittavasta enemmistöstä. sopimuksen määräysten mukaisesti 25 artikla Kansainvälinen toimisto WIPOn Kansainvälinen toimisto hoitaa sopimusta koskevat hallinnolliset tehtävät. Tämä sopimus sitoo i) edellä 29 artiklassa mainittua kolmeakymmentä valtiota jolloin tämä sopimus on tullut siitä päivästä lähtien, voimaan; ii) jokaista muuta valtiota, kun on kulunut kolme kuukautta jolloin valtio on tallettanut asiakirjansa siitä päivästä, WIPOn pääjohtajan haltuun; tai iii) Euroopan yhteisöä, kun on kulunut kolme kuukautta sen jos ratifioimis- liittymisasiakirjan kyseinen asiakirja on talletettu tämän sopimuksen 29 artiklan mukaisen sopimuksen voimaantulon jälkeen, tai kun on kulunut kolme kuukautta tämän sopimuksen voimaantulosta, jos kyseinen asiakirja on talletettu ennen tämän sopimuksen voimaantuloa; tallettamisesta, 26 artikla Kelpoisuus liittyä sopimukseen iv) jokaista muuta hallitustenvälistä järjestöä, joka on hyväk- sytty liittymään sopimukseen, kun on kulunut kolme kuukautta sen liittymisasiakirjan tallettamisesta. 1. Jokainen WIPOn jäsenvaltio voi liittyä sopimukseen. 31 artikla Sopimuspuolten kokous voi päättää hyväksyä hallitusten- 2. välisen järjestön liittymisen sopimukseen, jos järjestö ilmoittaa olevansa toimivaltainen tämän sopimuksen kattamien asioiden suhteen, järjestöllä on näissä asioissa oma, kaikkia jäsenvaltioita sitova lainsäädäntö ja järjestö on sisäisten sääntöjensä mukai- sesti oikeutettu liittymään sopimukseen. Sopimuksen irtisanominen Sopimuspuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen WIPOn pääjoh- tajalle osoitettavalla ilmoituksella. Irtisanominen tulee voimaan yhden vuoden kuluttua siitä päivästä, jolloin WIPOn pääjohtaja on vastaanottanut ilmoituksen. 11. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 89/21 32 artikla Sopimuksen kielet 1. Tämä sopimus on allekirjoitettu yhtenä alkuperäisenä englannin-, arabian-, kiinan-, ranskan-, venäjän- ja espanjankie- lisenä kappaleena, ja kaikilla näillä kielillä olevat versiot ovat yhtä todistusvoimaisia. 2. Muilla kuin 1 kappaleessa mainituilla kielillä olevat viral- liset tekstit valmistuttaa WIPOn pääjohtaja kiinnostuksen osoit- tavan osapuolen pyynnöstä neuvoteltuaan kaikkien kiinnos- ’Kiinnostuksen osoitta- tuksen osoittavien osapuolten kanssa. valla osapuolella’ tarkoitetaan tässä kappaleessa jokaista WIPOn jäsenvaltiota, jonka virallisesta kielestä tai jonka jostakin viralli- sesta kielestä on kysymys, ja Euroopan yhteisöä, sekä jokaista muuta hallitustenvälistä järjestöä, liittyä tähän sopi- mukseen, jos kysymys on jostakin sen virallisesta kielestä. joka voi 33 artikla Tallettaja WIPOn pääjohtaja on tämän sopimuksen tallettaja. L 89/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 4. 2000 1 artiklaa koskeva julkilausuma Julkilausumat On selvää, että 1 artiklan 2 kappale selkeyttää tämän sopimuksen mukaan äänitteisiin kohdistuvien oikeuksien ja äänitteille sisällytettyjen teosten tekijänoikeuden välisen suhteen. Tapauksissa, joissa lupa tarvitaan sekä äänitteelle sisällytetyn teoksen tekijältä että äänitteeseen oikeuksia omaavalta esittäjältä tai tuottajalta, tarve tekijän lupaan ei poistu sen vuoksi, että myös esittäjän tai tuottajan lupa vaaditaan, ja päinvastoin. On lisäksi selvää, ettei mikään 1 artiklan 2 kappaleessa estä sopimuspuolta myöntämästä esittäjälle tai äänitetuottajalle tässä sopimuksessa myönnettäväksi edellytettyjä yksinoikeuksia laajemmalle ulottuvia yksinoikeuksia. 2 artiklan b kohtaa koskeva julkilausuma On selvää, ettei 2 artiklan b kohdassa oleva äänitteen määritelmä viittaa siihen, että äänitteiden sisällyttä- minen elokuvateoksiin tai muihin audiovisuaalisiin teoksiin millään tavalla vaikuttaisi niihin kohdistuviin oikeuksiin. 2 artiklan e kohtaa sekä 8, 9, 12 ja 13 artiklaa koskeva julkilausuma Ilmauksella ’kopio’ ja ’alkuperäinen ja kopio’, jotka kyseisissä artikloissa ovat levitysoikeuden ja vuokrausoi- keuden kohteina, tarkoitetaan näissä artikloissa ainoastaan alustalle tallennettuja teosten kopioita, joita voidaan levittää aineellisina esineinä. 3 artiklaa koskeva julkilausuma On selvää, että Rooman yleissopimuksen 5 artiklan a kohdassa ja 16 artiklan a kohdan iv alakohdassa olevalla viittauksella ’toisen sopimusvaltion kansalainen’ tarkoitetaan artikloja tähän sopimukseen sovellet- taessa, kun hallitustenvälinen järjestö on tämän sopimuksen sopimuspuoli, kyseisen järjestön jonkun jäsenvaltion kansalaista. 3 artiklan 2 kappaletta koskeva julkilausuma 3 artiklan 2 kappaletta sovellettaessa on selvää, että tallentamisella tarkoitetaan alkuperäisen nauhan (”bande-mère”) lopulliseen muotoon saattamista. 7, 11 ja 16 artiklaa koskeva julkilausuma 7 ja 11 artiklan mukainen reprodusointioikeus ja siihen 16 artiklassa sallitut poikkeukset ovat täysin sovellettavissa digitaalisessa ympäristössä, erityisesti teosten käyttämisessä digitaalisessa muodossa. On selvää, että digitaalisessa muodossa olevan suojatun esityksen tai äänitteen tallentaminen sähköiseen välinee- seen merkitsee näissä artikloissa tarkoitettua reprodusoimista. 15 artiklaa koskeva julkilausuma On selvää, ettei 15 artikla merkitse digitaaliseen aikakauteen soveltuvaa esittäjien ja äänitetuottajien yleisra- dioimis- ja yleisölle välittämisoikeuksien tason täyttä ratkaisua. Valtuuskunnat eivät kyenneet saavuttamaan yksimielisyyttä tietyissä olosuhteissa myönnettävien yksinoikeuksien osa-alueita koskevista erilaisista ehdo- tuksista tai jättivät tämän asian tulevaisuudessa ratkaistavaksi. ilman varausmahdollisuutta myönnettävistä oikeuksista ja sen vuoksi 15 artiklaa koskeva julkilausuma On selvää, ettei 15 artikla estä tämän artiklan mukaisten oikeuksien myöntämistä kansanperinteen esittäjille ja kansanperinnettä sisältävien äänitteiden tuottajille siinä tapauksessa, että kyseisiä äänitteitä ei ole julkaistu kaupallisen hyödyn saamiseksi. 11. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 89/23 16 artiklaa koskeva julkilausuma WIPOn tekijänoikeussopimuksen 10 artiklaa (Rajoitukset ja poikkeukset) koskeva julkilausuma soveltuu soveltuvin osin WIPOn esitys- ja äänitesopimuksen 16 artiklaan (Rajoitukset ja poikkeukset). 19 artiklaa koskeva julkilausuma WIPOn tekijänoikeussopimuksen 12 artiklaa (Oikeuksien hallinnointitietoja koskevat velvoitteet) koskeva julkilausuma soveltuu soveltuvin osin WIPOn esitys- ja äänitesopimuksen 19 artiklaan (Oikeuksien hallin- nointitietoja koskevat velvoitteet)


title: Rådets Forordning (EF) nr. 403/97 af 20. december 1996 om fastsættelse for 1997 af visse foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne, som finder anvendelse på fartøjer, der fører Polens flag

eurovoc_concepts:
Poland
authorised catch
catch quota
fishery management
fishing area
ship's flag


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 23/97, 20. detsember 1996, tööjõukulude taset ja struktuuri käsitleva statistika kohta

text: 05/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31997R0023 10. 1. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 405 L 6/1 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 23/97, 20. detsember 1996, tööjõukulude taset ja struktuuri käsitleva statistika kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 213, võttes arvesse komisjoni esitatud määruse eelnõu ning arvestades, et: komisjon peab talle määratud ülesannete täitmiseks olema infor- meeritud tööandjate tööjõukulude ja töötajate töötasu tasemest, arengusuunast ja struktuurist liikmesriikides; ühenduse arenemine ja ühtse turu toimimine suurendavad vaja- dust võrdlemist võimaldavate andmete järele tööandjate tööjõu- kulude ja töötajate töötasu taseme, arengusuuna ja struktuuri kohta, seda eriti kasvu, konkurentsivõime, tööhõive ning majan- dusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse arengu analüüsimiseks ning liikmesriikide ja ühenduse eri piirkondade usaldusväärseks võrd- lemiseks; parim meetod tööandjate tööjõukulude ja töötajate töötasu tase- me, arengusuuna ja struktuuri olukorra hindamiseks on koostada tööjõukulude kohta eristatistika, nagu viimati tehti 1993. aastal vastavalt nõukogu 21. detsembri 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 3949/92 tööjõukulusid tööstuses ja teenindussfääris 1992. aasta raamatupidamisandmete alusel käsitleva vaatluse korraldamise kohta; (1) ettevõtte palgakulude ja nendega seotud muude tööandjapoolsete maksude seisund ja koosseis on muutuvad, mistõttu eelmise vaat- luse tulemuste ajakohastamiseks tuleb koostada ühenduse uus, 1996. aasta raamatupidamisandmetel põhinev statistika; ühenduse vajaduste rahuldamiseks on vastavalt määrusele (EÜ) nr 2223/96 (2) liikmesriikide standardite, määratluste ja raamatu- pidamistavade etalondokumendiks Euroopa üleriigiliste ja piir- kondlike rahvamajanduskontode süsteem Euroopa Ühenduses (ESA-95); see nõuab terviklike, usaldusväärsete ja võrdlemist või- maldavate statistiliste allikate rajamist üleriigilisel ja piirkondlikul tasandil; muutujatele kohaldatavad jaotuse tasemed on piiratud vajadusega tagada võrdlemisvõimalus eelnevate vaatlustega ja vas- tavus rahvamajanduskontode nõuetele; eelkõige liikmesriikide seaduste, määruste ja haldustavade erine- vuse tõttu ei anna igas liikmesriigis kättesaadav statistiline teave võrdlemiseks kindlat alust; järelikult tuleb ühenduse statistikat koguda ja tulemusi töödelda ühiste määratluste ja ühtlustatud metodoloogia alusel; vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele on ühtlustatud teabe koos- tamist võimaldavate ühtsete statistikastandardite loomine kavan- datav meede, mille eesmärki on selle ulatust ja tagajärgi arvesta- des lihtsam saavutada ühenduse kaudu; neid standardeid rakendatakse igas liikmesriigis ametlikku statistikat koondama määratud asutuste ja institutsioonide volitustele toetudes; vastavalt nõukogu 22. juuli 1993. aasta otsusele nr 93/464/EMÜ esmatähtsate meetmete 1993. –1997. aasta raamprogrammi kohta statistilise teabe alal (3) on tööjõukulusid käsitleva ühenduse statistika koostamine üks 1993. –1997. aasta statistikaprogrammi esmatähtsaid meetmeid; riikide puhul, kus on olemas halduslikud või muud asjakohased statistikaallikad, on vastuvõetav nende kasutamine või ühitamine lihtsustatud aruandevormidega, kui kõnealune meetod sobib kokku heakskiidetud määratluste ja meetoditega ning vastab nõu- tavate muutujate kogumile; (1) EÜT L 404, 31. 12. 1992, lk 7. (2) EÜT L 310, 30. 11. 1996, lk 1. (3) EÜT L 219, 28. 8. 1993, lk 1. 406 ET Euroopa Liidu Teataja 05/2. kd ettevõtete, eriti väiksemate ja keskmise suurusega ettevõtete hal- dusmenetlust on tarvis lihtsustada, sealhulgas edendada andmete kogumise ja koondamise uusi tehnoloogiaid; endiselt võib olla tarvis koguda tööjõukulude statistika koondamiseks vajalikke andmeid vahetult ettevõtetest, kasutades selleks ammendavaid, usaldusväärseid ja ajakohaseid meetodeid ning asetamata sealjuu- res asjaosalistele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ette- võtetele ebasobivalt suurt koormust võrreldes tulemustega, mida nimetatud statistika kasutajad võivad põhjendatult oodata; jagudes C (allmaakaevandamine ja pealmaakaevandamine), D (töötlemine), E (elektrienergia, gaasi ja vee tarnimine), F (ehitus), G (hulgi- ja jaekaubandus; mootorsõidukite ja tarbekaupade parandus), H (hotellid ja restoranid), I jao (transport, ladustamine ja side) grupis 63. 3 (reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus; mujal reguleerimata turistiabi), jao J (finantsvahendus) osades 65 (finantsvahendus, välja arvatud kindlustus ja pensionikindlustus) ja 66 (kindlustus ja pensionikindlustus, välja arvatud kohustuslik sotsiaalkindlustus) ning jaos K (kinnisvara, ja äritegevus), kui käesoleva määruse lisas nimetatud erisätted ei näe ette teisiti. rentimine arvestamaks teatud liikmesriikide ees seisvaid konkreetseid tehni- lisi raskusi teatud liiki teabe kogumisel näib olevat asjakohane sätestada nende liikmesriikide suhtes erandid, tingimusel et statis- tilise teabe kvaliteeti ei mõjutata; otsusega nr 89/382/EMÜ, Euratom (1) asutatud Euroopa ühen- duste statistikaprogrammi komitee, kellega komisjon vastavalt eespool nimetatud otsuse artiklile 3 konsulteeris, on andnud käes- olevale ettepanekule pooldava hinnangu, Artikkel 4 Teabega seotud nõuded Tööjõukulusid käsitleva statistika koondamine põhineb nõukogu 15. märtsi 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 696/93 (ühenduse tootmissüsteemi vaatluse ja analüüsi statistiliste üksuste kohta) (3) määratletud mis tahes statistilisel üksusel ja tagab teabe kohalikest üksustest, mis on liigitatud nende endi põhitegevuse järgi, vähemalt komisjoni kehtestatud statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri taseme piirkondade järgi ning kohalikke üksusi haldava ettevõtte töötajaskonna suuruse järgi. Teavet nõutakse vaid vähemalt kümne töötajaga ettevõtte kohta. (NUTS 1) I ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Üldsätted Artikkel 5 Nõutav teave Liikmesriigid ja komisjon koguvad oma pädevuse piires ühenduse statistikat tööandjate tööjõukulude taseme ja struktuuri kohta artiklis 3 määratletud majandustegevuse harudes. Andmeid kogutakse: 1) summeeritud tööjõukulude, sealhulgas töötajate palkade; kut- seõppe kulude; muude vahetult tööjõukuludega seotud kulu- de, maksude ja subsiidiumide; Artikkel 2 Vaatlusperiood Statistikat koostatakse 1996. majandusaasta statistilise teabe alusel, mille suhtes kehtivad käesoleva määruse lisas nimetatud erisätted. Artikkel 3 Reguleerimisala Statistika hõlmab kogu majandustegevust, mis on määratletud 9. oktoobri 1990. aasta nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3037/90 (Euroopa Ühenduse majandustegevuse liigituse kohta) (2) kehtestatud Euroopa Ühenduse majandustegevuse üldise tööstusliku liigituse (edaspidi nimetatud “NACE Rev. 1”) statistilise 2) kogu rakendatud personali ja 3) tööaja kohta, kui käesoleva määruse lisas nimetatud erisätetest ei tulene teisiti. Artikkel 6 Andmete kogumine 1. Vaatlus korraldatakse liikmesriikide asjaomaste statistikatee- nistuste kaudu, kes töötavad välja teabe kogumiseks vajalikud meetodid. (1) EÜT L 181, 28. 6. 1989, lk 47. (2) EÜT L 293, 24. 10. 1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- (3) EÜT L 76, 30. 3. 1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud 1994. aasta sega (EMÜ) nr 761/93 (EÜT L 83, 3. 4. 1993, lk 1). ühinemisaktiga. 05/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 407 2. Tööandjad ja teised isikud, kellelt nõutakse teabe esitamist, vastavad küsimustele tõepäraselt, täielikult ja ettenähtud tähtaja jooksul. Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et vältida artiklis 5 nimetatud teabeesitamise kohustuse rikkumist. lõpust — kooskõlas nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrusega (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 statistiliselt konfidentsiaalsete andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta. (1) 3. Vaatlust ei ole tarvis korraldada, kui liikmesriikidel on olemas mõnest muust asjakohasest allikast saadud teave või liikmesriigid on järeldava statistika meetodeid kasutades võimelised vajalikke andmeid kaudselt välja arvutama, kui kõigi üksuste puhul, mille kohta statistika tuleb koostada, ei ole mõnda või kõiki tunnuseid vaadeldud. Muudest asjakohastest allikatest saadud teavet või hin- nanguliselt arvutatud vajalikke andmeid kasutatakse ainult juhul, kui nad on täpsuselt, kvaliteedilt ja ajakohasuselt vaatlusnõuetega vähemalt samaväärsed. 4. Allikate valikul ja ühendamisel ning lõikes 3 nimetatud hin- nanguliste andmete kasutamisel võtavad liikmesriigid arvesse ette- võtetele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele lange- vat koormust ja representatiivsusnõudeid vastavalt artiklile 7. 5. Liikmesriigid edastavad komisjonile selle nõudel kogu käes- oleva määruse rakendamiseks vajaliku teabe, sealjuures eraldi võe- tuna metodoloogiaid käsitleva teabe ja eriti andmete pärinemisel halduslikest allikatest kogu nende usaldusväärsuse ja võrreldavuse hindamiseks vajaliku teabe. Artikkel 7 Representatiivsus Kõrgetasemeline usaldusväärsus ja võrreldavus saavutatakse selliste valimimahtude kasutamisega, kus muutuja “tööjõukulud tunni kohta” suhteline standardviga NACE Rev. 1 osa tasemel ei ületa 3 %. Artikkel 8 Tulemuste töötlemine Liikmesriikide statistikateenistused töötlevad artikli 6 lõikes 2 nimetatud küsimusi või artikli 6 lõikes 3 nimetatud muudest allikatest võrdlemist võimaldavad tulemused. saadud teavet nõnda, saadakse et Artikkel 9 Tulemuste edastamine Artikkel 10 Rakendamise kord Käesoleva määruse rakendamise kord, eelkõige: — määratlused, mida tuleb kasutada, — muutujatele kohaldatavad jaotuse tasemed, — suunised täpsuse ja kvaliteedi kohta, — edastatud muutujate asjakohased vormid ja — edastatavad tulemused kehtestatakse kooskõlas artiklis 11 esitatud menetlusega. Artikkel 11 Menetlus Komisjoni abistab Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee, edaspidi nimetatud “komitee”. Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Komitee esitab oma arvamuse eelnõu kohta aja jooksul, mille vastavalt küsimuse kiireloomulisusele võib määrata esimees. Arvamus esitatakse häälteenamusega, mis on asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud nende otsuste puhuks, mida nõukogu peab vastu võtma komisjoni ettepaneku põhjal. Komiteesse kuuluvate liikmesriikide esindajate hääli arvestatakse kõnealuses artiklis esitatud viisil. Esimees ei hääleta. Komisjon võtab vastu meetmed, mida kohaldatakse viivitamatult. Kui need meetmed ei ole kooskõlas komitee arvamusega, teatab komisjon sellest viivitamatult nõukogule. Sel juhul: — lükkab komisjon enda otsustatud meetmete kohaldamise tea- tamise kuupäevast arvates kolmeks kuuks edasi, — eelmises alapunktis nimetatud tähtaja piires võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega teha teistsuguse otsuse. Artikkel 12 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Tulemused, kaasa arvatud konfidentsiaalsed andmed, edastatakse 18 kuu jooksul alates vaatlusperioodile vastava kalendriaasta (1) EÜT L 151, 15. 6. 1990, lk 1. 408 ET Euroopa Liidu Teataja 05/2. kd Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 20. detsember 1996 Nõukogu nimel eesistuja S. BARRETT 05/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 409 LISA ERISÄTTED I. Erandid vaatlusperioodi suhtes (artikkel 2). Rootsi: 1997. majandusaasta, tingimusel et antakse näitarvud 1996. vaatlusaasta kohta. II. Erandid vaatluse ulatuse suhtes (artikkel 3). 1. Kõik liikmesriigid: järk 65. 11. 2. Saksamaa: jagu K, jao I grupp 63. 3. 3. Kreeka: jagu K. 4. Prantsusmaa ja Portugal: jao K osa 73. 5. Iiri: jagu H. 6. Austria: jaod F, G ja H, jao I järk 63. 3. III. Üksikasjalikuma teabe andmine (artikkel 5). Liikmesriigid näevad ette veelgi üksikasjalikuma teabe andmise, esmajoones eristades füüsilise ja mittefüüsilise töö tegijaid või võttes vaatluse alla ka vähem kui kümne töötajaga üksused. Selleks, et võtta arvesse üleriigilisel tasandil tulemuste koondamise konkreetseid asjaolusid ja tingimusel et sta- tistilise teabe kvaliteeti ei kahjustata, võib Saksamaa koguda Saksamaa Liitvabariigi, sealhulgas Lääne-Berliini kohta, nagu see oli määratud enne 1990. aasta 3. oktoobrit, ja uute liidumaade, sealhulgas Ida-Berliini kohta erisugust statistikat. Artikli 7 sätteid representatiivsuse kohta kohaldatakse iga kogusumma suhtes eraldi


title: Porozumienie w formie wymiany listów między Wspólnotą Europejską, z jednej strony, a Królestwem Norwegii, z drugiej strony, w sprawie Protokołu 2 do Porozumienia między Europejską Wspólnotą Gospodarczą a Królestwem Norwegii

eurovoc_concepts:
Norway
agricultural product
agro-industry
free-trade agreement
import policy
trade agreement (EU)

text: 02/t. 7 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 331 21996A1231(02) L 345/79 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 31. 12. 1996 w formie wymiany listów między Wspólnotą Europejską, z jednej strony, a Królestwem Norwegii, z drugiej strony, w sprawie Protokołu 2 do Porozumienia między Europejską Wspólnotą Gospodarczą a Królestwem Norwegii POROZUMIENIE A. List Wspólnoty Bruksela, dnia 20 grudnia 1996 roku Szanowny Panie, Mam zaszczyt potwierdzić zgodę Wspólnoty Europejskiej na załączony do niniejszego listu,, „Uzgodniony Protokół” dotyczący Protokołu 2 do Porozumienia pomiędzy Europejską Wspólnotą Gospodarczą a Królestwem Norwegii. Byłbym wdzięczny, gdyby Pan potwierdził zgodę rządu Królestwa Norwegii na treść zawartą w tym liście. Proszę przyjąć, Szanowny Panie, wyrazy mojego najwyższego poważania. W imieniu Wspólnoty Europejskiej 332 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 02/t. 7 B. List Norwegii Bruksela, dnia 20 grudnia 1996 roku Szanowny Panie, Mam zaszczyt potwierdzić otrzymanie dzisiejszego listu Szanownego Pana, który brzmi, jak następuje: „Mam zaszczyt potwierdzić zgodę Wspólnoty Europejskiej na załączony do niniejszego listu »Uzgodniony Protokół« dotyczący Protokołu 2 do Porozumienia między Europejską Wspólnotą Gospodarczą a Królestwem Norwegii. ” Mam zaszczyt potwierdzić zgodę mojego rządu na treść Pana listu i na proponowaną datę wejścia w życie zmian. Proszę przyjąć, Szanowny Panie, wyrazy mojego najwyższego poważania. W imieniu rządu Królestwa Norwegii 02/t. 7 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 333 UZGODNIONY PROTOKÓŁ I. Wstęp 1. W następstwie szeregu posiedzeń urzędników Komisji z przedstawicielstwami Norwegii uzgodniono, że zostanie przedstawione do akceptacji ich odpowiednim władzom szereg zmian dostosowujących odpowiednie zasady stosowane przez Wspólnotę i Norwegię dla przywozu przetworzonych produktów rolnych w zakresie Protokołu 2 do Porozumienia o wolnym handlu z 1973 roku. Zmiany te stosuje się od dnia 1 września 1996 roku. 2. Zmiany określone w ustępie 1 są następstwem uznania przez obie strony potrzeby dostosowania ceł w handlu dwustronnym między Wspólnotą a Norwegią w związku z wdrażaniem przez obie strony uzgodnień GATT. W tym celu, z zastrzeżeniem dodatkowych postanowień określonych w części V, obie strony uzgodniły, że w odniesieniu do surowców rolnych określonych w ustępie 1 część II i część III są stosowane stawki referencyjne. II. Norweski system przywozu 1. Do obliczania stawek celnych dla przetworzonych produktów rolnych będą używane następujące stawki referencyjne (NOK/kg) w stosunku do surowców rolnych: Wzorzec a) Skład standardowy Zawartość rzeczywista Mleko pełne w proszku (*) Mleko odtłuszczone w proszku (*) Masło (*) Mleko do produkcji jogurtu Mleko do produkcji napojów Mleko pełne w płynie Mleko odtłuszczone w płynie Mleko pełne skondensowane Mleko skondensowane odtłuszczone Mleko w proszku o zaw. 20 % tłuszczu Maślanka w proszku Śmietana Mieszanka na bazie śmietany Śmietana kwaśna gęsta Śmietana w proszku Serwatka w proszku Kazeiniany Albumina mlekowa Mąka pszenna (*) Mąka żytnia Mąka z pszenicy Durum Mąka jęczmienna Mąka żytnio-pszenna Mąka kukurydziana Mąka ryżowa Mąka z innych zbóż Pszenica zwykła Pszenica durum 11,78 12,54 13,13 b) b) b) b) b) b) b) b) b) b) b) b) b) b) b) 2,02 2,02 2,02 2,02 2,02 0 0 0 1,57 1,01 11,78 12,54 13,13 3,10 2,30 — — — — — — — — — — — — — 2,02 2,23 1,36 — — — — — — — 11,78 12,54 13,13 3,10 2,30 1,47 1,10 5,13 4,87 11,76 12,30 4,62 5,49 6,90 11,10 3,09 34,50 34,50 2,02 2,02 2,02 2,02 2,02 0 0 0 1,57 1,01 334 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 02/t. 7 Wzorzec a) Skład standardowy Zawartość rzeczywista Jęczmień Owies Żyto Mieszanka żyta z pszenicą (meslin) Kukurydza Inne zboża Otręby pszenicy Otręby owsiane Płatki owsiane Słód z pszenicy Słód jęczmienny Gluten pszenny Ryż Skrobia ziemniaczana (*) Pozostałe skrobie (*) Skrobia modyfikowana Glukoza i syrop glukozowy Cukier Maltodekstryna Ziemniaki Mąka i płatki ziemniaczane Mięso wołowe, bez kości (o zaw. tłuszczu 14 %) (*) 1,41 1,21 1,51 1,51 0 0 2,02 2,02 2,02 0 0 0 0 4,55 4,55 4,55 4,55 0 0 0,83 3,87 26,69 Mięso wieprzowe (o zaw. tłuszczu 23 %) 19,82 Mięso baranie Mięso drobiowe Tłuszcze inne niż masło Mrożone maliny (*) Koncentrat z malin Mrożone czarne porzeczki Koncentrat z czarnych porzeczek Mrożone truskawki Koncentrat z truskawek Przecier jabłkowy Koncentrat jabłkowy Ser (*) Ser w proszku Całe jaja w proszku (*) Jaja w skorupkach Żółtka jaj konserwowe (żółtka ciekłe) Żółtka jaj w proszku Pasta jajeczna (całe jaja bez skorupek) Albumina płynna Albumina w proszku 8,90 3,11 0 1,78 9,22 1,78 4,81 1,78 9,22 0 0 20,70 12,83 46,77 9,77 27,73 58,57 9,61 0 0 — — — — — — — — — — — — — 4,55 — — 4,55 — — — 12,38 26,69 19,82 — — — — — — — 1,89 — — — 20,70 — 46,77 — 27,73 — 9,61 — — 1,41 1,21 1,51 1,51 0 0 2,02 2,02 2,02 0 0 0 0 4,55 4,55 4,55 4,55 0 0 0,83 12,38 26,69 19,82 8,90 3,11 0 1,78 9,22 1,78 4,81 1,78 9,22 0 0 20,70 12,83 46,77 9,77 27,73 58,57 9,61 0 0 Uwagi: a) b) Stawki referencyjne dla surowców rolnych oznakowanych gwiazdką (*) są stawkami, na bazie których oblicza się należności celne dla przetworzonych produktów rolnych objętych systemem wzorca — pozostałe stawki referencyjne dla surowców rolnych zgłaszanych według tej pozycji są stawkami wynikającymi z zastosowania współczynników przeliczeniowych. Stawki referencyjne dla wzorców tych surowców rolnych będą zależały od rzeczywistej zawartości tłuszczu i protein w mleku zgodnie ze współczynnikami przeliczeniowymi. 02/t. 7 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 335 2. Norweskie kody taryfowe wymienione w niniejszym Protokole odnoszą się do kodów, które zostały przedstawione Komisji przez Norwegię w oficjalnym powiadomieniu z dnia 15 lutego 1996 roku zawierającym Protokół 2 do Porozumienia o wolnym handlu. Jakiekolwiek przyszłe zmiany, które mogą zostać dokonane w norweskiej nomenklaturze taryfowej, nie będą naruszać warunków niniejszego Protokołu. 3. Ilość de minimis, poniżej której nie nalicza się należności celnych, za mąkę, skrobię i glukozę wynosi 5 %. 4. Wprowadza się dodatkowy przedział nie mniej niż 5 kg, ale mniej niż 15 kg skrobi i/lub glukozy użytych w założeniu na 100 kg przetworzonych produktów rolnych i dla tego przedziału do wyliczenia należności celnych przyjmuje się 12,5 kg skrobi lub glukozy. Dla przedziału nie mniej niż 15 kg, ale mniej niż 25 kg skrobi i/lub glukozy należności celne nalicza się przyjmując za podstawę 22,5 kg. 5. Ilość de minimis, poniżej której nie nalicza się należności celnych, za dodatkowe surowce (mięso, ser, jaja i owoce miękkie (mrożone maliny, mrożone czarne porzeczki i mrożone truskawki)) wynosi 3 %. Przy naliczaniu należności celnych dla świeżych owoców miękkich traktuje się je jak owoce mrożone przeliczając jeden za jeden. 6. Skorygowane przedziały zakładanych ilości i uzgodnione ilości surowców rolnych, które należy brać pod uwagę, szczególnie z powodu powyższych punktów 3 do 5, przedstawia załącznik A (część 1 i 2). 7. Opłata celna dla norweskiego kodu 1806. 1000 kakao w proszku zawierające cukier lub inne substancje słodzące wynosi zero. 8. Składnik rolny opłaty celnej dla norweskich kodów 1806. 2012 śmietana stołowa w proszku w pojemnikach lub opakowaniach bezpośrednich o zawartości większej niż 2 kg, 1806. 2090 pozostałe (inne niż lody w proszku lub śmietana stołowa w proszku) w blokach, płytach lub laskach ważące więcej niż 2 kg w formie płynu, pasty, proszku, granulatu lub w innej formie luzem, w pojemnikach lub opakowaniach bezpośrednich o zawartości przekraczającej 2 kg, 1806. 3100 pozostałe w blokach, płytach lub laskach — nadziewane, 1806. 3200 pozostałe w blokach, płytach lub laskach — nienadziewane, 1806. 9010 pozostała czekolada, włącznie ze słodyczami zawierającymi kakao (inna niż w blokach, płytach lub laskach ważących więcej niż 2 kg w formie płynu, pasty, proszku, granulatu lub w innej formie luzem, w pojemnikach lub opakowaniach bezpośrednich o zawartości przekraczającej 2 kg), 1806. 9022 śmietana stołowa w proszku, 1806. 9090 pozostałe przetwory spożywcze, ustala się na podstawie zawartości rzeczywistej zgłaszanej według surowców, do których stosowane jest cło rolne. 9. Składnik przemysłowy opłaty celnej dla norweskiego kodu 1901. 1010 preparaty dla dzieci w opakowaniach przeznaczonych do sprzedaży detalicznej: wynosi zero dla produktów objętych pozycjami 04. 01 — 04. 04. 10. Składnik rolny opłaty celnej dla norweskiego kodu 1901. 2010 ciasta w proszku w opakowaniach o zawartości nie mniejszej niż 2 kg zostaje zmieniony na 2,34 NOK/kg obliczany na podstawie składu standardowego (35 kg mąki pszennej, 5 kg skrobi ziemniaczanej i 3 kg całych jaj w proszku na 100 kg towaru). 11. Składnik rolny opłaty celnej dla norweskiego kodu 1901. 2099 ciasta w proszku w pojemnikach o zawartości netto nie mniejszej niż 2 kg (inne niż ciasta drożdżowe) wynosi zero do produktów zgłaszanych jako bezglutenowe dla osób ze skazą białkową. 12. Składnik rolny opłaty celnej dla norweskiego kodu 1904. 1090 przetwory spożywcze otrzymane w wyniku spęczniania lub prażenia zboża lub produktów zbożowych (innych niż płatki kukurydziane) wynosi 0,40 NOK/kg, a składnik przemysłowy wynosi zero. 13. Składnik rolny opłaty celnej dla norweskiego kodu 1905. 2000 piernik i podobne jest stałą stawką 2,09 NOK/kg, a składnik przemysłowy wynosi zero. 336 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 02/t. 7 14. Składnik przemysłowy opłaty celnej dla norweskich kodów 2004. 1010 przetwory spożywcze składające się z mąki, kaszy lub płatków na bazie ziemniaków, zawierające w masie nie mniej niż 75 % ziemniaków, mrożone, 2004. 1020 przetwory spożywcze składające się z mąki, grysika lub płatków na bazie ziemniaków, inne niż zawierające w masie nie mniej niż 75 % ziemniaków, mrożone, 2005. 2010 przetwory spożywcze składające się z mąki, grysika lub płatków na bazie ziemniaków, zawierające w masie nie mniej niż 75 % ziemniaków, niemrożone, 2005. 2020 przetwory spożywcze składające się z mąki, kaszy lub płatków na bazie ziemniaków, inne niż zawierające w masie nie mniej niż 75 % ziemniaków, niemrożone, wynosi zero. 15. Opłata celna dla norweskiego kodu 2103. 2010 ketchup, wynosi zero. 16. Składnik rolny opłaty celnej dla norweskiego kodu 2103. 9090 pozostałe sosy i przetwory z nich; mieszane przyprawy i mieszane przyprawy korzenne (inne niż ketchup i inne sosy pomidorowe, mąka i mączka z gorczycy oraz gotowa musztarda, majonez, remulady, ostry sos mango) ustala się na podstawie zawartości rzeczywistej zgłaszanej według surowców, do których stosowane jest cło rolne. 17. Składnik rolny opłaty celnej dla norweskiego kodu 2104. 1010 bulion mięsny w hermetycznych pojemnikach jest utrzymany na poziomie 3,14 NOK/kg, obliczany na podstawie składu standardowego (15 kg mięsa wołowego na 100 kg towaru). 18. Składnik rolny opłaty celnej stosowanej do norweskiego kodu 2105. 0010 lody śmietankowe i inne lody jadalne zawierające kakao wynosi NOK/kg 4,12 obliczany na podstawie składu standardowego (35 kg mleka pełnego w proszku na 100 kg towaru). Składnik przemysłowy wynosi 0,38 NOK/kg. 19. Składnik rolny opłaty celnej stosowanej do norweskiego kodu 2105. 0020 lody śmietankowe zawierające tłuszcze jadalne, jest obliczany na podstawie składu standardowego (35 kg mleka pełnego w proszku i 6 kg mrożonych truskawek na 100 kg towaru). Składnik przemysłowy wynosi 0,97 NOK/kg. 20. Składnik rolny opłaty celnej dla norweskiego kodu 2106. 9020 przetwory z soku jabłkowego lub z czarnej porzeczki do produkcji napojów wynosi 9 % ad valorem, a składnik przemysłowy opłaty celnej wynosi 5 % ad valorem. 21. Opłata celna dla norweskiego kodu 2106. 9030 pozostałe przetwory do produkcji napojów, między innymi koncentraty ekstraktów z innych soków, wynosi zero. 22. Składnik rolny opłaty celnej dla norweskiego kodu 2106. 9051 namiastki śmietany (w formie suchego produktu) stanowi stałą stawkę 6,01 NOK/kg. 23. Składnik rolny opłaty celnej dla norweskiego kodu 2106. 9052 namiastki śmietany (w formie płynnej) stanowi stałą stawkę 3,01 NOK/kg. 24. Składnik rolny opłaty celnej dla norweskiego kodu 2106. 9060 tłuszcze zemuglowane i podobne produkty zawierające w masie więcej niż 15 % tłuszczu mlecznego wynosi 2,63 NOK/kg, obliczany na podstawie składu standardowego (20 kg masła na 100 kg towaru). 25. Składnik rolny opłaty celnej stosowany na podstawie składu standardowego (300 kg mleka odtłuszczonego w proszku) do norweskich kodów 3501. 1000 kazeina i 3501. 9010 kazeiniany i inne pochodne, zostaje utrzymany na średnim poziomie 33,75 NOK/kg stosowanym w okresie od lutego 1994 roku do stycznia 1995 roku włącznie. 26. Składnik rolny opłaty celnej dla norweskich kodów 3505. 1001 dekstryny estryfikowane lub eteryfikowane i inaczej modyfikowane skrobie i 3505. 1009 dekstryny i inaczej modyfikowane skrobie (inne niż esteryfikowane lub eteryfikowane) wynosi 8,00 NOK/kg na wniosek podmiotu gospodarczego do właściwej władzy norweskiej. 02/t. 7 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 337 III. Wspólnotowy system przywozu Do obliczania składników rolnych i dodatkowych należności celnych używa się następujących wartości bazowych: — Zboża (pszenica zwyczajna, pszenica durum, żyto, jęczmień i kukurydza) 7,817 ECU/100 kg — Ryż łuskany długoziarnisty 36,33 ECU/100 kg — Mleko pełne w proszku 162,837 ECU/100 kg — Mleko odtłuszczone w proszku 118,800 ECU/100 kg — Masło 235,632 ECU/100 kg — Cukier 46,522 ECU/100 kg. IV. Wznowienie kontyngentów 1. Kontyngenty taryfowe stosowane w 1995 roku na bazie autonomicznej stosuje się wstecznie od dnia 1 stycznia 1996 roku. 2. Z mocą od dnia 1 września 1996 roku Wspólnota otwiera kontyngent roczny w wysokości 5 500 ton na przywóz czekolady i innych przetworów spożywczych zawierających kakao objętych kodem CN 1806 z wyłączeniem podpozycji CN 1806 10 (kakao w proszku zawierające dodatek cukru lub innego środka słodzącego), do których stosuje się stałą stawkę celną 35,15 ECU/100 kg. Niniejsze uzgodnienie nie narusza zasad wywozu z Norwegii do Wspólnoty objętego stawką celną wynikającą z zastosowania wartości bazowych wymienionych w części III. V. Uzgodnienia dodatkowe Obie strony uzgodniły, że przedstawią swoim właściwym władzom, co następuje: a) Stawki referencyjne na mrożone owoce miękkie wymienione w części II ustęp 1 stosowane zgodnie ze wzorcem, zawartością rzeczywistą i składem standardowym, stosuje się z zastrzeżeniem corocznego wspólnego przeglądu dokonanego przed dniem 15 czerwca. W trakcie takiego wspólnego przeglądu brane są pod uwagę ceny rynkowe, sytuacja rynkowa, norweska produkcja i przywozy do Norwegii. Następnie dostosowuje się ceny referencyjne, a w ich rezultacie opłaty celne. b) Stawki referencyjne dla zbóż wymienione w kolumnach zatytułowanych „Wzorzec”, „Zawartość rzeczywista” i „Skład standardowy” stosowane przez Norwegię i wymienione w kolumnach „Wzorzec” i „Skład standardowy” stosowane przez Wspólnotę są korygowane, jeżeli tego wymagają ceny rynkowe, sytuacja rynkowa i/lub istotne zmiany w wymianie. W następstwie dostosowuje się opłaty celne. Przed takim dostosowaniem strony przeprowadzą konsultacje. „Zawartość rzeczywista” c) Stawki referencyjne dla surowców mlecznych, wymienione w kolumnach zatytułowanych stosowane przez Norwegię „Wzorzec”, i wymienione w kolumnach „Wzorzec” i „Skład standardowy” stosowane przez Wspólnotę, są korygowane, jeżeli tego wymagają ceny rynkowe, sytuacja rynkowa i/lub istotne zmiany w obrocie. W następstwie dostosowuje się opłaty celne. Przed takim dostosowaniem strony przeprowadzają konsultacje. „Skład standardowy” i d) Stawki referencyjne dla skrobi i glukozy, wymienione w kolumnach zatytułowanych „Wzorzec”, „Zawartość rzeczywista” i „Skład standardowy” stosowane przez Norwegię i wymienione w kolumnach „Wzorzec” i „Skład standardowy” stosowane przez Wspólnotę, są korygowane, jeżeli tego wymagają ceny rynkowe, sytuacja rynkowa i/lub istotne zmiany w obrocie. W następstwie dostosowuje się opłaty celne. Przed takim dostosowaniem strony przeprowadzają konsultacje. e) Gdyby ujawniły się trudności przy wprowadzaniu kontyngentu dotyczącego czekolady i innych przetworów spożywczych zawierających kakao, wymienionych w części IV, zostają podjęte, w razie potrzeby, właściwe środki chroniące w pełni norweskie interesy. Przed wprowadzeniem w życie tych środków strony przeprowadzają konsultacje. 338 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 02/t. 7 VI. Przyszłe warunki handlu Obie strony uzgodniły, że dołożą wszelkich starań w celu poprawy warunków handlu w przyszłości biorąc pod uwagę stosowne kryteria, jak rozwój obrotów handlowych, wzajemne preferencje stosowane w handlu przetworzonymi produktami rolnymi oraz rozwój rynku i cen surowców. W tym względzie obie strony zgodziły się dążyć do poprawy traktowania preferencyjnego stosownie do Protokołu 3 Porozumienia w sprawie Europejskiego Obszaru Gospodarczego. Ilości, jakie będą brane pod uwagę w ramach przedziałów — mleko i przetwory mleczne % masy tłuszczu z mleka % masy białka mlecz- nego Mleko odtłuszczone w proszku Mleko pełne w proszku Masło 0 — 1,5 1,5 — 3 3 — 6 6 — 9 9 — 12 12 — 18 18 — 26 26 — 40 40 — 55 55 — 70 70 — 85 85 — > 0 — 2,5 2,5 — 6 6 — 18 18 — 30 30 — 60 60 — > 0 — 2,5 2,5 — 6 6 — 18 18 — 30 30 — 60 60 — > 0 — 2,5 2,5 — 12 12 — > 0 — 4 4 — 15 15 — > 0 — 6 6 — 18 18 — > 0 — 6 6 — 18 18 — > 0 — 6 6 — > 0 — 6 6 — > 40 55 70 85 0 14 42 75 146 208 0 14 42 75 146 208 0 12 71 0 10 71 0 9 70 0 0 65 0 50 0 38 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 20 0 0 32 0 0 43 0 0 56 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 3 3 3 3 3 6 0 6 10 0 10 14 0 14 20 2 20 29 29 45 45 63 81 99 117 02/t. 7 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 339 Ilości, jakie będą brane pod uwagę w ramach przedziałów innych niż mleko i przetwory mleczne Przedziały Do zastosowania Skrobia / glukoza 0 — 5 5 — 15 15 — 25 25 — 50 50 — 75 75 — > mąka 0 — 5 5 — 15 15 — 25 25 — 35 35 — 45 45 — 55 55 — 65 65 — 75 75 — > Jaja 0 — 3 3 — 5 5 — 10 10 — 15 15 — 20 20 — 30 30 — 50 50 — > Owoce jagodowe 0 — 3 3 — 5 5 — 10 10 — 15 15 — 20 20 — 30 30 — 50 50 — > Ser 0 — 3 3 — 5 5 — 10 10 — 15 15 — 20 20 — 30 30 — 50 50 — > Mięso 0 — 3 3 — 6 6 — 10 10 — 15 15 — 20 20 — > 12,5 (3,13 NOS + 9,38 PS) 22,5 (5,63 NOS + 16,88 PS) 43,75 (10,94 NOS + 32,81 PS) 68,75 (17,19 NOS + 51,56 PS) 100 (25 NOS + 75 PS) 0 12,5 22,5 32,5 42,5 52,5 62,5 72,5 115 0 4,5 8,75 13,75 18,75 27,5 45 60 0 4,5 8,75 13,75 18,75 27,5 45 60 0 4,5 8,75 13,75 18,75 27,5 45 60 0 5,25 7,5 12,5 17,5 50


title: Δήλωση του Συμβουλίου και των Υπουργών Παιδείας συνελθόντων στο πλαίσιο του Συμβουλίου της 20ής Δεκεμβρίου 1996 για την προστασία των παιδιών και την καταπολέμηση της παιδεραστίας

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
child protection
cooperation policy
education
educational system
sexual offence


title: Regulamento (CE) nº 396/97 do Conselho de 20 de Dezembro de 1996 que reparte entre os Estados-membros as quotas de captura de 1997 para os navios que pescam nas águas da Islândia

eurovoc_concepts:
EU Member State
Iceland
catch quota
fishing area
fishing rights
ship's flag


title: Regulamento (CE) nº 398/97 do Conselho de 20 de Dezembro de 1996 que reparte entre os Estados-membros as quotas de capturas de 1997 para os navios que pescam nas águas da Estónia

eurovoc_concepts:
EU Member State
Estonia
catch quota
fishery management
fishing area
fishing rights


title: Rådets förordning (EG) nr 401/97 av den 20 december 1996 om vissa åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskeresurserna som under år 1997 skall tillämpas på fartyg som för litauisk flagg

eurovoc_concepts:
Lithuania
authorised catch
catch quota
fishery management
fishing area
ship's flag


title: Council Regulation (EC) No 400/97 of 20 December 1996 allocating, for 1997, catch quotas between Member States for vessels fishing in Latvian waters

eurovoc_concepts:
EU Member State
Latvia
catch quota
fishery management
fishing area
fishing rights


title: Council Conclusions of 20 December 1996 on school effectiveness: Principles and strategies to promote success at school

eurovoc_concepts:
backwardness at school
education
educational system
school results
teaching
teaching curriculum