title: POSICIÓN COMÚN (CE) Nº 8/97 aprobada por el Consejo el 16 de diciembre de 1996 con vistas a la adopción de la Directiva 97/.../CE del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se modifica la Directiva 93/6/CEE del Consejo sobre la adecuación del capital de las empresas de inversión y las entidades de crédito, y la Directiva 93/22/CEE del Consejo relativa a los servicios de inversión en el ámbito de los valores negociables

eurovoc_concepts:
committee (EU)
credit institution
exchange of information
financial solvency
securities

formats: html pdfa1b print


title: Azzjoni konġunta tas-16 ta' Diċembru 1996 adottata mill-Kunsill fuq il-bażi tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea li testendi l-mandat mogħti lill-Unità Drogi ta' l-Europol

eurovoc_concepts:
EU police cooperation
Europol
drug addiction
drug traffic
exchange of information
fight against crime

formats: html pdf print

text: 46 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 19/Vol. 1 31996F0748 31. 12. 1996 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 342/4 AZZJONI KONĠUNTA tas-16 ta’ Diċembru 1996 adottata mill-Kunsill fuq il-bażi tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea li testendi l-mandat mogħti lill-Unità Drogi ta’ l-Europol (96/748/JHA) IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, ADOTTA DIN L-AZZJONI KONĠUNTA: Artikolu 1 L-Artikolu 2(2) ta’ l-Azzjoni Konġunta ta’ l-10 ta’ Marzu 1995 għandha tiġi mibdula b’dan li ġej: “2. L-Unità għandha taġixxi bħala grupp mhux operattiv għall- iskambju u analiżi ta’ informazzjoni u tagħrif, hekk kif jaffett- waw tnejn jew aktar Stati Membri, rigward: (a) traffikar illiċitu ta’ drogi, (b) traffikar illiċitu ta’ sustanzi radjoattivi u nukleari, (ċ) reati li jinvolvu networks ta’ immigrazzjoni klandestina, (d) traffikar ta’ bnedmin, (e) traffikar illiċitu ta’ vetturi, flimkien ma’ attivitajiet assoċjati mal-ħasil ta’ flus. l-organizzazzjonijiet kriminali involuti u Għall-iskopijiet bnedmin għandu jkun imfisser fil-Konvenzjoni tal-Europol. ” ta’ din l-Azzjoni Konġunta, traffikar ta’ Artikolu 2 Din l-Azzjoni Konġunta għandha tidħol tal-pubblikazzjoni tagħha fil-Ġurnal Uffiċjali. fis-seħħ fil-ġurnata Magħmula fi Brussel, fis-16 ta’ Diċembru 1996. Għall-Kunsill Il-President M. D. HIGGINS Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u b’mod par- tikolari l-Artikolu K. 3 (2) (b) tiegħu, Waqt li jfakkar l-Azzjoni Konġunta ta’ l-10 ta’ Marzu 1995 adot- tata mill-Kunsill fuq il-bażi ta’ l-Artikolu K. 3 dwar it-Trattat ta’ l-Unjoni Ewropea, li tikkonċerna l-Unità Droga ta’ l-Europol (1), li tat l-Europol biex tmexxi ċerti attivitajiet biex tgħin Stati Membri fil-ġlieda ta’ ċerti tipi ta’ reati transnazzjonali; il-poter lill-Unità Droga ta’ Waqt li jfakkar l-Azzjoni tal-Kunsill tas-26 ta’ Lulju 1995 (2) li tistabbilixxi iffirmata mir- rappreżentanti tal-gvernijiet ta’ l-Istati Membri kollha ta’ l-Unjoni Ewropea; l-Konvenzjoni tal-Europol Waqt li jfakkar li l-Konvenzjoni, fid-dħul fis-seħħ wara adozzjoni mill-Istati Membri kollha, se tipprovdi lill-Europol b’mandat li jes- tendi iżjed mill-mandat preżenti ta’ l-Unità Droga ta’ l-Europol, li tkopri forom oħra ta’ reati transnazzjonali, li jinkludu t-traffikar tal-bnedmin; Waqt li jżomm akkont tax-xewqa espressa mil-Parlament Ewro- pew fir-riżoluzzjonijiet tiegħu tad-19 ta’ Settembru 1996 li jenfasizzaw l-importanza tal-ġlieda kontra t-traffikar tal-bnedmin u jitlob li l-Unità Droga ta’ l-Europol tingħata rwol f’dan il-qasam; Konxju tal-konklużjonijiet adottati mill-Konferenza ta’ Vjenna dwar it-traffikar tan-nisa, li kienet organizzata mill-Kummissjoni Ewropea u mill-Gvern Awstrijak f’Ġunju 1996; Konxju tal-konklużjonijiet adottati mill-Konferenza Dinjija dwar l-Isfruttament Sesswali tat-Tfal għal skop ta’ kummerċ li saret fi Stokkolma bejn is-26 u l-31 t’Awissu 1996; Wara li qabel li jestenda l-mandat ta’ l-Unità Droga ta’ l-Europol biex tinkludi t-traffikar tal-bnedmin, (1) ĠU L 62, tal-20. 1. 1995, p. 8. (2) ĠU C 316, tas-27. 11. 1995, p. 1


title: GEMEINSAMER STANDPUNKT (EG) Nr. 8/97 vom Rat festgelegt am 16. Dezember 1996 im Hinblick auf den Erlaß der Richtlinie 97/.../EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom ... zur Änderung der Richtlinie 93/6/EWG des Rates über die angemessene Eigenkapitalausstattung von Wertpapierfirmen und Kreditinstituten sowie der Richtlinie 93/22/EWG des Rates über Wertpapierdienstleistungen


title: 96/749/JAI: Decisão do Conselho de 16 de Dezembro de 1996 relativa ao acompanhamento da execução dos diplomas aprovados pelo Conselho em matéria de imigração ilegal, readmissão, emprego ilegal de nacionais de países terceiros e cooperação na execução das ordens de expulsão

eurovoc_concepts:
cooperation policy
exchange of information
foreign national
illegal migration
removal
third country


eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
spare part
tariff exemption
two-wheeled vehicle

text: A * A- it -h KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 16. 12. 19% KOM(%)689 cndg. Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) DES RATES zur Ausweitung des mit Verordnung (EWG) Nr. 2474/93 auf Fahrräder mit Ursprung in der Volksrepublik China eingeführten endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter Fahrradteile aus der Volksrepublik China und zur Erhebung des ausgeweiteten Zolls auf derartige gemäß Verordnung (EG) Nr. 703/96 zollamtlich erfaßte Einfuhren (von der Kommission vorgelegt) Begründung 1. Mit Verordnung (EG) Nr. 703/96 leitete die Kommission eine Untersuchung ein, um zu prüfen, ob die auf die Einfuhren von Fahrrädern mit Ursprung in der Volksrepublik China eingeführten Antidumpingzölle durch die Einfuhren von Fahrradteilen mit Ursprung in diesem Land umgangen werden, die zur Montage von Fahrrädern in der Europäischen Gemeinschaft verwendet werden. 2. Die Kommission führte Untersuchungen in den Betrieben von 7 Unternehmen durch. Dabei stellte sie fest, daß es sich in zwei Fällen um Gemeinschaftshersteller und in den übrigen fünf Fällen um Montagebetriebe handelte, die den Antidumpingzoll umgingen. Viele Unternehmen waren nicht zur Mitarbeit bereit. 3. Die Untersuchungen in den Betrieben ergaben, daß die betreffenden Montagebetriebe die Bedingungen nach Artikel 13 erfüllten: sie begannen mit ihren Montagevorgängen nach der Einleitung der ursprünglichen Antidumpinguntersuchung oder weiteten diese Vorgänge seitdem erheblich aus; 60 v. H. des Gesamtwerts der Teile der montierten Ware erwiesen sich als Erzeugnisse chinesischen Ursprungs; die Wertsteigerung bei den eingeführten Teilen lag unter 25 v. H. ; es lagen Beweise dafür vor, daß die Abhilfewirkung des Zolls untergraben wurde (Die nichtgedumpten Ausfuhrpreise der chinesischen Fahrräder im ursprünglichen Untersuchungszeitraum wurden durch die Verkaufspreise der montierten Fahrräder durchschnittlich um 14,5 % unterboten); und es lagen Beweise für Dumping im Vergleich zu den in der Ausgangsuntersuchung ermittelten Normalwerten vor (die ermittelten Dumpingspannen schwankten zwischen 16 und 53 %). 4. Die Kommission unterrichtete die interessierten Parteien über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Ausweitung des ursprünglichen Antidumpingzolls zu empfehlen. 5. Die mündlichen und schriftlichen Sachäußerungen der Parteien wurden geprüft und die Feststellungen der Kommission gegebenenfalls geändert. 6. Nach Konsultation des Beratenden Ausschusses schlägt die Kommission gemäß den Artikeln 13, 14 und 15 der Grundverordnung vor, den Antidumpingzoll von 30, 6 %, der auf Fahrräder mit Ursprung in China erhoben wird, auf wesentliche Fahrradteile auszudehnen, die ihren Ursprung in China haben oder aus China versandt werden, sofern nicht nachgewiesen werden kann, daß es sich um Erzeugnisse mit Ursprung in anderen Ländern als China handelt. 7. Als wesentliche Fahrradteile gelten fertige Rahmen und Gabeln, Schaltsysteme, Bremssysteme, vormontierte Lenker und vollständige Räder. 8. Der Antidumpingzoll soll nicht auf solche Einfuhren ausgeweitet werden, bei denen keine Umgehung vorliegt. / Verordnung (EG) Nr. des Rates vom zur Ausweitung des mit Verordnung (EWG) Nr. 2474/93 auf Fahrräder mit Ursprung in der Volksrepublik China eingeführten endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter Fahrradteile aus der Volksrepublik China und zur Erhebung des ausgeweiteten Zolls auf derartige gemäß Verordnung (EG) Nr. 703/96 zollamtlich erfaßte Einfuhren DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern1, insbesondere auf die Artikel 13 und 14, auf Vorschlag der Kommission nach Konsultationen im Beratenden Ausschuß, in Erwägung nachstehender Gründe: 1 ABl. Nr. L 56 vom 6. 3. 1996, S. 1 ; h A. VERFAHREN ( 1 ) Mit Verordnung (EG) Nr. 703/962 leitete die Kommission eine Untersuchung ein, um zu prüfen, ob die Antidumpingzölle, die mit Verordnung (EWG) Nr. 2474/93 des Rates vom 8. September 19933 auf die Einfuhren von Fahrrädern mit Ursprung in der Volksrepublik China eingeführt wurden, durch die Einfuhren von Teilen umgangen werden, die ihren Ursprung in diesem Land haben und zur Montage von Fahrrädern in der Gemeinschaft verwendet werden; gleichzeitig wies sie die Zollbehörden gemäß Artikel 14 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 384/96 an, die Einfuhren von Fahrradrahmen, -gabeln, -feigen und -naben, bei denen es sich um die wesentlichen Teile eines Fahrrads handelt, zollamtlich zu erfassen. (2) Diese Untersuchung betraf die Einfuhr von Fahrradteilen und Fahrradzubehör aus der Volksrepublik China zwecks Montage von Fahrrädern in der Europäischen Gemeinschaft. Diese Waren werden derzeit den KN-Codes 8714 91 10 bis 8714 99 90 zugewiesen. Die Kommission unterrichtete die Vertreter der Volksrepublik China offiziell (3) über die Einleitung der Untersuchung und versandte Fragebogen an die im Antrag genannten betroffenen EG-Unternehmen sowie an andere EG-Unternehmen, die sich bei der Kommission selbst meldeten oder im weiteren Verlauf des Verfahrens vom Antragsteller angegeben wurden. 2 ABl. Nr. L 98 vom 1 9. 4. 1996, S. 3. 3 ABl. Nr. L 228 vom 9. 9. 1993, S. 1. 2 (4) Die Untersuchung betraf den Zeitraum vom 1. April 1995 bis 31. März 1996. (5) Die Kommission erhielt vollständige Antworten von folgenden der Unternehmen, die bereits im Antrag genannt bzw. zu einem späteren Zeitpunkt vom Antragsteller angegeben wurden oder die sich innerhalb der in Verordnung (EG) Nr. 703/96 gesetzten 40-Tage-Frist selbst meldeten: -Helmig, Overath, Deutschland, -Moore Large & Co, Derby, Vereinigtes Königreich, -One + One, Oostvoorne, Niederlande, -Promiles, Villeneuve d! Ascq, Frankreich, -Reece, Birmingham, Vereinigtes Königreich, -Splendor, Naninne, Belgien, -Starway, Luynes, Frankreich, -Tandem, Brigg, Vereinigtes Königreich. Die Kommission holte alle für notwendig erachteten Informationen ein und führte Untersuchungen in den Betrieben der vorgenannten Unternehmen durch. Nach den Feststellungen der Kommission handelte es sich bei Tandem und Promiles um echte Gemeinschaftshersteller, bei Helmig dagegen um einen Einführer. Die Unternehmen wurden angehört, sofern sie innerhalb der in Verordnung (EG) (6) Nr. 703/96 gesetzten Frist einen entsprechenden Antrag stellten. Folgende Gemeinschaftshersteller beantragten gemäß Artikel 13 Absatz 4 der (7) Grundverordnung die Erteilung einer Bescheinigung, aus der hervorgeht, daß ihre Einfuhren keine Umgehung darstellen: -Batavus, Niederlande, -BH, Spanien, -Cyclcurope, Frankreich, -Dawes, Vereinigtes Königreich, -Promiles, Frankreich, -Hercules, Deutschland, -Mercier, Frankreich, -MICMO, Frankreich, -Raleigh, Vereinigtes Königreich, -Tandem, Vereinigtes Königreich. Folgende Unternehmen meldeten sich nach Ablauf der in Verordnung (EG) Nr. (8) 703/96 gesetzten 40-Tage-Frist und beantragten ebenfalls eine solche Bescheinigung: -Büchel, Deutschland, -Horlacher, Deutschland, -Monark Crescent, Schweden, -Pantherwerke, Deutschland, -Quantum, Frankreich, -PRO-FIT Sportartikel GMbH, Deutschland, -Tekno Cycles, Frankreich, -TNT, Spanien. B. GEGENSTAND DER UNTERSUCHUNG (9) Gemäß Artikel 13 Absätze 1 und 2 können geltende Antidumpingzölle auf die Einfuhren von Teilen aus dem betroffenen Drittland ausgeweitet werden, das heißt, diese Teile können entweder ihren Ursprung in diesem Land haben oder aus diesem Land versandt werden. Daher erhielten diejenigen interessierten Parteien, die die betreffenden Teile aus China einführten, Gelegenheit nachzuweisen, daß die aus China versandten Teile möglicherweise nicht chinesischen Ursprungs waren. Die Untersuchung erstreckte sich auf Fahrradteile, die aus China in die Europäische Gemeinschaft eingeführt und dort zu fertigen Fahrrädern montiert wurden, welche für den Verkauf in der Europäischen Gemeinschaft bestimmt waren; dies erfolgte unter derartigen Bedingungen, daß nach den Behauptungen des Antragstellers die Kriterien nach Artikel 13 Absatz (1) und Absatz (2) Buchstaben a), b) und c) der Grundverordnung erfüllt sind. C. UNTERSUCHUNGSERGEBNISSE 1. Art der Umgehung (10) Vier der acht unter Randnummer 5 genannten Unternehmen waren Montagebetriebe, die im Untersuchungszeitraum bei den Herstellern in China fast vollständige Fahrräder in Teilen orderten. Beim Versand dieser Waren stellten die Lieferanten sicher, daß die für ein und denselben Montagebetrieb bestimmten Teile in verschiedenen Containern verladen, zu verschiedenen Zeitpunkten versandt und teilweise in verschiedenen Häfen entladen wurden. Durch dieses recht kostspielige Verfahren, das mit einem erheblichen ist, vermieden die Montagebetriebe, daß die eingeführten Teile gemäß der Allgemeinen Vorschrift 2 a) für die Auslegung der Kombinierten Nomenklatur des Gemeinsamen Zolltarifs (nachstehend "GZT" genannt) als fertige Fahrräder eingereiht wurden, auf die der Antidumpingzoll erhoben worden wäre. logistischen Mehraufwand verbunden Ein unter Randnummer 5 genanntes Unternehmen wandte das obenbeschriebene Verfahren für rund 75 % aller Fahrräder an, die es im Untersuchungszeitraum montierte. Während dieser Zeit änderte es jedoch seine Bezugsquellen und ging am Ende des Untersuchungszeitraums dazu über, bei der Montage dieser Fahrräder zu mehr als 40 v. H. Teile nichtchinesischen Ursprungs zu verwenden, die es entweder direkt bei den Herstellern in den betreffenden Drittländern oder von Tochtergesellschaften dieser Hersteller in der Gemeinschaft kaufte (siehe Randnummer 17). Um zu verhindern, daß bestimmte teilmontierte Fahrräder nicht gemäß der Allgemeinen Vorschrift 3 b) für die Auslegung der Kombinierten Nomenklatur des GZT als fertige Fahrräder eingereiht wurden, ersuchten mehrere Montagebetriebe die nationalen Zollbehörden um verbindliche Zolltarifauskünfte; gemäß den daraufhin erteilten Zolltarifauskünften waren die betreffenden Baugruppen als Teile einzureihen, so daß die vorgenannten Montagebetriebe offiziell die Gewißheit hatten, daß der Antidumpingzoll nicht auf diese Baugruppen erhoben werden würde. 2. Voraussetzungen nach Artikel 13 (i) Veränderung des Handelsgefüges (11) Zwischen 1992 und dem Untersuchungszeitraum verringerten sich die Einfuhren von Fahrrädern aus der Volksrepublik China in die Gemeinschaft um 1,5 Mio. Stück, d. h. um mehr als 98 %. , während sich beispielsweise die Einfuhren fertiger Fahrradrahmen, des wichtigsten von den Montagebetrieben eingeführten Fahrradteils, im gleichen Zeitraum um rund 521. 000 Stück, d. h. um 146 % erhöhten. Diese Substitution wird durch in den Betrieben die Angaben bestätigt, die während der Kontrollbesuche zusammengetragen wurden: Danach erhöhte sich die Zahl der Fahrräder, die die fünf untersuchten Montagebetriebe - unter Rückgriff auf das unter Randnummer 10 beschriebene Verfahren - aus Baugruppen aus der Volksrepublik China montierten, um 80 % was allein bei diesen Betrieben zwischen 1992 und dem Untersuchungszeitraum einem Anstieg um 110. 000 Stück entspricht. (ii) Fehlen einer hinreichenden Begründung oder wirtschaftlichen Rechtfertigung (12) Zwei untersuchte Unternehmen behaupteten, sie hätten mit der Fahrradmontage in der Gemeinschaft nicht wegen der Einführung der Antidumpingzölle, sondern vielmehr deswegen begonnen, weil die Präferenzzölle für Fahrräder mit Ursprung in China im Rahmen des Allgemeinen Präferenzsystems zugunsten von Entwicklungsländern für die Jahre 1991 und 1992 zum Jahresende ausgesetzt wurden. Dieses Argument ist jedoch nicht überzeugend. Die unter Randnummer 10 beschriebenen Liefervereinbarungen sind kostspielig und mit einem erheblichen logistischen Mehraufwand verbunden, der wirtschaftlich zur Inanspruchnahme der APS-Präferenzzölle bis zu deren Aussetzung nicht notwendig war. Angesichts der Höhe der Dumpingspannen bei den Montagebetrieben, des Zeitpunkts der Aufnahme der Montagevorgänge, des Produktionsvolumens, der Kaufvereinbarungen und der geringen Wertsteigerung ist vielmehr der Schluß zu ziehen, daß es sowohl bei diesen Unternehmen als auch im Falle der drei anderen Montagebetriebe gemäß Artikel 13 der Grundverordnung außer der Einführung des Antidumpingzolls keine hinreichende Begründung oder wirtschaftliche Rechtfertigung für die betreffenden Vorgänge gab. (Hi) Aufnahme oder erhebliche Ausweitung der Montagevorgänge (13) Alle fünf betroffenen Unternehmen begannen mit ihren Montagevorgängen bzw. mit der Einfuhr von Fahrradteilen aus China zwecks Montage in der Gemeinschaft seit 1992-93 (Zeitpunkt der Ausgangsuntersuchung) oder weiteten diese Vorgänge bzw. Einfuhren seitdem erheblich aus. (iv) 60 v. H. des Gesamtwerts der Teile der montierten Ware (14) Die Untersuchung ergab, daß bei den fünf Montagebetrieben, die fast vollständige Bausätze für Fahrräder in der Volksrepublik China orderten, alle Teile dieser Bausätze aus China versandt wurden. Drei dieser Unternehmen bestätigten, daß alle aus China eingeführten Teile chinesischen Ursprungs waren, wie dies in den Zollanmeldungen auch angegeben wurde. Die beiden anderen Montagebetriebe behaupteten, mehr als 40 v. H. der Teile, die zur Montage von Fahrrädern aus diesen Bausätzen verwendet wurden, hätten ihren Ursprung in anderen Ländern. Die Untersuchung ergab jedoch, daß die von diesen beiden Unternehmen georderten Bausätze aus China versandt wurden und daß bei der Montage von Fahrrädern aus diesen Bausätzen nur in begrenztem - genauer gesagt geringfügigem - Maße Teile mit Ursprung in der EG verwendet wurden. (15) Für einige aus China versandte Teile legten diese beiden Montagebetriebe beim Zoll chinesische Ursprungszeugnisse nach Formblatt A vor, um für die unter das APS fallenden chinesischen Waren die Präferenzbehandlung in Anspruch zu nehmen; die übrigen aus China versandten Waren wurden dagegen als Ursprungserzeugnisse anderer Länder angemeldet, so daß in diesem Fall der normale Drittlandszoll erhoben wurde. Zu den aus China versandten Teilen, die ihren Ursprung angeblich nicht in China hatten, ist darauf hinzuweisen, daß die Montagebetriebe nicht in der Lage waren, der Kommission den nichtchinesischen Ursprung dieser Teile nachzuweisen. Obwohl diesen beiden Unternehmen Fristverlängerungen um Nachweise wie Ursprungszeugnisse, Rechnungen der Hersteller und Frachtpapiere beizubringen, konnten sie bei den Kontrollbesuchen vor Ort keine Beweise dafür vorlegen, daß die Teile denjenigen Ursprung hatten, der auf den Rechnungen ihrer chinesischen Lieferanten und auf den Einfuhranmeldungen angegeben worden war. Die Kontrollbesuche vor Ort ergaben, daß die beiden Unternehmen vollständige Räder einführten, die in der Volksrepublik China montiert wurden. Diese Räder wurden jedoch auf den Rechnungen der Lieferanten als Schläuche, Reifen, Felgen, Naben, Freilaufzahnkränze usw. mit Ursprung in unterschiedlichen Ländern ausgewiesen und bei der Einfuhr folglich als einzelne Teile mit jeweils spezifischem Ursprung angemeldet. eingeräumt wurden, Mangels gegenteiliger Beweise konnten die Kommissionsdienststellen daher nur zu dem Schluß kommen, daß alle aus China versandten Teile ihren Ursprung in diesem Land hatten und daß unter diesen Umständen die Teile mit Ursprung in China 60 v. H. oder mehr des Gesamtwertes der Teile ausmachten, die zur Montage von Fahrrädern aus diesen Teilen verwendet wurden. ( 16) Außerdem ergaben die Kontrollbesuche vor Ort, daß die beiden Unternehmen für identische Teile von Bausätzen, die aus China versandt wurden, ohne ersichtlichen Grund je nach Sendung einen unterschiedlichen Warenwert angaben. Durch diese "schwankenden Preise" konnte der Wert der betreffenden Teile nicht genau ermittelt werden. (17) Ein Montagebetrieb, der im Untersuchungszeitraum für rund 75 % seiner Fahrradproduktion Bausätzc aus China verwendete, wies nach, daß er bei der Montage der restlichen 25 % seiner Fahrräder zu mehr als 40 v. H. Teile mit Ursprung in anderen Ländern als China verwendete. Am Ende des Untersuchungszeitraums (März 1996) begann dieses Unternehmen damit, bei der Montage von Fahrrädern, die zuvor aus Bausätzen aus China montiert wurden, Teile nichtchinesischen Ursprungs zu verwenden, die es direkt von den Herstellern oder deren Tochtergesellschaften in der Gemeinschaft kaufte (siehe Randnummer 10). Bezüglich dieser Fahrräder konnte dieser Montagebetrieb beim Kontrollbesuch nachweisen, daß die Modelle, die zwischen März und Oktober 1996 auf diese Weise montiert wurden, zu mehr als 40 v. H. aus Teilen mit Ursprung in anderen Ländern als der Volksrepublik China bestanden. Daher stellten die Kommissionsdienststellen fest, daß dieser Montagebetrieb, obwohl zunächst 75 % seiner Produktion im Untersuchungszeitraum zu mehr als 60 v. H. aus Teilen mit Ursprung in der Volksrepublik China bestand, durch den Kauf von Teilen nichtchinesischen Ursprungs den Anteil der chinesischen Waren ab März 1996 auf unter 60 v. H. des Gesamtwerts der Teile der montierten Ware verringerte. (v) 25 v. H. -Regel in bezug auf die Wertsteigerung bei den eingeführten Teilen (18) Bei allen fünf betroffenen Unternehmen schwankte der Wert, der den eingeführten Teilen in der Europäischen Gemeinschaft hinzugefügt wurde, je nach Modell lediglich zwischen 10 und 16 v. H. der Herstellungskosten eines vollständigen Fahrrads und lag damit weit unter der 25 v. H. -Schwelle in Artikel 13 Absatz 2 Buchstabe b). 10 3. Untergrabung der Abhilfewirkung des Zolls und Beweise für Dumping (i) Untergrabung der Abhilfewirkung (19) Zur Prüfung der Frage, ob die Abhilfewirkung des Antidumpingzolls durch die Verkaufspreise untergraben wurde, verglich die Kommission die Verkaufspreise der Fahrräder, die in der Gemeinschaft aus chinesischen Fahrradteilen montiert und im Untersuchungszeitraum von den kooperierenden Montagebetrieben in der Gemeinschaft verkauft wurden ("montierte Fahrräder"), mit den "nichtgedumpten" Ausfuhrpreisen der chinesischen Fahrräder im ursprünglichen Untersuchungszeitraum (d. h. tatsächliche Ausfuhrpreise, verzollt, zuzüglich Antidumpingzoll). (20) Dabei wurden nach genau derselben Methode wie in der Ausgangsuntersuchung jeweils identische oder vergleichbare Gruppen von Fahrrädern verglichen. Für jede Gruppe wurden gewogene Durchschnittspreise ermittelt und Preisberichtigungen vorgenommen, damit der Vergleich auf der gleichen Handelsstufe, auf der gleiche Nettopreis-Grundlage und unter Zugrundelegung vergleichbarer Lieferbedingungen durchgeführt wurde. Anschließend wurde bei jeder Gruppe geprüft, ob die im ursprünglichen nichtgedumpten Ausfuhrpreise der chinesischen Fahrräder Untersuchungszeitraum durch die Verkaufspreise der montierten Fahrräder unterboten in welchem Maße die Abhilfewirkung des Zolls wurden. Um festzustellen, durchschnittlich untergraben wurde, wurde die Summe der Preisunterbietungsspannen bei den Gruppen, bei denen eine Untergrabung der Abhilfe Wirkung festgestellt wurde, als Prozentsatz des in der Ausgangsuntersuchung ermittelten gesamten nichtgedumpten Einfuhrwerts (cif frei Grenze der Gemeinschaft) aller in den Vergleich einbezogener chinesischer Fahrräder ausgedrückt. H Was die zum Vergleich herangezogenen Gruppen anbetrifft, so entfielen 77 % des gesamten Verkaufsvolumens der betroffenen Montagebetriebe auf Modelle, die mit den im ursprünglichen Untersuchungszeitraum exportierten Modellen identisch waren, so daß diese Modelle für den Vergleich herangezogen wurden. Bei mehr als 90 % der für den Vergleich herangezogenen Verkäufe wurde eine Unterbietung der nichtgedumpten Ausfuhrpreise im ursprünglichen Untersuchungszeitraum festgestellt. Insgesamt ergab der Vergleich, daß die nichtgedumpten Ausfuhrpreise der (21) im ursprünglichen Untersuchungszeitraum durch die chinesischen Fahrräder Verkaufspreise der montierten Fahrräder um durchschnittlich 14,5 % unterboten wurden. (22) Die Untergrabung der Abhilfewirkung des Antidumpingzolls durch die Verkaufsmengen zeigt sich eindeutig darin, daß die Einfuhren chinesischer Fahrräder im ursprünglichen Untersuchungszeitraum nach den Feststellungen unter Randnummer 11 weitgehend durch die Einfuhren von Fahrradrahmen mit Ursprung in China ersetzt wurden. Da viele Montagebetriebe nicht zur Mitarbeit bereit waren (siehe Randnummer 25), lagen keine genauen Angaben darüber vor, wie viele in der Gemeinschaft montierte Fahrräder insgesamt verkauft wurden. Allerdings machten nach den Feststellungen der Kommission im allein die Fahrräder, die die wenigen kooperierenden Montagebetriebe Untersuchungszeitraum verkauften, bereits 24 % der Verkäufe vergleichbarer chinesischer Fahrräder im ursprünglichen Untersuchungszeitraum aus, obwohl auf diese der kooperierenden Umgehungsuntersuchung nur 13% der Gesamteinfuhren von Fahrradrahmen mit Ursprung in China entfielen. Somit untermauern die Angaben über die kooperierenden Montagebetriebe eindeutig die Schlußfolgerung, daß die Verkäufe von Fahrrädern, die in der Gemeinschaft aus Teilen aus China montiert werden, die Einfuhren fertiger Fahrräder aus China weitgehend ersetzt haben. Untersuchungszeitraum Montagebetriebe im 12 (23) Daher wird festgestellt, daß die Verkäufe von Fahrrädern, die in der Gemeinschaft aus Teilen mit Ursprung oder Herkunft in China montiert wurden, die Abhilfewirkung der betreffenden Antidumpingmaßnahmen sowohl durch die Verkaufspreise als auch durch die Verkaufsmengen untergruben. (ii) Beweise für Dumping (24) Die Dumpingspannen wurden bei allen Montagebetrieben anhand der am meisten verkauften Modelle ermittelt, auf die 50 bis 100 % des Gesamtumsatzes entfielen4. Diese (d. h. Modelle wurden unter Zugrundelegung der bekannten acht Kriterien Fahrradkategorie, Material des Rahmens, Zahl der Schaltungen, Kettenschaltung, Tretlager, Schalthebel, Bremssysteme und Naben) auf einer möglichst angemessenen (in der zuvor Grundlage mit den Ausgangsuntersuchung diente Taiwan als Vergleichsland). ermittelten Normalwerten verglichen Da die Normalwerte für die betroffenen Ausführer auf der Stufe fob Taiwan ermittelt worden waren, mußten die Wiederverkaufspreise in der EG auf ein vergleichbares Niveau gebracht werden. Somit wurde der Vergleich auf der Stufe fob-China/fob-Taiwan durchgeführt. Bei den betroffenen Unternehmen wurden Dumpingspannen zwischen 16 und 53 % festgestellt. 4. Nichtkooperierende Montagebetriebe (25) In Anbetracht der unter Randnummer 11 beschriebenen beträchtlichen Veränderung des Handelsgefüges und der mangelnden Kooperationsbereitschaft vieler Unternehmen gibt es keinen Grund zu der Annahme, daß die nichtkooperierenden Unternehmen in geringerem Maße zur Umgehung der geltenden Antidumpingzölle beitrugen als die kooperierenden Unternehmen. Bei einem Unternehmen wurde beim Vergleich nur der Umsatz aus den Verkäufen montierter Fahrräder an unabhängige Unternehmen zugrunde gelegt, da dieses Unternehmen der Kommission keine ausreichend genauen Angaben vorlegen konnte, um einen eindeutigen Zusammenhang zwischen den Verkäufen an die geschäftlich verbundenen Unternehmen und den Verkäufen an die Endabnehmer herzustellen. 13 Der Antidumpingzoll sollte daher nicht nur auf die kooperierenden, sondern auch auf die nichtkooperierenden Unternehmen ausgeweitet werden. Andernfalls besäßen die nichtkooperierenden Unternehmen einen Vorteil - ein Paradox, das im Bereich der Umgehung noch unhaltbarer wäre als in einem normalen Dumpingfall. Allerdings ist sicherzustellen, daß die Maßnahmen nur für die Einfuhren von Teilen gelten, die Unternehmen montieren, die den Tatbestand der Umgehung erfüllen. D. VORGESCHLAGENE MASSNAHMEN 1. Art der Maßnahmen: Ausweitung des Zolls (26) Aufgrund der Feststellungen der Kommission sollte der Antidumpingzoll von 30,6%, der derzeit auf vollständige Fahrräder erhoben wird, auf bestimmte Fahrradteile ausgeweitet werden, die ihren Ursprung in China haben oder aus diesem Land versandt werden, wobei diejenigen Teile auszunehmen sind, die ihren Ursprung nachweislich nicht in China haben. ergab, daß Montagebetriebe normalerweise vormontierte, Die Untersuchung vorbehandelte oder bereits mit Farbe versehene Teile einführen. Dagegen behandeln die Gemeinschaftshersteller in der Regel die von ihnen eingeführten Teile selbst bzw. versehen sie selbst mit Farbe und führen keine vormontierten Fahrräder ein. So die beispielsweise die Montagebetriebe importieren Gemeinschaftshersteller dagegen nur Felgen und Naben. vollständige Räder, 14 (27) Um weitgehend auszuschließen, daß Einfuhren - insbesondere von nicht wesentlichen Teilen - betroffen werden, bei denen der Tatbestand der Umgehung nicht erfüllt ist, sollte der Zoll nur auf die wesentlichen Teile ausgeweitet werden (siehe Spalte I der nachstehenden Tabelle), d. h. : -mit Farbe versehene oder elektrolytisch oxidierte oder polierte und/oder lackierte Rahmen (auch mit montierten Bremsen und Schaltungen), - mit Farbe versehene oder elektrolytisch oxidierte oder polierte und/oder lackierte Gabeln (auch mit montierten Bremsen), - vormontierte Räder (auch mit Schläuchen, Reifen und Zahnkränzen), -vormontierte Lenker (wenn sie mit montiertem Lenkstangenschaft, montierter Bremse und/oder montiertem Schalthebel gestellt werden), -vollständige Schaltsysteme (d. h. vordere und hintere Kettenschaltung, Tretlager und Freilaut), -vollständige Bremssysteme (d. h. Bremsen und Bremshebel). 15 Ware KN-Code Ausweitung Zollamtliche Zollerhebung der Erfassung nach Maßnahmen I Rahmen 8714 91 10 mit Farbe versehen oder elektrolytisch X oxidiert oder poliert und/oder lackiert andere 8714 91 30 mit Farbe versehen oder elektrolytisch X oxidiert oder poliert und/oder lackiert andere 871492 10 8714 93 10 Gabeln Felgen Naben zollamtlicher Erfassung III X X II X X X X Schaltsysteme ex 8714 99 50 8714 99 50 8714 96 30 8714 93 90 Bremssysteme ex 8714 94 30 8714 94 30 8714 94 90 vollständige Räder ex 8714 99 90 Lenker ex 8714 99 10 X V X X 16 2. Erhebung des Zolls auf die zollamtlich erfaßten Einfuhren (28) Bei den gemäß Verordnung (EG) Nr. 703/96 der Kommission zollamtlich erfaßten Einfuhren sollte der Zoll nur auf diejenigen Teile erhoben werden, die auch unter Randnummer (27) aufgeführt sind. (29) Diejenigen Unternehmen, die gemäß den Feststellungen unter Randnummer (32) vom dem ausgeweiteten Zoll befreit werden, sollten auch von dem Zoll auf die zollamtlich erfaßten Einfuhren befreit werden. E. BEFREIUNG VOM AUSGEWEITETEN ZOLL (30) Gemäß Artikel 13 Absatz 4 der Grundverordnung ist der ausgeweitete Zoll nicht auf die Waren zu erheben, denen eine Bescheinigung beigefügt ist, aus der hervorgeht, daß die Einfuhr der Waren keine Umgehung darstellt. In den Fällen, in denen während der Umgehungsuntersuchung eine entsprechende Genehmigung erteilt wurde, sollte der Zoll nicht auf die gemäß Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 703/96 zollamtlich erfaßten Einfuhren erhoben werden. (31) Die Erteilung solcher Bescheinigungen muß im voraus von der Kommission bzw. , bei Ausweitung der Maßnahmen, vom Rat genehmigt werden. Eine Genehmigung kann nur nach genauer Prüfung der Sachlage erteilt werden. 17 (32) Die unter Randnummer (7) genannten Unternehmen stellten nach der Einleitung der Untersuchung bei der Kommission Anträge auf Erteilung solcher Bescheinigungen. Diese Anträge gingen innerhalb der Frist ein, innerhalb deren sich die betroffenen Parteien gemäß der Verordnung (EG) Nr. 703/96 selbst melden konnten. Bei den meisten dieser Antragsteller handelt es sich um Gemeinschaftshersteller, die in den vorausgegangenen Untersuchungen zum Wirtschaftszweig der Gemeinschaft gehörten. Bei denjenigen Unternehmen, die nicht an der Ausgangsuntersuchung beteiligt waren, konnte den in den Betrieben überprüften Antworten auf den Fragebogen entnommen werden, daß es sich um Gemeinschaftshersteller handelt. Daher sollte der für Fahrräder aus China geltende Antidumpingzoll nicht auf die Einfuhren wesentlicher Fahrradteile ausgeweitet werden, die diese Unternehmen verwenden. Die Kommission hält es ebenfalls für angemessen, den für Fahrräder aus China geltenden Antidumpingzoll nicht auf diejenigen Teile auszuweiten, die von dem Unternehmen verwendet werden, das den Anteil chinesischer Teile seit März 1996 auf unter 60 v. H. reduziert hat (siehe Randnummer 10 und 17), da bei diesem Unternehmen ab diesem Zeitpunkt der Tatbestand der Umgehung nicht mehr erfüllt war. (33) Auch die unter Randnummer (8) genannten Unternehmen, die sich nach Ablauf der vorgenannten in Verordnung (EG) Nr. 703/96 gesetzten Frist bei der Kommission meldeten, beantragten die Erteilung der obengenannten Bescheinigungen. In Artikel 13 Absatz 4 der Grundverordnung ist keine Frist für die Stellung von Anträgen auf Erteilung solcher Bescheinigungen festgesetzt. Die Kommission sandte diesen Unternehmen unmittelbar nach Eingang der Anträge Fragebogen zu, konnte allerdings bisher noch nicht prüfen, ob es sich bei diesen Unternehmen um Montagebetriebe oder Einführer handelt und ob die Vorgänge, für die die eingeführten Waren verwendet werden, unter Artikel 13 Absatz 2 der Grundverordnung fallen. Im übrigen kann in diesem Verfahren nicht ausgeschlossen werden, daß nach der Ausweitung der Maßnahme weitere Unternehmen die Erteilung einer entsprechenden Bescheinigung beantragen. 18 (34) Um trotz des späten Zeitpunkts der Antragstellung zu gewährleisten, daß die betroffenen Parteien, die den Antidumpingzoll nicht umgehen, vom ausgeweiteten Zoll auf die Einfuhren von Fahrradteilen ordnungsgemäß befreit werden, sollte der Erlaß dieser Verordnung die Kommission nicht daran hindern, vorliegende oder künftige Anträge zwecks Genehmigung einer Zollbefreiung zu prüfen. Die Unternehmen, die die Bescheinigungen während dieser Umgehungsuntersuchung beantragten, sollten gegebenenfalls mit Wirkung vom Zeitpunkt der Einleitung dieser Untersuchung vom Zoll befreit werden. Die Unternehmen, die entsprechende Anträge nach Ausweitung des Zolls stellen, sollten gegebenenfalls nur mit Wirkung vom Zeitpunkt der Antragstellung befreit in den Fällen werden. Gleichzeitig sicherzustellen, in denen die Überprüfung eines Unternehmens ergibt, daß der Tatbestand der Umgehung erfüllt ist (siehe Randnummer 43). ist die Erhebung des ausgeweiteten Zolls (35) In Artikel 13 Absatz 4 der Grundverordnung ist das Verfahren für die Erteilung der Genehmigungen und die anschließende Ausstellung der Bescheinigungen nicht im einzelnen geregelt. Daher in einer Kommissionsverordnung genaue Durchführungsbestimmungen für das Befreiungssystem festgelegt werden. Dazu ist folgendes anzumerken: sollten (36) Die Erteilung einer Genehmigung setzt voraus, daß die Waren nicht für einen Montagevorgang verwendet werden, bei dem der Tatbestand der Umgehung gemäß Artikel 13 Absatz 2 der Grundverordnung erfüllt ist. In den Fällen, in denen die Montagebetriebe die Waren nicht direkt einführen, muß daher ein Verfahren festgelegt werden, um prüfen zu können, ob mit den Einfuhren wesentlicher Fahrradteile eine Umgehung bezweckt wird. 19 (37) Dazu sollte der Mechanismus für die Kontrolle der Endverwendung, der im in Artikel 82 der Verordnung (EWG) Nr. 2913/925 (Zollkodex der Zollrccht Gemeinschaften) und in Artikel 291 ff der Verordnung (EWG) Nr. 2454/936 (Durchführungsbestimmungen) vorgesehen ist, im Rahmen der Rechtsvorschriften zur Bekämpfung der Umgehung sinngemäß auf die Erteilung von Genehmigungen für die Ausstellung von Bescheinigungen gemäß Artikel 13 Absatz 4 der Grundverordnung angewandt werden. (38) Bei folgenden Endverwendungen ist eine Befreiung vom Antidumpingzoll gerechtfertigt: (i) Montagevorgänge, bei denen der Tatbestand der Umgehung nicht erfüllt ist, und (ii) die Verwendung wesentlicher Fahrradteile in geringen Mengen durch Kleinunternehmen (insbesondere als Ersatzteile), bei der davon ausgegangen wird, daß keine Umgehung vorliegt. Im letztgenannten Fall sind die Einfuhren wesentlicher Fahrradteile nämlich wirtschaftlich kaum von Bedeutung und dürften die Abhilfewirkung des bestehenden Zolls durch die Zahl der Fahrräder, die aus solchen eingeführten Teilen hergestellt werden könnten, nicht untergraben (Artikel 13 Absatz 2) Buchstabe c) der Grundverordnung). Damit zwischengeschaltete Unternehmen, die die wesentlichen Fahrradteile nicht direkt einführen, diese Teile von Ein!uhrern kaufen und an Montagebetriebe verkaufen können, die den Antidumpingzoll nicht umgehen, sollten die entsprechenden Vorgänge ebenfalls im Rahmen des Systems der Kontrolle der Endverwendung überwacht werden. 5 ABI. Nr. L 302 vom 19. 10. 1992, S. 1. 6 ABI. Nr. L 253 vom 11. 10. 1993, S. 1. 20 (39) Schließlich sollte das System auch die Möglichkeit geben, die direkten Einfuhren von Unternehmen, die den Antidumpingzoll nicht umgehen, vom ausgeweiteten Zoll zu befreien. (40) Damit das Befreiungssystem bei Bedarf angepaßt werden kann, sollte die Kommission mit der Festlegung und Anwendung des Systems innerhalb eines vom Rat festgelegten Rahmens und nach Konsultation des Beratenden Ausschusses beauftragt werden. (41) Angesichts der vorliegenden und künftigen Anträge auf Erteilung der obengenannten Bescheinigungen sollte die Kommission im Rahmen dieses Systems nach Prüfung der genannten Anträge eine Liste der Unternehmen erstellen, die vom ausgeweiteten Zoll befreit sind. (42) Um einen Anreiz für die Einstellung von Umgehungspraktiken zu schaffen, sollte das Befreiungssystem die Möglichkeit geben, die Lage derjenigen Unternehmen zu überprüfen, bei denen zwar zunächst eine Umgehung festgestellt wurde, die aber ihre Tätigkeit in der Folge so stark ändern, daß der Tatbestand der Umgehung nicht mehr erfüllt ist. Genauso muß es möglich sein, eine Zollbefreiung aufzuheben, sofern sie nicht länger gerechtfertigt ist. Schließlich müssen neue Unternehmen die Möglichkeit haben, bei der Kommission eine Untersuchung zu beantragen, um vom Zoll befreit zu werden. 21 (43) Außerdem sollte es möglich sein, Einfuhren gegebenenfalls unter Vorbehalt vom ausgeweiteten Zoll zu befreien, solange die Montagebetriebe, für die sie bestimmt sind, noch geprüft werden. Damit jedoch in dem Fall, in dem dabei eine Umgehung festgestellt wird, der ausgeweitete Zoll erhoben werden kann, sollten die Zollbehörden gegebenenfalls eine Sicherheitsleistung fordern können. (44) Da dies der erste Fall ist, in dem Antidumpingmaßnahmen ausgeweitet und gemäß Artikel 13 Absatz 4 der Grundverordnung Befreiungen vorgenommen werden, muß es ebenfalls möglich sein, daß die Kommission das Befreiungssystem gegebenenfalls zur Berücksichtigung der Erfahrungen bei der Anwendung dieses Systems anpaßt. F. VERFAHREN interessierten Parteien wurden über die wichtigsten Tatsachen und (45) Die Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Kommission beabsichtigte, den geltenden endgültigen Antidumpingzoll auf die betroffenen Teile auszuweiten, und erhielten Gelegenheit zur Stellungnahme. Die interessierten Parteien wurden ferner über die wesentlichen Merkmale des einzurichtenden Befreiungssystems unterrichtet (siehe Randnummer 37) - 22 HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 "Wesentliche Fahrradteile" im Sinne dieser Verordnung sind: mit Farbe versehene, elektrolytisch oxidierte, polierte und/oder Fahrradrahmen, die derzeit dem KN-Code ex 8714 91 10 zugewiesen werden, lackierte mit Farbe versehene, elektrolytisch oxidierte, polierte und/oder Fahrradgabeln, die derzeit dem KN-Code ex 8714 91 30 zugewiesen werden, lackierte Schaltsysteme bestehend aus vorderer und hinterer Kettenschaltung (KN-Code 8714 99 50), Tretlager (KN-Code 8714 96 30) und Freilauf (KN-Code 8714 93 90), unabhängig davon, ob sie zusammen gestellt werden oder nicht, die derzeit dem KN-Code ex 8714 99 50 zugewiesen werden, Bremssysteme bestehend aus Bremsen (KN-Code 8714 94 30) und Bremshebeln (KN-Code 8714 94 90), unabhängig davon, ob sie zusammen gestellt werden oder nicht, die derzeit dem KN-Code ex 8714 94 30 zugewiesen werden, vollständige Räder, auch mit Schlauch, Reifen und Zahnkränzen, die derzeit dem KN-Code 8714 99 90 zugewiesen werden, auch wenn sie als Teile gestellt werden, und vormontierte Lenker, die derzeit dem KN-Code 8714 99 10 zugewiesen werden, unabhängig davon, ob sie mit montiertem Ixnkstangenschaft, montierter Bremse und/oder montierten Schalthebeln gestellt werden oder nicht. 23 Artikel 2 1. Der endgültige Antidumpingzoll, der mit Verordnung (EG) Nr. 2474/93 auf die Einfuhren von Fahrrädern des KN-Codes 8712 00 mit Ursprung in der Volksrepublik China eingeführt wurde, wird auf die Einfuhren wesentlicher Fahrradteile mit Ursprung in der Volksrepublik China ausgeweitet. 2. Wesentliche Fahrradteile, die aus der Volksrepublik China versandt werden, werden als Erzeugnisse mit Ursprung in diesem Land angesehen, sofern nicht durch die Vorlage eines im Einklang mit den Ursprungsregeln der Gemeinschaft ausgestellten Ursprungszeugnisses nachgewiesen wird, daß die betreffenden Teile ihren Ursprung in einem bestimmten anderen Land haben. Werden die wesentlichen Fahrradteile aus einem anderen Land als der Volksrepublik China versandt, so können die Zollbehörden im Falle ernster Zweifel am Warenursprung die Vorlage eines im Einklang mit den Ursprungsregeln der Gemeinschaft ausgestellten Ursprungszeugnisses verlangen, auf dem bescheinigt wird, daß die betreffenden Teile ihren Ursprung in einem anderen Land als der Volksrepublik China haben. 3. Der gemäß Absatz 1 ausgeweitete Zoll wird auf die Einfuhren wesentlicher Fahrradteile mit Ursprung in der Volksrepublik China erhoben, die gemäß Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 703/96 und Artikel 14 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 384/96 zollamtlich erfaßt wurden. 4. Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollbestimmungen Anwendung. 24 Artikel 3 1. Die Kommission legt nach Konsultation des Beratenden Ausschusses in einer Verordnung die erforderlichen Maßnahmen fest, um die Befreiung der Einfuhren wesentlicher Fahrradteile, mit denen der durch Verordnung (EWG) Nr. 2474/93 eingeführte Antidumpingzoll nicht umgangen wird, von dem gemäß Artikel 2 ausgeweiteten Zoll zu genehmigen. 2. Die Kommissionsverordnung enthält insbesondere Bestimmungen über: die Genehmigung der Zollbefreiung der Einfuhren wesentlicher Fahrradteile, die von Unternehmen verwendet werden, deren Montagevorgänge den Tatbestand der Umgehung nicht erfüllen, sowie die Überwachung dieser Einfuhren, die Genehmigung der Zollbefreiung anderer Einfuhren wesentlicher Fahrradteile, die insbesondere Unternehmen tätigen, bei denen keine Umgehung vorliegt, bzw. solcher Einfuhren, bei denen davon ausgegangen werden kann, daß es nicht zu einer Umgehung kommt, sowie die Überwachung dieser Einfuhren, die Verfahren für solche Zollbefreiungen im Einklang mit den einschlägigen Zollbestimmungen und den Informationsaustausch zwischen den Zollbehörden und der Kommission über die Durchführung dieser Zollbefreiungen. 3. Außerdem enthält die Kommissionsverordnung Bestimmungen über: a) die Durchführung von Überprüfungen, um zu ermitteln, ob nach den maßgeblichen Kriterien keine Umgehung vorliegt, insbesondere im Falle von Anträgen folgender Unternehmen: Montagebetriebe, die sich während der Untersuchung selbst meldeten, allerdings nach Ablauf der in Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 703/96 gesetzten Frist, Montagebetriebe, die erst nach dem in Verordnung (EG) Nr. 703/96 genannten Untersuchungszeitraum damit begonnen haben, wesentliche Fahrradteile zur Herstellung oder Montage von Fahrrädern zu verwenden, Montagebetriebe, bei denen während der Untersuchung eine Umgehung festgestellt wurde, sonstige Montagebetriebe, die sich während der Untersuchung nicht selbst meldeten und wesentliche Fahrradteile zur Herstellung oder Montage von Fahrrädern verwenden, und 26 die erforderlichen Verfahren für solche Überprüfungen und insbesondere über die b) Bedingungen, unter denen künftige Überprüfungsanträge angenommen werden. In den Fällen, in denen ein Montagebetrieb, der Gegenstand einer laufenden Überprüfung durch die Kommission ist, wesentliche Fahrradteile zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr anmeldet, sieht die Kommissionsverordnung außerdem vor, daß: die Entrichtung des Zollschuldbetrags aufgrund des gemäß Artikel 2 ausgeweiteten oder zu erhebenden Antidumpingzolls bis zum Abschluß der Überprüfung durch die Kommission ausgesetzt wird, die gemäß Artikel 2 entstandene Zollschuld erlischt, sofern die Überprüfung ergibt, daß der Montagebetrieb den Tatbestand der Umgehung nicht erfüllt, und andernfalls die Aussetzung der Entrichtung des Zollschuldbetrags aufgehoben wird. Die Kommission kann auch festlegen, daß die Zollbehörden eine Sicherheitsleistung fordern können, wenn dies für notwendig erachtet wird, um die Entrichtung des Zollschuldbetrags in dem Fall zu gewährleisten, in dem die Aussetzung aufgehoben wird. Im Anschluß an eine Überprüfung gemäß Absatz 3 kann die Kommission nach 4. Konsultation des Beratenden Ausschusses beschließen, die Befreiung des betreffenden Montagebetriebes von dem gemäß Artikel 2 ausgeweiteten Zoll zu genehmigen, sofern dies gerechtfertigt ist. sind rückwirkend Die gemäß der Kommissionsverordnung erteilten Genehmigungen für 5. dieser Zollbefreiungen Umgehungsuntersuchung an wirksam, sofern sich die betreffenden Parteien während dieser Untersuchung selbst meldeten. Andernfalls sind sie rückwirkend von dem Zeitpunkt an wirksam, zu dem der Antrag auf Erteilung einer Genehmigung gestellt wurde. vom Zeitpunkt der Einleitung 27 Die Kommission leitet ferner die erforderlichen Schritte ein, um nach 6. Konsultation des Beratenden Ausschusses die Genehmigung einer Zollbefreiung zurückzuziehen, sofern dies gerechtfertigt ist. 7. Die gemäß Absatz 1 erlassene Verordnung kann von der Kommission nach Konsultation des Beratenden Ausschusses zur Berücksichtigung der bei ihrer Anwendung gesammelten Erfahrungen geändert werden. Artikel 4 Die Zollbehörden werden angewiesen, die zollamtliche Erfassung der Fahrradrahmen, - gabeln, -feigen und -naben der KN-Codes 8714 91 IQ, 8714 91 30, 8714 92 10 bzw. 8714 93 10 gemäß Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 703/96 und Artikel 14 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 384/96 einzustellen. Artikel 5 Diese Verordnung Europäischen Gemeinschaften in Kraft. tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Brüssel Im Namen des Rates Der Präsident 28 ISSN 0254-1467 KOM(96) 689 endg. DOKUMENTE DE 02 11 Katalognummer : CB-CO-96-700-DE-C ISBN 92-78-13703-0 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg S 3


title: 97/18/CE: Décision de la Commission du 16 décembre 1996 approuvant les mesures à mettre en oeuvre en ce qui concerne l'encéphalopathie spongiforme bovine en France (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
France
animal disease
cattle
public health
slaughter of animals
veterinary inspection


title: 97/19/CE: Décision de la Commission du 16 décembre 1996 approuvant le plan d'action technique 1996/1997 pour l'amélioration des statistiques agricoles (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
EU programme
EU statistics
action programme
agricultural statistics
statistical method


title: Direttiva 96/73/CE del Parlamento Europeo e del Consiglio del 16 dicembre 1996 relativa a taluni metodi di analisi quantitativa di mischie binarie di fibre tessili

eurovoc_concepts:
analytical chemistry
man-made fibre
natural fibre
plastics
textile fibre


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2386/96 της Επιτροπής της 16ης Δεκεμβρίου 1996 περί εφαρμογής του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 736/96 του Συμβουλίου σχετικά με την ανακοίνωση επενδυτικών έργων κοινοτικού ενδιαφέροντος των κλάδων του πετρελαίου, του φυσικού αερίου και της ηλεκτρικής ενέργειας προς την Επιτροπή (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
electrical energy
exchange of information
form
investment project
natural gas
petroleum


title: Risoluzione del Consiglio del 16 dicembre 1996 sui provvedimenti volti a combattere e a smatellare la coltivazione e la produzione illecite di stupefacenti all'interno dell'Unione europea

eurovoc_concepts:
Europol
crop production
drug traffic
exchange of information
illicit trade


title: Az Európai Parlament és a Tanács 96/74/EK irányelve (1996. december 16.) a textiltermékek elnevezéséről

eurovoc_concepts:
consumer information
labelling
product designation
product quality
textile fibre
textile product

text: 226 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/18. kötet 31996L0074 L 32/38 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 2. 3. AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 96/74/EK IRÁNYELVE (1996. december 16. ) a textiltermékek elnevezéséről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget különösen annak 100a. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), létrehozó szerződésre és tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 189. cikkének b) pontjában megállapított eljárás- nak megfelelően (3), (1) (2) (3) (4) mivel a textiltermékek elnevezésére vonatkozó jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. tagállami július 26-i 71/307/EGK tanácsi irányelvet (4) gyak- ran és nagymértékben módosították; mivel az érthetőség és ésszerűség érdekében az említett irányelvet egységesíteni kell; tagállamokban a mivel, amennyiben az egyes textiltermékek elnevezéseire, összetételére és cím- kézésére vonatkozó rendelkezések tagállamonként különböznének egymástól, az gátolná a belső piac megfelelő működését; mivel az ilyen gátló tényezők elháríthatók, ha a textiltermékek forgalomba hozatalára egységes, közösségi szintű szabályozás vonatkozik; mivel ennek érdekében szükség van a textilszál-elneve- zéseknek, valamint a textiltermékekhez az előállí- tás, feldolgozás és forgalmazás különböző szaka- szaiban kapcsolódó címkéken, jelöléseken és do- kumentumokon megjelenő információknak az összehangolására; mivel a „textilszál” kifejezést ki kell terjeszteni az 5 mm-t meg nem haladó névleges szélességű, az I. melléklet 19–38. vala- mint 41. pontjában felsorolt polimerek extrudálá- sa révén előállított lapokból kivágott, majd ezt követően hosszirányban kihúzott szalagokra vagy tömlőkre; mivel rendelkezni kell bizonyos olyan termékek tekintetében is, amelyek nem kizárólag textilany- agokból készülnek, de textiltartalmuk a termék alapvető részét képezi, illetve erre a textiltartalom- ra a gyártó, a feldolgozó vagy a kereskedő külön felhívja a figyelmet; mivel a II. melléklet 30. pontjában nem szükséges különbséget tenni a poliamid vagy nejlon különböző típusai között, s (1) HL C 96. , 1994. 4. 6. , 1. o. (2) HL C 195. , 1994. 7. 18. , 9. o. (3) Az Európai Parlament 1995. február 15-i véleménye, (HL C 56. , 1995. 3. 6. , 53. o. ), a Tanács 1996. február 26-i közös állásfoglalása (HL C 196. , 1996. 7. 6. , 1. o. ), az Európai Parlament 1996. június 18- i határozata (HL C 198. , 1996. 7. 8. , 25. o. ) valamint a Tanács 1996. október 7-i határozata. (4) HL L 185. , 1971. 8. 16. , 16. o. A legutóbb a 87/140/EGK irányelvvel (HL L 56. , 1987. 2. 26. , 24. o. ) módosított irányelv. (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) ennek megfelelően az ezekre megállapított tűrés- határokat összhangba kell hozni egymással; mivel az idegen szálak tekintetében a tiszta termékekre már korábban megállapított tűrésha- tárt a szálkeverékből készült termékekre is alkal- mazni kell; mivel az e területen hozott nemzeti eredetű ren- delkezések céljának megvalósítása érdekében köte- lezővé kell tenni a címkézést; mivel, ha valamely termék összetételét a gyártás- kor műszakilag nehéz megállapítani, az adott időben bármely ismert szálat fel lehet tüntetni a címkén, feltéve, hogy az a késztermék bizonyos százalékát alkotja; mivel az e téren a Közösségen belül megmutatko- zó nyilvánvaló alkalmazásbeli különbségek elkerü- lése végett célszerű meghatározni bizonyos, két vagy több összetevőből álló textiltermékek címké- zésének pontos módszereit, valamint a textilter- mékek azon összetevőit, amelyeket címkézési és elemzési szempontból nem kell figyelembe venni; mivel azokat a textiltermékeket, amelyekre csak globális címkézési követelmények vonatkoznak, illetve amelyeket méterre vagy levágott hosszra árulnak, olyan módon kell eladásra kínálni, hogy a fogyasztó teljes mértékben megismerhesse az illetve göngyöleghez mellékelt egész csomaghoz, adatokat; mivel a tagállamok hatáskörébe tartozik, hogy döntsenek az e célból meghozandó intézke- désekről; mivel a felhasználók és a fogyasztók körében különös tekintélynek örvendő megjelölések vagy nevek használatát bizonyos feltételekhez kell köt- ni; mivel szükségessé vált a felhasznált módszerekkel szembeni esetleges kifogásolások kizárása érdeké- ben meghatározni a textiltermékek mintavételezé- sére és elemzésére szolgáló módszereket; mivel mindazonáltal az egyes országokban jelenleg ha- tályban lévő nemzeti módszerek átmeneti fenntar- tása nem akadályozza meg egységes szabályok alkalmazását; 13/18. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 227 (12) (13) (14) (15) (16) (17) mivel ezen irányelv II. melléklete, amennyiben a textiltermékek szálösszetételének elemzéssel törté- nő megállapítása során az egyes vízmentes szálak tömegére, megállapodás szerinti tűréseket tartal- mazó 1. , 2. és 3. tételben két eltérő megállapodás szerinti tűréshatár van megadva a gyapjút illetve állati szőrt tartalmazó kártolt vagy fésült szálak összetételének kiszámításához; mivel a laboratóri- umokban nem mindig állapítható meg, hogy va- lamely termék kártolt vagy fésült, és ennek kö- vetkeztében e rendelkezésnek az alkalmazása so- rán eredmények születhetnek a textiltermékek megfelelőségéről a Közösségben elvégzett ellenőrzés során; mivel en- nek megfelelően a laboratóriumok számára enge- délyezni kell, hogy kétséges esetekben egységes megállapodás szerinti tűréshatárt alkalmazzanak; ellentmondó egymásnak mivel nem tanácsos külön a textiltermékekről szóló irányelvben összehangolni az ilyen termé- kekre vonatkozó valamennyi rendelkezést; mivel a III. és IV. mellékletben említett tételek különleges jellege folytán ki kell terjednie a cím- kézési kötelezettségek alól mentes, egyéb termé- kekre is, különösen az „eldobható” termékekre, vagy azokra a termékekre, amelyekre csak globális címkézési kötelezettség vonatkozik; mivel az elemzési módszerek megállapításához és a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításhoz szükséges rendelkezések szigorúan technikai jelle- gű végrehajtási intézkedések; mivel ennek meg- felelően ezekre az intézkedésekre, valamint ezen irányelv I. és II. mellékletének a műszaki fejlődés- hez történő hozzáigazítására vonatkozó intézke- désekre alkalmazni kell a kétkomponensű textil- szálkeverék mennyiségi elemzésének egyes mód- szereiről szóló, 1996. december 16-i 96/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 6. cikké- ben meghatározott bizottsági eljárást; mivel az ezen irányelvben megállapított rendelke- zések összhangban vannak a textiltermékek elne- vezésére és címkézésére vonatkozó irányelvekért felelős bizottság véleményével; mivel ezen irányelv nem érintheti a tagállamok- nak az V. melléklet B. részében megjelölt irány- elvek átvételére vonatkozó határidőkkel kapcsola- tos kötelezettségeket, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk feldolgozás előtt A Közösségen belül textiltermékek az ipari vagy alatt, illetve bármelyik értékesítési szakaszban csak abban az esetben hozhatók forgalomba, ha megfelelnek az ezen irányelvben foglalt rendelkezéseknek. (1) HL L 32. , 1997. 2. 3. , 1. o. 2. cikk Ennek az irányelveknek az alkalmazásában a „textilter- (1) mékek” kifejezésbe beletartozik minden nyers, félig megmun- kált, megmunkált, félkész-, kész, félig konfekcionált vagy kon- fekcionált termék, amely kizárólag textilszálakból áll, függetle- nül az alkalmazott keverési vagy összeállítási eljárástól. Ezen irányelv alkalmazásában a „textilszál” kifejezés a (2) következőket jelenti: – egységnyi anyag rugalmassága, finomsága, amelyet maximális keresztirányú kiterjedéséhez képest nagyarányú hosszúsága jellemez, és amelyet e tulajdonságok alkalmassá tesznek textilipari feldolgozásra, tételében felsorolt – hajlékony szalagok vagy tömlők, amelyeknek a névleges szélessége nem haladja meg az 5 mm-t, beleértve az I. melléklet 19–41. szálak előállításához használt anyagokból készült szélesebb csíkokból vagy fóliaré- tegekből vágott és textilipari felhasználásához alkalmas szal- agok; a névleges szélesség a szalag illetve tömlő szélessége hajtogatott, ellapított, terjedelmesített vagy sodort állapotban, illetve az átlagos szélesség amennyiben a szélesség nem egyenletes. A következő termékeket a textiltermékekkel megegyező (3) módon kell kezelni és ezekre is ezen irányelv rendelkezései vonatkoznak; – azok a termékek, amelyek legalább 80 %-ban textilszálakból készültek, – azok a bútor-, esernyő- vagy napernyő huzatok, amelyek legalább 80 %-ban textilnyersanyagból készülnek; hasonló- képpen a többrétegű padlóburkolatok, matracok és kemping- felszerelések textilkomponensei, valamint a lábbelik és kesz- tyűk meleg bélései, ha ezek az összetevők vagy bélések a teljes legalább 80 %-ban textilnyersa- nyagból készültek, árucikkhez képest – más termékekbe beépített, és azok szerves részét alkotó textíliák, ha ezen termékek összetételét feltüntetik. 3. cikk A 2. cikkben említett szálak elnevezését és leírását az I. (1) melléklet tartalmazza. Az I. melléklet táblázatában megjelenő elnevezések csak (2) azokra a textilszálakra használhatók, amelyek jellemzését a táblázat ugyanezen tételében meghatározták. (3) A felsorolt elnevezések semmilyen nyelven, sem önálló- an, sem szógyökként, sem melléknévként nem használhatók semmiféle más szál megnevezésére. A „selyem” kifejezés nem használható végtelen szálasa- (4) nyagokra a szál alakjának vagy különleges kiszerelésének jel- lemzése céljából. 228 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/18. kötet 4. cikk (1) és (2) bekezdésekben említett termékek esetén, beleértve a kártolt gyapjútermékeket is. Csak azokra a textiltermékekre alkalmazható a „100 %” (1) vagy „tiszta” kifejezés, amelyek kizárólag egyféle szálasanyagból állnak; más hasonló kifejezés sem alkalmazható. 6. cikk (2) A textiltermékek tömegük legfeljebb 2 %-ig tartalmazhat- nak idegen szálakat, ha ezt a műszaki okok indokolják, és nem rendszeres, szándékos bekeverés eredménye. Ez a tűréshatár 5 %-ra emelhető a kártolt termékeknél. Az olyan két vagy több szálkomponensű textiltermékek- (1) nél, amelyeknél az egyik szálasanyag a teljes tömeg legalább 85 %-át alkotja, a következő jelöléssel kell ellátni: 5. cikk – fel kell tüntetni ez utóbbi szál elnevezését és annak pontos százalékos tömegarányát, illetve A gyapjúból készült termékek megjelölése csak abban az (1) esetben lehet: – „lana virgen” vagy „lana de esquilado”, – „ren, ny uld”, – „Schurwolle”, – „παρθένο μαλλί”, – „fleece wool” vagy „virgin wool”, – „lame vierge” vagy „lame de tonte”, – „lana vergine” vagy „lana di tosa”, – „scheerwol”, – „lá virgem”, – „uusi villa”, – „ren ull”, – fel kell tüntetni ez utóbbi szál elnevezését, a „legalább 85 %” kiegészítéssel, illetve – fel kell tüntetni a termék teljes százalékos összetételét. A két vagy többféle szálkomponensű textiltermékeknél, (2) amelyeknél egyetlen szálasanyag-összetevő össztömege sem éri legalább a két fő szálasanyag el a 85 %-ot, elnevezését és százalékos tömegarányát, majd az egyéb szálakat, tömegarányuk szerint csökkenő sorrendben, tömegszázalékuk feltüntetésével vagy anélkül. Mindazonáltal: fel kell tüntetni a) amennyiben a szálasanyag-összetevő tömegaránya egyenként nem éri el a termék össztömegének 10 %-át, globálisan „más szálak” elnevezés alatt lehet feltüntetni, majd fel kell tüntetni ezek összegzett tömegszázalékát; b) olyan esetekben, ahol a termék össztömegének kevesebb, mint 10 %-át alkotó szál elnevezését feltüntetik, a termék százalékos tömegarányát is fel kell tüntetni. ha kizárólag olyan szálból készültek, amely ezt megelőzően nem volt valamely késztermék része, amelyet az adott termék gyártása során szükséges eljárásokon kívül nem vetettek alá semmiféle fonási, illetve nemezelési eljárásnak, és amely a kezelés vagy használat során nem szenvedett károsodást. (3) Azoknál a termékeknél, amelyek láncfonala tiszta pamut és vetülékfonala tiszta len, és a len aránya eléri az írtelenített szövet össztömegének legalább 40 %-át, alkalmazható a „féllen” megjelölés de ilyenkor hozzá kell tenni a „tiszta pamutlánc – tiszta lenvetülék” meghatározást is. Eltérve az (1) bekezdésben foglalt rendelkezésektől, az (2) ott megjelölt elnevezéseket fel lehet használni a szálkeverékben levő gyapjú megjelölésére, ha: A végső felhasználók számára forgalmazott textiltermé- (4) kek esetén az (1), (2), (3) és (5) bekezdésben megjelölt száza- lékos összetételben: a) a keverékben lévő összes gyapjú eleget tesz az (1) bekez- désben meghatározott előírásoknak; b) az ilyen gyapjú részaránya a keverék össztömegének leg- alább 25 %-át alkotja; c) durván kártolt keverék esetében a gyapjú csak egyetlen más szálasanyaggal van keverve. Az ezen bekezdésben megjelölt esetekben meg kell adni a teljes százalékos összetételt. A gyártással összefüggő műszaki okok alapján indokolt (3) tűréshatárt 0,3 % szálkeverék-mennyiségre kell korlátozni az a) a textiltermék össztömegének legfeljebb 2 %-át kitevő idegen szál mennyisége engedélyezett, ha ezt a mennyiséget mű- szaki okok indokolják, és nem rendszeres hozzáadásról van szó; ez a tűréshatár 5 %-re emelkedik kártolt eljárással készült termékek esetén, és ez nem érinti az 5. cikk (3) bekezdésében jelzett tűréshatárokat; b) a szálasanyag tömegéhez viszonyítva 3 % gyártási tűréshatár engedélyezett a névleges százalékos arány és az elemzéssel megállapított, tényleges százalékos arány között; ez a tűrés- határ vonatkozik a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelő- en a tömegarány szerint csökkenő sorrendben felsorolt szálakra. Ez a tűréshatár vonatkozik az 5. cikk (2) bekezdé- sének b) pontjára is. 13/18. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 229 Az elemzés során a tűréshatárokat külön-külön kell kiszámíta- ni; a b) pontban jelzett tűrés kiszámításához figyelembe veendő össztömeg a késztermékben található szálasanyag tömege csök- kentve az a) pont szerinti tűrés meghatározásakor talált idegen szálak tömegével. Az a) és b) pontokban megjelölt tűrés hozzáadása csak abban az esetben megengedett, ha az a) pontban jelzett tűrés meg- állapításakor az elemzés során talált idegen szálakról bebizo- nyosodik, hogy azok a textiltermékekben előforduló egy vagy több szálasanyaggal azonos kémiai típusúak. Egyes kivételes termékeknél, ha a gyártási folyamat ezt indo- kolja, amelyeknél, ha a termék megfelelőségét a 13. cikk (1) bekezdése szerint ellenőrizték, és ha ezt a gyártó megfelelően tudja. A tagállamoknak az ilyen intézkedésekről a igazolni Bizottságot azonnal tájékozatniuk kell. A „szálkeverék” illetve „meghatározatlan textilösszetétel” (5) kifejezéseket olyan termékeknél lehet alkalmazni, amelyek ösz- szetételét a gyártás során nem könnyű megállapítani. 7. cikk A 4. cikk (2) bekezdésében, az 5. cikk (3) bekezdésében, valamint a 6. cikk (4) bekezdésében meghatározott tűrést nem érintve, azokat a látható, esetleg eltávolítható szálakat, amelyek pusztán díszítő célokat szolgálnak, és nem haladják meg a késztermék tömegének 7 %-át, nem szükséges feltüntetni a 4. és 6. cikkben meghatározott szálösszetételben; ugyanez vonat- (pl. fémszálakra), amelyeket elektro- kozik azokra a szálakra, mos feltöltődés elleni védelem céljából használnak fel a ter- mékben, és amelyek a késztermék össztömegének 2 %-át nem haladják meg. A 6. cikk (3) bekezdésében megjelölt termékek esetén ezeket a százalékokat nem a kelme, hanem a láncfonál és a vetülékfonál tömegének alapján, külön-külön kell kiszámí- tani. 8. cikk Ezen irányelv értelmében a textiltermékeknek minősülő (1) termékeket címkével vagy jelöléssel kell ellátni minden olyan esetben, amikor azok ipari vagy kereskedelmi céllal piacra kerülnek; ez a címkézés vagy jelölés a terméket kísérő kereske- delmi dokumentumokkal helyettesíthető vagy egészíthető ki olyan esetekben, amikor a termékeket nem a végső felhasználó számára kínálják eladásra, illetve amikor azokat az állam vagy más, a közjog hatálya alá tartozó jogi személy – azokban a tagállamokban, ahol ez a fogalom ismeretlen, valamely ezzel egyenértékű szervezet – által leadott megrendelésre szállítják. (2) a) A 3–6. cikkben, valamint az I. mellékletben megjelölt, a textilszál-összetételre vonatkozó megnevezéseket, leíráso- kat és tájékoztatót a kereskedelmi dokumentumokban egyértelműen kell feltüntetni. Nem megengedett a rövi- dítések használata a kereskedelmi szerződésekben, szám- lákon vagy szállítóleveleken; mindazonáltal automatizált feldolgozási kód használható abban az esetben, ha a kód ugyanazon a dokumentumon belül kifejtésre kerül. b) A 3–6. cikkben, valamint az I. mellékletben megjelölt, a textilszál-összetételre vonatkozó elnevezéseket, leírásokat és tájékoztatót világosan olvasható és egységes íráskép- ben kell feltüntetni a textiltermékek forgalomba hozata- illetve eladásra történő ajánlatokra, különösen lánál, katalógusokban és kereskedelmi prospektusokban, a cso- magoláson, címkéken és jelöléseken. Azokat az adatokat és információt, amelyek nem képe- zik ezen irányelv tárgyát, teljesen külön kell feltüntetni. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a védjegyekre, illetve a vállalkozások nevére, amelyek állhatnak közvetlenül az ezen irányelvben előírt tájékoztatás előtt vagy után is. Mindazonáltal, ha valamely textilterméket az első albe- kezdésben megjelölt módon eladásra kínálnak vagy érté- kesítenek a fogyasztó részére, és a terméken feltüntetett védjegy vagy a vállalkozások neve, amely önmagában, melléknévként vagy szógyökként tartalmaz egy, az I. mellékletben felsorolt,vagy azzal összetéveszthető nevet, akkor közvetlenül a védjegy vagy a vállalkozás neve előtt vagy után, világosan olvasható nyomtatással, fel kell tüntetni a 3–6. cikkben és az I. bekezdésben felso- rolt, a textilszál-összetétel elnevezését, leírásokat és in- formációt. c) A tagállamok előírhatják saját nemzetük nyelvének hasz- nálatát is az e cikk által előírt címkézésre és jelölésre, ha területükön textiltermékeket kínálnak eladásra. Csévék, orsók, motringok, gombolyagok, illetve bármi- lyen más kiszerelésű, kis mennyiségű varró-, foltozó- és hímzőfonal esetén a tagállamok az első albekezdésben lehetőséggel kizárólag a csomagoláson meghatározott vagy a kirakatokban feltüntetett globális címkézéssel kapcsolatban élhetnek. A IV. melléklet 18. tételében említett esetek sérelme nélkül, az egyes tételek címkézése a Közösség bármely nyelvén történhet. d) A tagállamok nem tilthatják meg a 3. , 4. és 5. cikkben megjelöltektől eltérő, a termékek jellegzetességeire vonat- kozó leírás vagy információ használatát, ha az ilyen leírás vagy információ a tisztességes kereskedelmi gya- korlatot nem sérti. 230 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/18. kötet 9. cikk A két vagy több különböző szálkomponensű textiltermé- (1) keken olyan címkét kell elhelyezni, amelyen feltüntetik mind- egyik összetevő száltartalmát. Ez a címkézési mód nem kötele- ző amennyiben az összetevő nem éri el az össztömeg 30 %-át, kivéve a fő bélésanyagokat. (2) Ha két vagy több textilterméknek azonos a száltartalma, és általában egyetlen egységet képeznek, ezeken elegendő egyet- len címkét elhelyezni. (3) A 12. cikkben foglalt rendelkezésektől függetlenül: a) az alábbi fűzőipari termékek szálösszetételét a teljes termék vagy az alábbiakban felsorolt alkotórészek összetételének globális vagy külön-külön történő feltüntetésével kell meg- jelölni: fonalak szálösszetételét a termék egészére kell körülfont megadni, és azt a magfonal és a burkolófonál összetételére vonatkozóan fel tüntetni külön-külön is; ezeket az összetevőket meg kell nevezni; lehet e) a bársony és plüss, illetve a bársony vagy plüss jellegű textíliák szálösszetételét a termék egészére kell megadni, és ha a termék alapkelméje és hasznos felülete különböző szálasanyagokból készült, az alapkelme és a hasznos felület összetételét külön-külön is meg lehet adni, és az egyes részeket meg kell nevezni; f) az olyan padlóburkolatok és szőnyegek összetétele, amelyek alapkelméje és hasznos felülete különböző szálasanyagból készült, megadható kizárólag a hasznos felületre vonatkozó- an is, ilyen esetben ennek szálasanyag-összetételét meg kell nevezni. – melltartóknál: a kosár és a hátrész külső és belső anyaga, 10. cikk – derékfűzőknél: az elülső hátsó és oldalsó merevítő ele- mek, (1) A 8. és 9. cikkben foglalt rendelkezésektől eltérve: – egész fűzőknél: a kosár külső és belső anyaga, az elülső és hátsó merevítő elemek és az oldalsó elemek. Az első albekezdésben felsoroltaktól eltérő fűzőipari termé- illetve az kek szálösszetételét a teljes termék összetételével egyes cikkek különböző komponenseivel globális vagy kü- lön-külön történő jelzésével kell feltüntetni; ez a címkézés nem kötelező a termék össztömegének 10 %-át el nem érő komponensek esetén. A felsorolt fűzőipari termékek különböző részeinek külön címkézését úgy kell megoldani, hogy a végső felhasználó könnyen megérthesse, hogy a címkén található különböző információ a termék mely részeire vonatkozik; b) a maratott nyomású textíliák szálösszetételét a termék egé- szére kell megadni, és az alapkelme és a maratott részek összetételét külön-külön is fel lehet tüntetni. Ezeket az ösz- szetevőket meg kell nevezni; c) a hímzett textiltermékek szálösszetételét a termék egészére kell megadni, és az alapkelme és a hímzőfonal összetételét külön-külön is fel lehet tüntetni; ezeket az összetevőket meg kell nevezni; abban az esetben, ha a hímzett részek felülete nem éri el a termék felületének 10 %-át, csak az alapkelme összetételét kell feltüntetni; d) a különböző szálösszetételű magfonalból és burkolófonalból álló és a fogyasztók számára ilyen módon eladásra kínált a) a III. mellékletben felsorolt, a 2. cikk (1) bekezdésében megjelölt valamelyik gyártási szakaszban lévő textiltermékek esetén a tagállamok nem írhatják elő az elnevezést vagy az összetételt tartalmazó címkézést, illetve jelölést. Mindazon- által a 8. és 9. cikkben foglalt rendelkezések vonatkoznak az olyan esetekre, ahol ezen termékeken elnevezésük vagy ösz- szetételük, illetve olyan védjegyet vagy vállalkozás nevét tartalmazó címke vagy jelölés található, amely önállóan, melléknévként, vagy szógyökként tartalmazza az I. mellék- letben felsorolt elnevezések valamelyikét vagy az azokkal könnyen összetéveszthető bármilyen más elnevezést; b) ha a IV. mellékletben felsorolt textiltermékek ugyanolyan típusúak és ugyanolyan összetételűek, azok együttesen kí- nálhatók értékesítésre, az ezen irányelv által meghatározott, az összetételre vonatkozó adatokat tartalmazó globális cím- kével ellátva; c) a méteráruként értékesített textiltermékek összetételét ele- gendő az értékesítésre kínált végen vagy göngyölegen fel- tüntetni. (2) A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett termékeket úgy kínálják eladásra, hogy a végső felhasz- náló teljes mértékben megismerhesse ezeknek a termékeknek az összetételét. 13/18. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 231 11. cikk A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a textiltermékek forgalomba hozatalakor köz- readott információt ne lehessen összetéveszteni az ezen irány- elv által meghatározott elnevezésekkel és adatokkal. 12. cikk A 8. cikk (1) bekezdése és az ezen irányelvben szereplő, a textiltermékek címkézésére vonatkozó más rendelkezések alkal- mazásában a 4. , 5. és 6. cikkben említett százalékos szálösz- szetételt anélkül kell meghatározni, hogy az alábbi tételeket figyelembe vennék: 1. Valamennyi textiltermék esetén: nem textil alkotórészek, textiltermék szerves részét nem képző szövetszegélyek, címkék, jelvények, szegélyek és bor- dűrök, textilbevonatú gombok és csatok, a termék külön meghatározott és korlátozott részein bedolgozott kiegészí- tők, díszítések, nem rugalmas szalagok, rugalmas cérnák és szalagok, továbbá a 7. cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően a pusztán díszítő, illetve az elektromos feltöltő- dést gátló, esetlegesen eltávolítható szálak; 2. a) padlóburkolatok és szőnyegek esetén: minden hasznos felületen kívül eső egyéb komponens; b) bútorszövetek esetén: kötő- és töltőláncok és vetülékek, amelyek nem képezik a hasznos felület részét, dekorációs anyagok és függönyök esetén: a kötő- és töltőláncok és vetülékek, amelyek nem képzik a hasznos felület részét; c) egyéb textiltermékek esetén: alap vagy alátét kelmék, merevítő és erősítő kelmék, közbélések és vászonmereví- tők, tűző és fércelő cérnák, kivéve, ha ezek helyettesítik a töltőanyagok, szövet illetve vetülékfonalát, amelyeknek nincs hőszigetelő funkciójuk, és a 9. cikk (1) bekezdésének megfelelően a bélésanyagok. láncát, a textilfeldolgozás során felhasznált egyéb termékek. Közösségi szintű rendelkezések hiányában a tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük annak érdekében, hogy ezek a tételek ne szerepeljenek a mennyiségek között, mert az megtévesztheti a fogyasztót. 13. cikk Annak ellenőrzését, hogy a textiltermékek összetétele (1) megfelel-e ezen irányelvnek megfelelően nyújtott tájékoztató- nak, a (2) bekezdésben említett irányelvekben meghatározott elemzési módszerekkel kell elvégezni. Ennek érdekében a 4. , 5. és 6. cikkben szereplő százalékos szálarányokat úgy kell meghatározni, hogy az egyes vízmentes szálak tömegére a 12. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében felsorolt tételek eltávolítását követően a II. mellékletben meghatározott vonatkozó tűréshatárt alkalmazzák. Külön irányelvek határozzák meg az egyes tagállamok (2) által, az ezen irányelv hatálya alá tartozó termékek szálösz- szetételének meghatározásához felhasználandó mintavételi és elemzési módszereket. 14. cikk A tagállamok az elnevezésekkel, illetve az összetétel (1) feltüntetésével kapcsolatos okok miatt nem tilthatják meg és nem akadályozhatják az olyan textiltermékek forgalomba hoza- talát, amelyek megfelelnek az ezen irányelv által előírt rendel- kezéseknek. Az ezen irányelvben foglalt rendelkezések nem zárják ki (2) az egyes tulajdon tagállamokban az ipari és kereskedelmi védelmére, a származási hely megjelölésre, eredetmegjelölésre és a tisztességtelen piaci verseny megakadályozására vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazását. 15. cikk Ennek a rendelkezésnek az értelmében: Ezen irányelv rendelkezései nem vonatkoznak az olyan textil- termékekre, – a textiltermékek alapkelméje az, amelyik a hasznos felület béléseként szolgál, különösen takarókban és kettős szövetekben, valamint a bársony vagy plüss kelmék és hasonló termékek alsó rétegén, nem minő- sül eltávolítandó bélésnek. – a „merevítő és erősítő kelmék” kifejezés alatt a textil- termékek meghatározott és korlátozott részein találha- tó, azok erősítésére illetve merevítésére vagy vastagítá- sára szolgáló fonalak vagy anyagok értendők. 3. zsírok, kötőanyagok, nehezítő-, írező- és appretálószerek, impregnálószerek, a festés és nyomás segédanyagai és a 1. amelyeket harmadik országba irányuló exportra szánnak; 2. amelyek a tagállamokba vámkezelve, tranzit céllal érkeznek; 3. amelyeket harmadik országból belső feldolgozásra importál- nak; 4. amelyeket bérmunkába adnak távmunkába dolgozó sze- mélyeknek vagy független cégeknek, amelyek a számukra kiadott anyagokból dolgoznak anélkül, hogy ellenérték fejé- ben a tulajdonjog átszállna. 232 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/18. kötet 16. cikk (1) Az irányelv I. mellékletének kiegészítéseit és II. mellék- letének kiegészítéseit és módosításait, amelyek a mellékleteknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása miatt szükséges, a 96/73/EK irányelv 6. cikkében meghatározott eljárásnak meg- felelően kell elfogadni. A 96/73/EK irányelvben valamint a háromkomponensű (2) szálkeverék mennyiségi elemzésére vonatkozó tagállami jogsza- bályok közelítéséről február 26-i 73/44/EGK tanácsi irányelvben megjelöltektől eltérő két- és háromkompo- nensű szálkeverékek mennyiségi (1) elemzésének új módszerét is ezzel az eljárással kell meghatározni. szóló, 1973. A 96/73/EK irányelv 5. cikkében említett bizottság neve: (3) „A textiltermékek elnevezésére és címkézésére vonatkozó irány- elvekért felelős bizottság”. 17. cikk A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályo- zott területen fogadnak el. 18. cikk Az V. melléklet B. részében meghatározott határidőkkel kap- csolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül az V. melléklet A. részében említett irányelv hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett irányelvekre történő utalásokat az ezen irányelvre történő utalásokként kell értelmezni, és azokat a VI. mellékletben található korrelációs táblázatnak megfelelően kell alkalmazni. 19. cikk Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésétől számított 20. napon lép hatályba. Kelt Brüsszelben, 1996. december 16-án. az Európai Parlament részéről az elnök K. HANSCH a Tanács részéről az elnök I. YATES (1) HL L 83. , 1973. 3. 30. , 1. o. 13/18. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 233 I. MELLÉKLET TEXTILSZÁLAK TÁBLÁZATA Sor- szám Elnevezés A szál leírása 1 2 3 4 5 6 7 8 9 gyapjú (1) juh vagy bárány (Ovis aries) gyapjából származó szál alpaka, láma, teve, kasmír, moher, angóra, vikunya, jak, guanakó, hód, vidra, a megnevezés után a „gyapjú” vagy „szőr” szó feltünte- tésével vagy anélkül (1) állati szőr vagy lószőr, az állatfaj- (pl. ta megadásával vagy anélkül marhaszőr, házikecskeszőr, ló- szőr) az alábbi állatok szőre: alpaka, angóra nyúl, vikunya, jak, guanakó, hód, vidra láma, teve, kasmírkecske, angórakecske, az 1. vagy 2. sorban nem említett különféle állatok szőre selyem Pamut Kapok Len Kizárólag selyemkiválasztó rovarok mirigyváladékából származó szál a gyapotnövény (Gossypium) tokjából nyert szál a kapok (Ceiba pentandra) belsejéből nyert szál a len szárából (Linum usitassisimum) nyert rost Valódi kender a kender szárából (Cannabis sativa) származó rost Juta a Corchorus olitoruius és a Chorcorus capsularis szárából nyert rost. Ennek az irányelvnek az értelmében az alábbi növényfajokból származó rosto- kat is a jutáéval azonos módon kezeljük: Hibiscus cannabinus, Hibriscus sabdariffa, Abutilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata 10 Manilakender A Musa textilis szárát burkoló levelekből nyert rost 11 Alfafű 12 Kókusz 13 Seprűzanót 14 Rami 15 Szizál a Stipa tenacissima leveléből nyert rost a Cocos nucifera terméséről nyert rost a Cytisus scoparius illetve a Spartium Junceum ágából nyert rostból készült szál a Boehmeria nivea és a Boehmeria tenacissima szárából nyert rost az Agave sisalana leveléből nyert rost 16 Indiai kender a Crotalaria juncea rostja 17 Heneken (mexikói szizál) az Agave Fourcroides leveléből nyert rost 18 Agávé 19 Acetát az Agave Cantala rostja cellulóz-acetát szál, amelyben a hidroxil csoportok kevesebb mint 92 %- a, de legalább 74 %-a acetilezett 20 Alginát az alginsav fémsóiból készült szál 234 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/18. kötet Sor- szám Elnevezés A szál leírása 21 Rézoxid-szál rézoxid-ammóniás eljárással nyert regenerált cellulózszál 22 Modál Magas szakítószilárdságú és magas nedves modulusú regenerált cellulóz- szál. A szakítószilárdság (BC) szabványos állapotban és az 5 %-os meg- nyúláshoz szükséges erő (BM) nedves állapotban a következő: BC (CN) ≥ 1,3 BM (CN) ≥ 0,5 ahol T a decitexben kifejezett lineáris sűrűség ﬃﬃﬃ T p ﬃﬃﬃ T + 2 T p T 23 Regenerált fehérje (Protein) természetes fehérjéből nyert vegyszerekkel, kémiai úton regenerált és stabilizált szál 24 Triacetát 25 Viszkóz 26 Akril (1) 27 Poliklorid 28 Fluorszál 29 Modakril (2) cellulóz-acetát acetilezett szál, amelyben a hidroxil csoportok legalább 92 %-a viszkóz eljárással készült, regenerált cellulózból álló végtelen és vágott szál a láncmolekula tömegének legalább 85 %-ában akrilnitrilt lineáris makromolekulákból álló szál tartalmazó a láncmolekula tömegének 50 %-át meghaladó arányban vinilklorid vagy vinilidénklorid monomer egységeket tartalmazó lineáris makromolekulák- ból álló szál álló lineáris makromolekulák alkotta szál, amelyet alifás fluor karbon monomerekből nyernek a láncmolekula tömegének 50 %-át meghaladó és 85 %-ánál kisebb arányban akrilnitrilt tartalmazó lineáris makromolekulák alkotta szál 30 Poliamid vagy nejlon (2) a láncmolekulában ismétlődő, amid funkciós csoportot tartalmazó lineá- ris makromolekulákból álló szál 31 Poliészter lineáris makromolekulákból álló szál, amelynek tömege legalább 85 %- ában egy diolés tereftálsav-észteréből áll 32 Polietilén (2) nem behelyettesített alifás szénhidrogén makromolekulákból álló szál 33 Polipropilén (2) 34 Polikarbamid (2) 35 Poliuretán (2) 36 Vinilszál 37 Trivinil (2) aciklusos, lineáris telített szénhidrogén makromolekulákból álló szál, ahol két szénatomból egyhez metil csoport tartozik, izotaktikus elrendezés- ben, további behelyettesítés nélkül a láncmolekulában ismétlődő, karbamidilén (NH-CO-NH) funkciós cso- portot tartalmazó lineáris makromolekulákból álló szál ismétlődő uretán funkciós csoportokat lineáris makromolekulákból álló szál tartalmazó láncokból felépülő, eltérő acetálozási fokú poli(vinilalkohol) láncú, alkotta szál lineáris makromolekulák akrilnitrilből, egy klórozott vinil monomerből és egy harmadik vinil monomerből álló szál, amelyek közül egyik terpolimer részaránya sem éri el a teljes tömeg 50 %-át 13/18. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 235 Sor- szám Elnevezés 38 Elasztodién (2) 39 Elasztán A szál leírása természetes vagy szintetikus poli-izoprénből vagy egy vagy több vinil monomerrel vagy anélkül polimerizált egy vagy több diénből álló elasztikus szál, amely eredeti hosszának háromszorosára kinyújtva, majd elengedve rövid idő alatt rövid idő alatt visszanyeri megközelítőleg eredeti hosszát tömegének legalább 85 %-ában szegmentált poliuretánból álló elasztikus szál, amely szálirányú húzóerő hatására eredeti hosszának háromszoro- sára nyúlik meg, és tehermentesítés után rövid idő alatt visszanyeri megközelítőleg eredeti hosszát 40 41 Üvegszál üvegből előállított szál a szálak anyagául szolgáló anyag- nak megfelelő megnevezés, pl. fém, azbeszt, papír, amelyet a „fonal” illetve „szál” szó követhet a fentiekben fel nem sorolt különféle vagy új anyagokból készült szálak (1) A melléklet 1. pontjában szereplő „gyapjú” szó juh- vagy báránygyapjúból és a 2. pont 3. oszlopában felsorolt szőrökből álló szálak keverékét is jelentheti. Ez a rendelkezés vonatkozik a 4. és 5. cikkekben felsorolt, valamint a 6. cikkben említett textiltermékekre, feltéve, hogy ez utóbbi termékek részben az 1. és a 2. pontban felsorolt szálakból állnak. (2) A „szál” szót bele kell érteni. 236 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/18. kötet A TEXTILTERMÉKEKBEN TALÁLHATÓ SZÁLAK TÖMEGÉNEK KISZÁMÍTÁSÁHOZ HASZNÁLT EGYEZMÉ- NYES TŰRÉSHATÁROK II. MELLÉKLET Sorszám Szál 1–2 Gyapjú és állati szőrök: fésült szálak kártolt szálak 3 Állati szőrök: fésült szálak kártolt szálak LÓSÖRÉNY fésült szálak kártolt szálak Selyem Pamut: szokásos szálak mercerezett szálak Kapok Len Kender Juta Manilakender Alfafű Kókusz Seprű Rami (fehérített rost) Szizál Indiai kender Heneken (Mexikói szizál) Kantala Acetát Alginát Rézoxid-szál Modál Fehérjeszál (protein) Triacetát Viszkóz Akril Klórszál Fluorszál Modakril Poliamid vagy nejlon: vágott szál végtelen szál 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Százalék 18,25 17,00 (1) 18,25 17,00 (1) 16,00 15,00 11,00 8,50 10,50 10,90 12,00 12,00 17,00 14,00 14,00 13,00 14,00 8,50 14,00 12,00 14,00 14,00 19,00 20,00 13,00 13,00 17,00 7,00 13,00 2,00 2,00 0,00 2,00 6,25 5,75 13/18. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 237 Sorszám Szál Százalék 31 Poliészter: vágott szál végtelen szál Polietilén Polipropilén Polikarbamid Poliuretán: vágott szál végtelen szál Vinilszál Trivinil Elasztodién Elasztán Üvegszál: 32 33 34 35 36 37 38 39 40 5μm-t átlagos átmérő felett legfeljebb 5μm átlagos átmérőig 41 Fémszál Fémes szál Azbeszt Papírfonal 1,50 1,50 1,50 2,00 2,00 3,50 3,00 5,00 3,00 1,00 1,50 2,00 3,00 2,00 2,00 2,00 13,75 (1) A 17 %-os egyezményes tűréshatárt kell alkalmazni olyankor is, ha nem lehet megállapítani, hogy a gyapjút, illetve állati szőrt tartalmazó textiltermék fésült-e vagy kártolt. 238 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/18. kötet III. MELLÉKLET CÍMKÉZÉSI VAGY JELÖLÉSI KÖTELEZETTSÉG ALÁ NEM TARTOZÓ TERMÉKEK (10. cikk (1) bekezdés a) pont) 1. ingujj-rögzítő 2. óraszíj textilanyagból 3. címkék és jelvények 4. textilanyagokból készült bélelt edényfogók 5. kávéskanna melegen tartó sapkák 6. teáskanna melegen tartó sapkák 7. ruhaujj védők 8. nem plüssből készült karmantyúk 9. művirágok 10. tűpárnák 11. festett kanavászok 12. textiltermékek erősítés és merevítés céljából 13. nemez 14. használt, konfekcionált textiltermékek, ahol ezt egyértelműen feltüntetik 15. lábszárvédők 16. használt csomagolóanyagok, amelyeket ténylegesen használtként értékesítik 17. nemezkalapok 18. szattyán bőráru és textilanyagból készült nyereg 19. textilanyagokból készült utazási cikkek 20. kézzel hímzett faliszőnyegek, kész vagy félkész állapotban, beleértve a hímzőcérnát, amelyet a hímzővászontól külön értékesítenek, és kimondottan faliszőnyegek készítésére kínálnak 21. cipzárak 22. textilanyaggal behúzott gombok és csatok 23. textilanyagokból készült könyvborítók 24. játékok 25. lábbelik textilből készült részei, kivéve a melegítő béléseket 26. többféle összetevőből álló, 500 cm2-t meg nem haladó felületű tálalátétek 27. konyhai kesztyűk és konyharuhák 28. tojást melegen tartó sapkák 29. kozmetikai táska 30. textilből készült dohányzacskók 31. textilből készült szemüvegtokok, cigaretta és szivartárcák, öngyújtóhoz és fésűhöz való tasakok 32. védő sportfelszerelések, a kesztyűk kivételével 33. piperetáskák 34. cipőtisztító készlethez való táskák 35. temetkezési cikkek 13/18. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 239 36. Egyszer használatos termékek, a vatta kivételével. Ennek az irányelvnek az értelmében egyszer használatos termékeknek tekinthetők azok a textilből készült cikkek, amelyek csak egyszeri vagy korlátozott ideig való használatra terveztek, és amelyek rendeltetésszerű használata kizárja ugyanerre vagy hasonló célra történő későbbi használatra történő helyreállításukat. 37. Az Európai gyógyszerkönyv hatálya alá tartozó és ennek szabályaiban történő utalásban szereplő textilipari termékek, gyógyászati és ortopédiai használatra szolgáló, nem egyszer használatos kötszerek, és általában az ortopédiai textiltermékek 38. A IV. melléklet 12. pontjában felsorolt textilipari termékek, beleértve zsinórok, köteleket és zsinegeket, és szokásos használatuk általában a következő: a) berendezések alkotóelemeként termékek gyártásánál és feldolgozásánál; b) beépítendő elem gépekhez, szerelvényekhez (fűtés, légkondicionálás, világítás), háztartási és egyéb készülékekhez, járművekhez és egyéb közlekedési eszközökhöz vagy azok üzemeltetésére, karbantartására, vagy felszereléseire, ha azok nem ponyvaborítók és textilből készült járműtartozékok, amelyeket nem a járművel együtt értékesítenek 39. védő és biztonsági célokra gyártott textilipari cikkek, pl. biztonsági övek, ejtőernyők, mentőmellények, tűzoltó csúszdák, tűzoltó eszközök, golyóálló mellények és különleges védőöltözékek (pl. tűz, vegyi anyagok és egyéb kockázati tényezők elleni védelem). 40. túlnyomással tartott szerkezetek (pl. sportcsarnokok, kiállító csarnokok vagy raktárhelyiségek) abban az esetben, ha mellékelik e cikkek teljesítményére és műszaki adataira vonatkozó információt. 41. vitorlák 42. állatok számára készített ruházat 43. zászlók és lobogók 240 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/18. kötet IV. MELLÉKLET GLOBÁLIS CÍMKÉZÉSRE VAGY JELÖLÉSRE KÖTELEZETT TERMÉKEK (10. cikk (1) bekezdés b) pont) 1. felmosórongy 2. törlőruhák 3. szegélyek és ruhadíszek 4. paszományok 5. övek 6. nadrágtartók 7. harisnyatartók és harisnyakötők 8. cipő és csizmafűző 9. szalagok 10. rugalmas (gumi)szalagok 11. új csomagolóanyagok, amelyeket ténylegesen újként értékesítenek 12. csomagoló és mezőgazdasági kötőző zsinórok, zsinegek, kötelek a III. melléklet 38. pontjába tartozó anyagokon kívül (1) 13. tálalátétek 14. zsebkendők 15. kontyhálók és hajhálók 16. gyermekek nyakkendők és csokornyakkendők 17. előkék; mosdókesztyűk és arctörlő kendők 18. egygrammos vagy kisebb nettó tömegű, kiskereskedelmi foltozó- és hímzőcérnák forgalomban kis mennyiségekben értékesített varró-, 19. Függönyökhöz, sötétítőfüggönyökhöz és redőnyökhöz való szalagok (1) Az e pontba tartozó és levágott hosszra értékesített termékek esetén a globális címkézés alapja az orsó. Az e pontba tartozó kötél- és zsinegáru tartalmazza a hegymászáshoz és vízi sportokhoz használt köteleket is. 13/18. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 241 V. MELLÉKLET A. RÉSZ HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT IRÁNYELVEK (a 18. cikkben említett) – a Tanács 71/307/EGK irányelve (HL L 185. , 1971. 8. 16. , 16. o. ), és annak egymást követő módosításai: – a Tanács 75/36/EGK irányelve (HL L 14. , 1975. 1. 20. , 15. o. ) – a Tanács 83/623/EGK irányelve (HL L 353. , 1983. 12. 15. , 8. o. ) – a Bizottság 87/140/EGK irányelve (HL L 56. , 1987. 2. 26. , 24. o. ) B. RÉSZ ÁTVÉTELI HATÁRIDŐK Határidők Irányelv Az irányelv rendelkezéseinek megfelelő termé- kek kereskedelmének engedélyezésére Az irányelv rendelkezéseinek nem megfelelő termékek kereskedelmének tilalmára 71/307/EGK 75/36/EGK 83/623/EGK 87/140/EGK 1973. január 29. 1975. január 29. 1985. november 29. 1988. szeptember 1. 1987. május 29. 242 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/18. kötet VI. MELLÉKLET MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT Ebben az irányelvben A 71/307/EGK irányelvben Ebben az irányelvben A 71/307/EGK irányelvben 1. cikk 2. cikk 3. cikk 4. cikk 5. cikk 6. cikk 7. cikk 8. cikk 9. cikk 10. cikk 11. cikk 12. cikk 13. cikk 14. cikk 15. cikk 16. cikk 17. cikk 18. cikk 19. cikk I melléklet, 1. pont I melléklet, 2. pont I melléklet, 3. pont I melléklet, 4. pont I melléklet, 5. pont I melléklet, 6. pont I melléklet, 7. pont I melléklet, 8. pont I melléklet, 9. pont I melléklet, 10. pont I melléklet, 11. pont I melléklet, 12. pont I melléklet, 13. pont I melléklet, 14. pont I melléklet, 15. pont I melléklet, 16. pont I melléklet, 17. pont I melléklet, 18. pont I melléklet, 19. pont I melléklet, 20. pont I melléklet, 21. pont I melléklet, 22. pont I melléklet, 23. pont I melléklet, 24. pont I melléklet, 25. pont I melléklet, 26. pont I melléklet, 27. pont I melléklet, 28. pont I melléklet, 29. pont I melléklet, 30. pont I melléklet, 31. pont I melléklet, 32. pont I melléklet, 33. pont I melléklet, 34. pont I melléklet, 35. pont I melléklet, 36. pont I melléklet, 37. pont I melléklet, 38. pont I melléklet, 39. pont I melléklet, 40. pont I melléklet, 41. pont II. melléklet, 1-2. pont II. melléklet, 3. pont 1. cikk 2. cikk 3. cikk 4. cikk 5. cikk 6. cikk 7. cikk 8. cikk 9. cikk 10. cikk 11. cikk 12. cikk 13. cikk 14. cikk 15. cikk 15. cikk a) 16. cikk (3) – 17. cikk I melléklet, 1. pont I melléklet, 2. pont I melléklet, 3. pont I melléklet, 4. pont I melléklet, 5. pont I melléklet, 6. pont I melléklet, 7. pont I melléklet, 8. pont I melléklet, 9. pont I melléklet, 10. pont I melléklet, 11. pont I melléklet, 12. pont I melléklet, 13. pont I melléklet, 15. pont I melléklet, 16. pont I melléklet, 16. pont a) I melléklet, 16. pont b) I melléklet, 16. pont c) I melléklet, 17. pont I melléklet, 18. pont I melléklet, 19. pont I melléklet, 20. pont I melléklet, 21. pont I melléklet, 22. pont I melléklet, 23. pont I melléklet, 24. pont I melléklet, 25. pont I melléklet, 26. pont I melléklet, 27. pont I melléklet, 28. pont I melléklet, 29. pont I melléklet, 30. pont I melléklet, 31. pont I melléklet, 32. pont I melléklet, 33. pont I melléklet, 34. pont I melléklet, 35. pont I melléklet, 36. pont I melléklet, 37. pont I melléklet, 38. pont I melléklet, 39. pont II. melléklet, 1-2. pont II. melléklet, 3. pont II. melléklet, 4. pont II. melléklet, 5. pont II. melléklet, 6. pont II. melléklet, 7. pont II. melléklet, 8. pont II. melléklet, 9. pont II. melléklet, 10. pont II. melléklet, 11. pont II. melléklet, 12. pont II. melléklet, 13. pont II. melléklet, 14. pont II. melléklet, 15. pont II. melléklet, 16. pont II. melléklet, 17. pont II. melléklet, 18. pont II. melléklet, 19. pont II. melléklet, 20. pont II. melléklet, 21. pont II. melléklet, 22. pont II. melléklet, 23. pont II. melléklet, 24. pont II. melléklet, 25. pont II. melléklet, 26. pont II. melléklet, 27. pont II. melléklet, 28. pont II. melléklet, 29. pont II. melléklet, 30. pont II. melléklet, 31. pont II. melléklet, 32. pont II. melléklet, 33. pont II. melléklet, 34. pont II. melléklet, 35. pont II. melléklet, 36. pont II. melléklet, 37. pont II. melléklet, 38. pont II. melléklet, 39. pont II. melléklet, 40. pont II. melléklet, 41. pont III. melléklet, 1. pont III. melléklet, 2. pont III. melléklet, 3. pont III. melléklet, 4. pont III. melléklet, 5. pont III. melléklet, 6. pont III. melléklet, 7. pont III. melléklet, 8. pont III. melléklet, 9. pont III. melléklet, 10. pont III. melléklet, 11. pont III. melléklet, 12. pont III. melléklet, 13. pont III. melléklet, 14. pont III. melléklet, 15. pont III. melléklet, 16. pont III. melléklet, 17. pont III. melléklet, 18. pont III. melléklet, 19. pont III. melléklet, 20. pont III. melléklet, 21. pont III. melléklet, 22. pont III. melléklet, 23. pont III. melléklet, 24. pont II. melléklet, 4. pont II. melléklet, 5. pont II. melléklet, 6. pont II. melléklet, 7. pont II. melléklet, 8. pont II. melléklet, 9. pont II. melléklet, 10. pont II. melléklet, 11. pont II. melléklet, 12. pont II. melléklet, 13. pont II. melléklet, 15. pont II. melléklet, 16. pont II. melléklet, 16. pont a) II. melléklet, 16. pont b) II. melléklet, 16. pont c) II. melléklet, 17. pont II. melléklet, 18. pont II. melléklet, 19. pont II. melléklet, 20. pont II. melléklet, 21. pont II. melléklet, 22. pont II. melléklet, 23. pont II. melléklet, 24. pont II. melléklet, 25. pont II. melléklet, 26. pont II. melléklet, 27. pont II. melléklet, 28. pont II. melléklet, 29. pont II. melléklet, 30. pont II. melléklet, 31. pont II. melléklet, 32. pont II. melléklet, 33. pont II. melléklet, 34. pont II. melléklet, 35. pont II. melléklet, 36. pont II. melléklet, 37. pont II. melléklet, 38. pont II. melléklet, 39. pont III. melléklet, 1. pont III. melléklet, 2. pont III. melléklet, 3. pont III. melléklet, 4. pont III. melléklet, 5. pont III. melléklet, 6. pont III. melléklet, 7. pont III. melléklet, 8. pont III. melléklet, 9. pont III. melléklet, 10. pont III. melléklet, 11. pont III. melléklet, 12. pont III. melléklet, 13. pont III. melléklet, 14. pont III. melléklet, 15. pont III. melléklet, 17. pont III. melléklet, 18. pont III. melléklet, 19. pont III. melléklet, 20. pont III. melléklet, 21. pont III. melléklet, 22. pont III. melléklet, 23. pont III. melléklet, 24. pont III. melléklet, 25. pont 13/18. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 243 Ebben az irányelvben A 71/307/EGK irányelvben Ebben az irányelvben A 71/307/EGK irányelvben III. melléklet, 25. pont III. melléklet, 26. pont III. melléklet, 27. pont III. melléklet, 28. pont III. melléklet, 29. pont III. melléklet, 30. pont III. melléklet, 31. pont III. melléklet, 32. pont III. melléklet, 33. pont III. melléklet, 34. pont III. melléklet, 35. pont III. melléklet, 26. pont III. melléklet, 27. pont III. melléklet, 28. pont III. melléklet, 29. pont III. melléklet, 30. pont III. melléklet, 31. pont III. melléklet, 32. pont III. melléklet, 33. pont III. melléklet, 34. pont III. melléklet, 35. pont III. melléklet, 36. pont III. melléklet, 36. pont III. melléklet, 37. pont III. melléklet, 38. pont III. melléklet, 39. pont III. melléklet, 40. pont III. melléklet, 41. pont III. melléklet, 42. pont III. melléklet, 43. pont IV. melléklet V. melléklet VI. melléklet III. melléklet, 37. pont III. melléklet, 38. pont III. melléklet, 39. pont III. melléklet, 40. pont III. melléklet, 41. pont III. melléklet, 42. pont III. melléklet, 43. pont III. melléklet, 44. pont IV. melléklet – –


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2384/96 av den 16 december 1996 om inledande av en enskild anbudsinfordran för försäljning för export av vinalkohol

eurovoc_concepts:
Caribbean Islands
Central America
alcohol
award of contract
distillation
sale


title: 97/18/EF: Kommissionens Beslutning af 16. december 1996 om godkendelse af de foranstaltninger, der skal gennemfoeres med hensyn til bovin spongiform encephalopati i Frankrig (EØS-relevant tekst)


title: Directiva 96/79/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 16 de diciembre de 1996 relativa a la protección de los ocupantes de los vehículos de motor en caso de colisión frontal y por la que se modifica la Directiva 70/156/CEE

eurovoc_concepts:
approximation of laws
motor vehicle
road safety
safety standard
transport accident


title: Directiva 96/79/CE do Parlamento Europeu e do Conselho de 16 de Dezembro de 1996 relativa à protecção dos ocupantes dos veículos a motor em caso de colisão frontal e que altera a Directiva 70/156/CEE