title: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet - Europeiska unionen och rymden: att främja tillämpningar, marknader och industriell konkurrenskraft

eurovoc_concepts:
aerospace industry
competitiveness
research and development
satellite communications
space policy

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04 12. 1996 KOM(96)617 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET EUROPEISKA UNIONEN OCH RYMDEN: ATT FRÄMJA TILLÄMPNINGAR, MARKNADER OCH INDUSTRIELL KONKURRENSKRAFT Innehållsförteckning 1. Inledning 2. Rymdens betydelse för Europa 3. Rymdindustrin - övergripande frågor 3. 1 En föränderlig omvärld: övergången till ett globalt informationssamhälle 3. 2. De växande marknaderna för ryn~dtillämpningar och följ dnär ingår 3. 3. En sektor med världsomfattande konkurrens 3. 4. Villkoren för industrins konkurrenskraft 4. De europeiska aktörernas roll 5. Rymdtelekommunikation 6. Navigering och positionsbestämning med hjälp av satellit 7. Jordobservation från rymden 8. Uppskjutningstjänster 9. Försvar och rymdteknik för både civilt och militärt bruk 10. Internationellt samarbete 11. Standardisering 12. Finansiering 13. Institutionella aspekter 14. Slutsatser Ordlista 2 3 5 5 5 6 7 9 11 14 18 23 24 25 26 26 27 28 29 1. Inledning 1. Rymden är inte längre enbart ett verktyg för att utforska världsalltet och för att föra människan till nya utmaningar. Även om dessa aspekter förblir viktiga, har rymden nu också strategiska och ekonomiska dimensioner. Rymdtillämpningar har öppnat nya marknader som är viktiga på världsmarknaden och som har medfört nya sätt att tillfredsställa människornas behov. Eftersom rymden bidrar både till den europeiska industrins konkurrenskraft och till förbättringen av Europas medborgares livskvalitet kan inte Europeiska unionen vara likgiltig inför rymdutvecklingen. Detta innebär inte att Europeiska unionen bör ersätta de kompetenta organen, exempelvis ESA, när det gäller att formulera den europeiska rymdpolitiken, men den europeiska unionen bör bidra till den samlade utvecklingen av rymdpolitiken och till rymdaspekterna vid formulerandet och genomförandet av politiken i fördraget. Europeiska unionen har varit intresserad av rymden i ungefär ett årtionde. Kommissionens meddelande 1988 om rymden fastslog principen om unionens åtaganden i Europas rymdverksamhet och skisserade unionens roll, som måste vara att komplettera ESA:s. ta hänsyn 2. Sedan presentationen av det senaste meddelandet "Europeiska unionen och rymden: utmaningar, tillfällen och ny verksamhet" av den 23 september 1992 har de internationella förhållandena utvecklats enormt, och nya viktiga händelser har inträffat, något som nödvändiggör en uppdatering av kommissionens ståndpunkt i rymdfrågor: framväxande teknikens Det landvinningar, har öppnat nya möjligheter för utnyttjandet av rymden, något som är av stor socio-ekonomisk vikt eftersom satellittjänsterna i sig är gränsöverskridande. informationssamhället, sammantaget med Marknaderna för rymdtillämpningar utvecklas snabbt, i synnerhet på områdena telekommunikation och navigation, medan jordobservation utvecklas från att vara ren vetenskap till att fa en ökad roll på marknaden. Samtidigt blir världskonkurrensen på marknaderna för satelliter och uppskjutningstjänster allt intensivare och allt mer världsomspännande. Omstruktureringen av den europeiska rymdbranschen har gjort vissa framsteg, men samtidigt har de amerikanska konkurrenterna utvecklats mot mycket högre koncentration. På ESA:s ministerrådsmöte i Toulouse 1995 fattades viktiga beslut på områdena uppskjutning och rymdinfrastruktur, vilket kommer att påverka finansieringen av de tillämpade programmen. Mötet tog också initiativ till en utvärdering av ESA:s industripolitik som kan leda till en omvärdering och som kan tänkas påverka vissa av unionens kompetensområden. På unionsnivå har utvecklingen och demonstrationen av rymdtillämpningar fått ökad uppmärksamhet inom det fjärde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994-1998) samt vid genomförandet av unionens politik. KOM (88) 417 slutlig. KOM (92) 360 slutlig. EGTnrL126, 18. 5. 1994. Kommissionen har som ett led i sin löpande dialog med branschen sammankallat en högnivågrupp av branschrepresentanter för att hjälpa till med att ta fram åtgärder som kan stimulera en dynamisk och konkurrenskraftig europeisk rymdindustri. 3. Det här meddelandet tar hänsyn till slutsatserna från forskningsministrarnas rådsmöte den 29. 4. 1993 , Europaparlamentets resolution av den 6. 5. 19945, ESA:s ministerrådsmötes resolutioner av den 10. 11. 1992 och av den 20. 10. 1995, diskussionerna som fördes under det europeiska rymdforumet den 6. 11. 1995, rådgivningsgruppens i rymdfrågor (SAG) åsikter och rapporten från branschens högnivågrupp av den 30. 1. 1996. De följande tre avsnitten ger en allmän bild av rymdtekniken och dess tillämpningar i Europa. Avsnitten 5 till och med 7 behandlar de tre viktigaste rymdtillämpningarna, medan avsnitten 8 till och med 13 täcker några horisontella frågor. 2. Rymdens betydelse för Europa 4. I mer än trettio år har rymden visat sig vara av avgörande strategisk, socio-ekonomisk och vetenskaplig betydelse. De ekonomiska stormakterna har genomfört program för att möjliggöra för de berörda parterna, som i huvudsak är myndigheter och industri, att demonstrera och utnyttja potentialen i rymdtekniken. Inrättandet av ESRO, ELDO och sedan ESA, jämte nationella myndigheter och institutioner, har gjort det möjligt att utveckla ett brett spektrum av teknisk kapacitet och en viktig industriell infrastruktur. Dessa satsningar har fört Europa till rymdteknikens frontlinje, även om den europeiska medelstilldelningen inte kan mäta sig med den i USA eller i före detta Sovjetunionen. 5. Som ett resultat av denna finns investeringssatsning det nu i Europa cirka 350 inom industriföretag från rymdbranschen, till huvudleverantörer underentreprenörer och leverantörer i första, andra I vid eller bemärkelse genererar denna bransch upp till 8 miljarder ecu och ger över 30 000 industrin arbetstillfällen samt ytterligare 9 000 i besläktad verksamhet (rymdorgan, forskningscentra, högskolor osv. ). Som jämförelse kan nämnas att det i USA finns ungefar 200 000 arbetstillfällen i rymdbranschen. tredje led. 1W5 i För att till fullo inse denna näringsgrens ekonomiska betydelse, är det nödvändigt att se den som ett nyckelelement i en mycket större mervärdeskedja. Normalt utgörs huvuddelen av denna kedja av tjänster, vilka sammantagna med mark- och användarsegmenten kan representera mer än tio gånger värdet av själva rymdsystemen. En europeisk strategi för att utveckla rymdverksamheten, enligt vad som föreslås nedan, måste därför undvika en inskränkt definition av rymdindustrin som bara innefattar tillverkare av rymdsystem, och inbegripa dessa besläktade sektorer. PV/CONS 22 - RECH 22 - 6280/93 av den 5. 6. 1993. EGT nr C 205/467, 25. 7. 1994. 3 tillgången 6. Bortsett från de ekonomiska intressena har Europa ett strategiskt intresse av utvecklingen av och till rymdtillämpningar som påverkar frågor som exempelvis informationssamhället, miljön, jordbruket, de transeuropeiska näten, regionalpolitiken, bistånd osv. I detta sammanhang kan unionen inordna rymdtekniken i dess rätta politiska ram och kan spela en nyckelroll som föregångskund för de tillämpningar som är av potentiellt intresse för genomförandet av unionens politik och tillfredsställandet av användarnas behov. 7. Europas rymdverksamhet är, som alla andra branscher, koncentrerad till vissa medlemsstater. Industrierna och tjänsterna som skapas indirekt av rymdbranschen berör ett mycket bredare urval medlemsstater och regioner, och detsamma gäller också de viktigaste rymdtillämpningarna. Det kan faktiskt sägas att rymdsystem är oberoende av politiska gränser och likabehandlar alla europeiska regioner, i synnerhet mindre gynnade regioner, och därigenom främjar unionens ekonomiska och sociala sammanhållning, om man tar med rymdteknikens betydelse för förbättrad infrastruktur (telekommunikation, markanvändning, stadsutveckling osv. ) eller livskvalitet (etermedia, vattenvård osv. ) i beräkningen. 8. I det här meddelandet behandlas de viktigaste frågorna för vilka det finns ett överhängande unionsintresse och möjligheter till åtgärder. Rymdvetenskap och bemannad rymdverksamhet faller, även om de är viktiga ur strategiska och industriella synvinklar, under ESA, de nationella rymdorganen och medlemsstaterna. Hur som helst kommer samordningsfördelar och komplementaritet mellan dessa ansträngningar och unionens politik (FoTU), personalfrågor eller yttre samarbete att aktivt eftersträvas för att vidmakthålla och utveckla alla de sektorer där Europa redan är eller kan komma att bli konkurrenskraftig. inom exempelvis områdena teknisk utveckling forskning och 9. 1 synnerhet bör utnyttjandet av den internationella rymdstationen som en anläggning för stora vetenskapliga projekt övervägas vid genomförandet av kommande ramprogram. 3. Rymdindustrin - övergripande frågor 3. 1 En föränderlig omvärld: övergången till ett globalt informationssamhälle 10. Rymdindustrin, vilket inbegriper marksegmentet och de tillhörande tjänstenäringarna, måste hantera ett antal yttre förändringar som påverkar dess driftsmiljö: - - Slutet på det geopolitiska sammanhang som drivit på tillväxten inom sektorn under årtionden, och den ekonomiska avmattning och de budgetnedskärningar som skett på sistone. Detta innebär att sys?' 'sättningen i rymdbranschen för första gången i historien under de senaste tre åren har sjunkit. Den ökade globaliseringen och öppnandet av den internationella marknaden och nya konkurrenters framträdande. Denna situation förvärras av den överkapacitet som för närvarande finns på grund av de ovannämnda faktorerna. I ett globalt perspektiv har teknikens framsteg och utvecklingen mot det globala informationssamhället öppnat nya tillämpningsområden (personlig kommunikation via satellit, multimedia, navigation osv. ) vilkas betydelse inte kunde förutses så sent som för några år sedan. En del av dessa faktorer kan vara av övergående slag, medan andra kommer att kräva permanenta förändringar i branschens arbetssätt och i myndigheternas roll på detta falt. Inom branschen är man medveten om att dess nuvarande strukturer måste anpassas efter dessa förändringar, men det behövs tydliga signaler från myndigheterna om hur den nya omgivningen kommer att se ut. 3. 2. De växande marknaderna för rymdtillämpningar och följdnäringar 11. Aktivitetsnivån hos den europeiska rymdindustrin har erfarit ett avbrott i tillväxten efter 1992, vilket främst kan förklaras med hur regeringarnas medelstilldelning har utvecklats. Under tiden har rymdindustrins kommersiella och försvarsrelaterade försäljning ökat måttligt. Den europeiska rymdindustrins omsättning uppdelad på sektorer miljoner ecu Ï99Ï 773 1396 972 248 3389 Î992 899 1749 1021 285 3954 Ï993 1994 1995* 1996* 1997* 664 1462 1048 265 3439 685 1470 1261 350 3766 7Ö5 1653 1333 414 4105 6*78 1427 1589 419 4113 698 1363 1541 480 4082 Nationell civil FoU ESA Kommersiellt Försvar Totalt * Prognoser Källa: CNES - Eurospace Dessa tal visar (trots betydande skillnader mellan länderna) att kommersiella tillämpningar bara är ett segment inom rymdindustrin, och för tillfället inte dominerande. Dock finns det en tydlig tendens för det marknadselementet att öka i betydelse: från 29 % av industrins omsättning 1991 till 38 % (prognos) 1997. 12. Det har redan påpekats, att för marknadsorienterade rymdtillämpningar är själva rymdsegmentet ofta bara toppen på isberget. Huvuddelen av omsättningen och sysselsättningen står att finna hos de tillämpningsinriktade följdnäringarna som dessutom växer snabbare än själva rymdsegmentet. Detta får dock inte överskugga att rymdsegmentet är en strategisk länk i kedjan. Det faktum att Europa har en framträdande ställning i rymdsegmentet ger industrin ett viktigt övertag på marknaderna för tillämpningar, eftersom det ger en möjlighet att tillhandahålla kompletta system och tjänster till internationella kunder. Dessutom spelar rymdsegmentstillverkare ofta en nyckelroll vid utformningen av hela tillämpningssystem och vid framtagningen av de tekniska alternativ och standarder som skall användas av det motsvarande marksegmentet. 13. Nedan rymdtillämpningarna: följer uppskattningar av marknadsutsikterna för de viktigaste Den väldsomfattande civila rymdmarknaden: utsikter för 1996-2005 miljarder ecu Satellitkommunikation Positions- bestämning Fjärranalys Rymddelen inkl. uppskjutning och drift 10-13 Markdel och användarterminaler 4-5 8-13 Tjänster och tillämpningar * Personliga satellitkommunikationstjänster och bredbandstjänster (multimedia) förväntas tas i drift inom de närmaste tio åren. 0,8-1 27-38 30-45 Traditionell geostationär 47-64 47-70 > 100 PCS och bredband * 12 100 > 200 Källa: ESA - Euroconsult 3. 3. En sektor med världsomfattande konkurrens 14. Den europeiska industrins marknadsandel på de konkurrensutsatta rymdmarknaderna varierar mellan 50 % av uppskjutningstjänstema, tack vare Arianeprogrammet, och 5 % eller mindre för vissa kategorier av markutrustning. Inom satellittillverkning, en strategisk länk i kedjan, har Europa för närvarande 20-25 % av tillverkningskontrakten i världen, medan återstoden går till den amerikanska industrin. Av större vikt är det faktum att nästan alla förslag till nya globala och regionala kommunikationssystem (personliga och bredbandiga tjänster) leds av USA, och Europa har först nu börjat reagera. Den europeiska industrins roll som underentreprenör och leverantör av utrustning har dock ökat, tillsammans med Japans. Japan leder redan över Europa på marknaderna sikt att åta sig tillverkningskontrakt in på den kommersiella uppskjutningsmarknaden. för markutrustning, och planerar på medellång satelliter och att ge sig lör Konkurrensen på den sistnämnda marknaden har blivit starkare med tillkomsten av nya leverantörer som Ryssland, Kina och Ukraina. Marknaden för uppskjutning av små rymdfarkoster blir också viktigare, vilket kan leda till att nyblivna rymdmakter som Indien eller Israel träder fram. Slutligen ökar erbjudandena på fjärranalysmarknaden från ett antal leverantörer utöver de traditionella, och de första kommersiellt drivna projekten planeras i USA. 3. 4. Villkoren för industrins konkurrenskraft personliga 15. Det europeiska initiativet behöver stärkas inom de kommande områdena, som till exempel satellitnavigation, och kommunikationstjänster kommunikationer med hög bandbredd, genom att man bygger vidare på etablerade europeiska specialiteter som erfarenheterna av Ka-bandsteknik eller direkta etermediesändningar från satellit. Kommissionen har redan understrukit vikten av att man drar nytta av den europeiska rymdindustrins förmåga att omsätta sina FoU-investeringar i innovativa produkter. Man kan säga att nyskapandet är inbyggt i den här sektorn, men det räcker inte för att stilla farhågorna om att Europas konkurrenskraft visavi (de mestadels amerikanska) marknadsledande företagen kan försämras ännu mer. (PCS), multimedia Bortsett från det faktum att USA sedan länge kunnat dra nytta av en verkligt enhetlig marknad ligger USA:s fördelar främst i två slags faktorer: obalansen i fråga om statligt stöd mellan Europa och USA, och Europas egna industristrukturer och arbetsmetoder. tekniska nivå och dess kostnader, bland annat genom stordriftsfördelar Direkt och indirekt stöd från den amerikanska regeringen till industrin påverkar både industrins i tillverkningen. De senare, som är relaterade till tillverkningsprocessen och särskilt till engångskostnader, ses som den största fördelen lör de amerikanska aktörerna. Som exempel kan nämnas att dagens mest framgångsrika kommersiella satcllitplattform drog nytta av en ursprunglig beställning frän USA:s flotta om 10 enheter. Sedan dess har mer än 50 beställts av kommersiella operatörer. Detta kan jämföras med de mest framgångsrika europeiska plattformarna där inte mer än 10-15 enheter beställts. Det har beräknats att den amerikanska regeringens stöd till satellitkommunikationsindustrin (genom inköp och FoTU för civila och militära program) under de senaste fem åren har uppgått till 9 miljarder ecu, medan kommersiell försäljning stod för bara 26 % av branschens inkomster. De motsvarande talen för Europa är 2 miljarder ecu respektive 45 %. Även om den sistnämnda andelen tyder på att den europeiska industrin gör bra ifrån sig, understryker de absoluta talen den sneda fördelningen mellan USA:s och Europas offentliga finansiering av denna bransch. Se kommissionens "Grönbok om innovationer", december 1995. 7 Med tanke på denna snedfördelning är det av största vikt att alla tillgängliga medel i Europa, oavsett om de är civila eller militära, eller finns på europeisk eller nationell nivå används på effektivast möjliga sätt för att göra branschen mer konkurrenskraftig. ESA kommer att förbli en viktig aktör, och dess pågående utvärdering av industripolitiken och den geografiska fördelningen bör välkomnas. Det nuvarande systemet, som ursprungligen skapades för att hjälpa till vid tillblivelsen av en ny europeisk industrigren, kan nu förbättras genom att man betonar ekonomiska effektivitetsmekanismer och målet att bli konkurrenskraftig på världsmarknaden för de marknadsinriktade rymdområdena. 16. Industrins struktur, som kännetecknas av avsevärd splittring och överlappning av kompetens både hos huvudtillverkare och underleverantörer, medför också en nackdel vad gäller kostnaderna jämfört med de amerikanska konkurrenterna, vilka dessutom har fördelen av en mogen hemmamarknad och en mycket högre volym på de statliga för de beställningarna. Det är europeiska företagen att kompensera för detta genom exempelvis överlägsen FoU, marknadsföring eller andra faktorer. Den europeiska industrins uppsplittring är också ett hinder för hanteringen av de risker (ekonomiska, kommersiella och tekniska) samman med de nya som hänger världomspännande som föreslås. satellitsystemen svårt och Relationerna i denna komplexa väv av industriaktörer är fortfarande mer påverkade av rymdorganens program än av användarnas behov. En som kommersiell arbetsmetoder kund _ _ _ __ Det övergripande internationella scenariot för rymdverksamheten utvecklas snabbt och skapar nya möjligheter för bruket av rymden. Mot bakgrund av det framväxande informationssamhället utvecklas marknaderna för rymdtillämpningar raskt, i synnerhet på områdena telekommunikation och navigation, medan jordobservation är på väg från att vara ren vetenskap till att bli mer marknadsanpassad. blir konkurrensen på marknaderna för satelliter och uppskjutningstjänster intensivare och globalare. Samtidigt Europeiska unionens lämpliga instrument (inklusive lagstiftning) bör användas för att skapa ett enhetligt klimat som stöder underlättar effektivare industriella strukturer genom att uppmuntra upprustningen av Europas rymdindustri vad gäller konkurrenskraft och kvalitet. investeringar och köper ett satellitsystem måste ta hänsyn till ett antal faktorer vid sidan av pris och tekniska prestanda. Leveranstider, finansiering, försäkring och tillhörande tjänster är alla beståndsdelar i ett komplext paket som det blir allt nödvändigare för rymdtillverkare att leverera tillsammans med själva produkten. Den europeiska rymdbranschen har de senaste åren förbättrat sitt kundbemötande i den här riktningen. Den har också avsevärt förstärkt och marknadsanpassat sina strukturer, genom överenskommelser eller fusioner, även om dessa åtgärder ännu inte tycks tillräckliga jämfört med de imponerande åtgärder som vidtagits i USA:s industri. 17. Ett annat kännetecken för den europeiska rymdbranschen är en jämförelsevis låg grad av vertikal integration, särskilt inom följd verksamheter och på utrustningsmarknaderna. Det innebär inte att vertikal integration är det enda rätta tillvägagångssättet. Nyskapande former för samarbete mellan tillverkare och operatörer är av nöden, om europeiska initiativ skall framträda som gensvar på de amerikanska. I vilket fall som helst är det tydligt att affärernas och lönsamhetens tonvikt förskjuts till följdnäringarna (mot nätutrustning och tjänster för användare) vilket innebär en strategisk fordel synnerhet på den nya globala telekommunikationsmarknaden. En större andel av marknaden för rymdtelekommunikation för vertikalt integrerade företag, i 8 kommer att intas av konsortier där satellittillverkaren är en strategisk partner, eller är integrerad i en större grupp som satsar på projektet. Detta måste man ha i åtanke i ett scenario där möjligheterna för oberoende tillverkare kan tänkas expandera endast i begränsad omfattning. 18. Specialisering, å andra sidan, har också sina fördelar, särskilt för de mindre ländernas industri. Små och medelstora företag anses allmänt utgöra den huvudsakliga källan till nya arbetstillfällen i alla medlemsstater. Forskningen har i själva verket visat att en liten del på cirka 4 % av företagen står för 50 % av ncttotillkomsten av nya arbetstillfällen. Små och medelstora företag i hela Europa spelar redan en roll i rymdbranschen (inklusive följdnäringarna) som exempelvis inom datatjänster för fjärranalys. Med den snabba i åtanke är det vikugt att ägna särskild uppmärksamhet åt deras utvecklingen marknadsställning, och kommissionens åtgärder för förbättring av affärsklimatet och utveckling av dessa företag kommer att utnyttjas till fullo. 4. De europeiska aktörernas roll 19. Det har redan påpekats att de marknadsinriktade tillämpningarna är en växande men ännu inte dominerande del av rymdverksamheten. Andelen är cirka 30 % i Europa, men bara 10 % eller mindre hos de andra stormakterna på rymdområdet. Regeringarna har, genom rymdprogrammen och på andra sätt, en viktig inverkan på den här sektorn och påverkar spelreglerna på den kommersiella arenan. Detta understryker vikten av en gemensam strategisk ansträngning av alla berörda europeiska aktörer. 20. ESA bör förbli en viktig beståndsdel i institutionssystemet, så att den kan understödja europeiskt samarbete och strategisk planering på rymdområdet. Tillsammans med de nationella rymdorganen bör ESA förstärka den europeiska teknikbasen och fortsätta att spela en central roll för den europeiska industrin genom utformning och genomförande av rymdprogram för sina särskilda mål. 21. De europeiska staterna, som genom ESA och sina rymdprogram har uppmuntrat denna näringsgrens framväxt, bör nu inse att förhållandena har förändrats och att en mer europeisk och marknadsinriktad satsning krävs, där tillverkarna och tjänsteleverantörerna spelar en aktivare roll. Om så inte sker, kan inga åtgärder på EU-nivå eller på någon annan nivå trygga branschens fortlevnad på en sund ekonomisk grund. 22. Branschen bör ha frihet att utarbeta sin egen strategi, och välja ett sätt för omstruktureringen som är anpassad till den europeiska ramen. Frågor som branschens konsolidering, vertikal integration och internationellt samarbete är avgörande för branschens globala konkurrenskraft. Dessa frågor måste ses mot bakgrund av EU:s konkurrensregler liksom de globala utmaningar som USA och andra konkurrenter utgör. 23. Kommissionen kommer att verka för en öppen och konkurrensutsatt omgivning som bas för en stark europeisk bransch, och vill hjälpa till med analysen av nyskapande strategiska industriallianser vilka bidrar till en tilltagande medvetenhet om de gemensamma europeiska intressena. Den kommer också att använda sina befogenheter för att trygga rättvisa konkurrensvillkor i och utanför Europa. Dessutom är unionen verksam inom flera av de ovannämnda områdena, där rymdtillämpningar kan vara av strategisk betydelse, varför den har intresse av utvecklingen av dessa tillämpningar. Dess roll måste ses i relation till subsidiaritetsprincipen, och särskilt i fråga om följande aspekter: - Behovet av att förbättra samordningen av den europeiska FoTU- och industripolitiken, i ett sammanhang där konkurrensen är global och Europa i allmänhet inte har någon stark ställning. - Rymdtillämpningarna är Europa- eller världsomspännande, varför det inte finns särskilt mycket utrymme för nationella lösningar. - För de internationella samarbetsfrågorna som berör dessa tillämpningar (utrymme i omloppsbana, frekvenser, tillståndsgivning samt standardisering) är bristen på en gemensam europeisk ståndpunkt ett allvarligt hinder för en stark ställning på marknaden. AV DELTAGARNA RYMDTILLÄMPNINGAR I EUROPEISKA UNIONEN UTVECKLINGEN I 1. Europeiska gemenskapen: demonstrationsprojekt, metodikforskning osv. stöd till marknadens RYMDTEKNIK OCH utveckling, pilot- och 2. De europeiska staternas regeringar och deras rymdorgan eller nationella program: uppdrag, rymdsegmentet, utforskning tillämpade och utveckling av uppskjutningsanläggningar osv. 3. ESA: Utveckling av rymdsegmentet, projekten "Explorer" och "Earth Watch" samt vetenskapliga projekt, uppskjutningsfordon osv. 4. Rymdbranschen: tillverkare och underleverantörer för rymd- och marksegmentet, mervärdesbolag för tjänster och varor osv. 5. Rymdsystemsoperatörerna som till exempel: - Eumetsat för meteorologi - Eutelsat för telekommunikation - Eurocontrol för flygledning 6. Slutanvändarna 10 5. Rymdtelekommunikation 24. Telekommunikation är den överlägset mest spridda tillämpningen av rymdtekniken, då 75 % av alla satelliter för närvarande är kommunikationssatelliter. För det kommande årtiondet (1996 - 2005) uppskattas marknaden enbart för satelliter för fast kommunikation och etermedia lågt räknat till 12-16 miljarder ecu, uppskjutningar till 9-10 miljarder ecu, med operatörsintäkter på 30-40 miljarder ecu. Den uppskattade marknaden för markstationer och terminaler ligger på 50-70 miljarder ecu, och för slutanvändartjänster 120-160 miljarder ecu. För närvarande tillhandahålls tjänster i Buropa inom röst- och mobiltelekommunikation samt dataöverföring med hög hastighet, och företagskommunikation till små trafikterminaler (VSAT) är på frammarsch. 25. Sedan kommissionens senaste meddelande om rymdpolitik 1992 har intresset för satellitkommunikation förnyats tack vare teknikens framsteg som har gjort det möjligt för satellitsystem att bli ett viktigt distributionssätt för teve, och att tävla med andra kommunikationstekniker om nya marknader för mobilkommunikation och kommunikation med mycket hög bandbredd. Idag finns det en företagssynergi att utveckla mellan moderna satellitsystem och grundläggande markbunden infrastruktur, och en sammansmältning mellan satellittevens "direkt till användaren". till hemmen" och satellitföretagskommunikationens "direkt 26. Två lovande nya marknader utmanar den europeiska industrin, och när de mognat torde bägge kräva tjänster och varor i en ekonomisk omfattning som kan jämföras med dagens fasta satellitkommunikationssystem. De är följande: - Personliga system för satellitkommunikation (satellit-PCS), mobilkommunikation för bärbara terminaler av G S M-typ samt röst- och datatjänster, där den europeiska industrin deltar omfattande i ett system. Varje föreslaget system har 1 till 2 miljoner användare i hela världen som målgrupp. - Digitala kommunikationssystem med mycket hög bandbredd. Dessa system baseras på globala satellitkonstellationer och är avsedda att tillfredsställa den exploderande efterfrågan på internetförbindelser, röstkommunikation och interaktiva multimediatjänster genom att utgöra en hörnsten i den globala informationsinfrastrukturen. Förslag till åtgärder 27. Kommissionen föreslår att stärka satellitkommunikationernas roll. Detta kommer att genomföras i samarbete med ESA, de nationella organen och medlemsstaterna genom att man utvecklar en sammanhängande uppsättning riktlinjer och åtgärder efter tre huvudsakliga inriktningar: en rättslig ram, yttre politik och FoTU. 28. Inom ESA:s och de nationella organens program har det de senaste åren utvecklats avancerad teknik for globala digitala satellitsystem med hög bandbredd (för fasta eller mobila tillämpningar). Sådana program är främst inriktade på tekniken i själva satelliterna och i mindre grad på marksystemen. Å andra sidan stöder unionen program som mer ägnas ät teknik och systemutveckling för marksegmentet och tillämpningarna. På så sätt torde EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling samt ESA:s och medlemsstaternas program komplettera av rymdtelekommunikationstjänsterna för att möta kraven från de passiva marknaderna för kommunikations- och multimediatjänster, vilket innefattar system för bredbandig uppkoppling till Internet. kommersialiseringen varandra främjar när de 11 FoU och systemaspekter på rymdkommunikation USA, budget Försäljning av kommersiell satellitkommunikation lö7o NASA FoU 3% NASAbudget, satel litkommunikation Försvarsdepartementet, FoU 26% USA Totalt, marknadsfinansierat: 11 862 miljoner ecu Totalt, offentligt finansierad FoU: 4 900 miljoner ecu Försvarsdepartementet, satel 1 itkommun ikation I 46% Europa, budget Militär satellitkommunikations budget 17% Kommersiell försäljning av satellitkommunikation 35% Nationella civila satellitkommuni kationsbudgetar 3% Europa: Totalt, marknadsfinansierat: 3 712 miljoner ecu Totalt, offentligt finansierad FoU: 1 304 miljoner ecu Förhållandet mellan Europas och USA:s budget 1990 - 1994 Källa: Europeiska kommissionen (1995) 12 29. På mobilkommunikationsområdet samlas idag forskningen kring utvecklingen av uppföljaren till GSM, även känd som UMTS (universell mobiltelefoniservice). I Europa är det fjärde ramprogrammet en viktig finansieringskälla genom sin Acts-del. Integrationen måste fortsätta så att den europeiska industrin har ett gott utgångsläge för att tillhandahålla terminaler till nästa generations mobila nät, med både markbunden och satellitförmedlad kommunikationskapacitet; på så sätt vidmakthålls den ledande ställning man skaffat sig med GSM. 30. Avancerade digitala satellitsystem för bredbandig kommunikation är nu under projektering för att stödja det globala informatioLssamhället; de är baserade på satellitkonstellationer antingen i geostationär eller icke-geostationär bana, och de optimeras med avseende på efterfrågan av data av internettyp, röstkommunikation och interaktiva multimediatjänster. Även om dessa initiativ från början kom nästan uteslutande från USA, börjar nu både Europas tillverkare och operatörer konkurrera med hjälp av egna projekt och planer. av 1996 högnivåmöte 31. Den 10 oktober 1996 genomfördes ett mellan informellt kommissionen, EU: s ministrar och branschrepresentanter för att diskutera behovet åtgärder på särskilda satellitkommunikationens område. Mötet resulterade i att kommissionen den 28 november i Telekommunikationsrådet att den, som ett led i sitt åtagande att främja partnerskap mellan offentliga och privata aktörer, kommer en sammanhängande politik för både FoU samt rättsliga och politiska frågor som rör satellitkommunikation i form av en handlingsplan som skall föreläggas rådet 1997. meddelade lägga fram att liberalisering av telekommunikationsområdet en bör På fullständig tjänsterna, en öppen tillgång till rymdsegmentet och en satellitmarknaden balanserad eftersträvas för ramen Världshandelsorganisationen, WTO. tillgång inom till Ett harmoniserat regelverk för införandet av personliga kommunikationstjänster (PCS) i Europa måste befastas, i samverkan med medlemsstaterna. De europeiska ståndpunkterna i internationella forum måste bringas i samklang, särskilt vad gäller tilldelningen av frekvenser och utrymme i omloppsbana. handlingsplan för En särskild satellitkommunikationens nyckelfrågor kommer att föreslås av kommissionen. I den kommer särskilt frågor som rör regelverket, förstärkningen av satsningar på europeisk nivå i internationella forum samt forsknings- och utvecklingsaspekter att behandlas. Denna handlingsplan kommer att överensstämma fullt ut med det här meddelandet och dess mål skall vara följande: - Att lägga fram en ram inom vilken privata och offentliga aktörer samarbetar. Att stimulera satellitsektorn att ta initiativ och leda den offentliga sektorns aktörer. - Att föreslå konkreta åtgärder för att framåtskrida inom bredbandsmultimedia via satellit och inom personlig kommunikation. - Att stärka den internationella positionen både vad gäller politik och teknik. I synnerhet måste samstämmigheten mellan de europeiska ståndpunkterna i internationella forum rörande tilldelningen av frekvenser och utrymme i omloppsbana ökas. 13 - Att se över satellitkommunikationsaspekterna i gemenskapens FoU-program, i syfte att förbättra dess relativa ställning. Att stärka samarbetet med ESA och CEPT. 6. Navigering och positionsbestämning med hjälp av satelliter 32. Satellitnavigeringssystem (GPS och GLONASS7) har installerats för militära syften av USA och Ryssland. Icke krypterade signaler från dessa system är tillgängliga gratis för civilt bruk, vilket har öppnat en marknad för navigationsutrustning som används allt mer i alla slags transportmedel, och för positionsbestämningssystem som utnyttjas i ett brett spektrum av andra tillämpningar. System för satellitnavigation och positionsbestämning håller på så sätt att utvecklas från främst militärt bruk till en vidare civil användning. 33. Flera undersökningar betonar de potentiella fördelarna med satellitnavigation över hela världen. Fördelarna som står att vinna jämfört med befintliga system innefattar en förenkling genom användningen av ett enda system som kan tillfredsställa alla användares behov i hela världen dygnet runt. Ett rymdbaserat system kan också erbjuda större noggrannhet i bestämningen av läge och hastighet, vilket kommer att leda till minskade väntetider, bränslebesparingar, bättre miljöskydd och färre olyckor: besparingarna uppskattas till cirka 20 miljarder ecu per år i hela världen. Dessa överväganden har lett till att både den internationella internationella sjöfartsorganisationen IMO har valt rymdbaserade system som nyckelkomponenter i nästa generation av navigations- och positionsbestämningstjänster. luftfartsorganisationen ICAO civila och den 34. Förutom de sociala och ekonomiska fördelarna måste man också betänka möjligheterna för industrin. Eftersom satelliter har en begränsad livslängd måste rymdsegmentet underhållas och förnyas löpande. Marksegmenten måste utvidgas så att större geografisk täckning och förbättrade tjänster erbjuds. Bägge måste levereras av industrin. Redan 1994 omfattade marknaden för användarutrustning 477 miljoner ecu, och kan förväntas stiga till 4 miljarder ecu år 2000 och till 25 miljarder år 2005. En marknad av jämförbar storlek utvecklas också för kringtjänster och hårdvaruenheter. Erfarenheten visar att bara de nationer och industrier som har ett avgörande inflytande på systeminfrastrukturen kommer att förbli konkurrenskraftiga på marknaden. Europeiska unionens mål är att höja nivån på den europeiska industrins konkurrenskraft så att denna kan delta i utplacerandet av ett globalt navigationssatellitsystem (GNSS) och i framtagningen av kompatibilitetskrav och industristandarder, vilket skall ge industrin en möjlighet att ta sig in på marknaden tidigt. Den fria tillgängen till signalerna och de politiska komplikationer dagens system medför med sin inriktning på både militärt och civilt bruk gör det dock mycket svårt för ett rent privat initiativ att gå i bräschen för Europas deltagande fullt ut på den här marknaden, och endast ett partnerskap mellan branschen och myndigheterna har en möjlighet att slå igenom. GPS = globalt positionsbestämningssystem, GLONASS = globalt navigationssystem. 14 Marknaden för satellitnavigation Försäljning i miljoner dollar 3000 2500 2000 1500 1000 500 Bilnavigatioifelefoni Spårning OEM Kartering GIS Luftfart Sjöfart Militärt 1995 B1996 D1997 a1998 B1999 @2000 Prognos för världsmarknaden för GPS Källa: Branschorganisationen GPS Industry Council, 1995 15 35. Även om flygledning bara representerar en liten del av den totala marknaden spelar den en nyckelroll eftersom ingen annan sektor har lika stränga krav. Det nuvarande GPS-systemet, som står under ett enda lands kontroll, har vissa svagheter: noggrannheten är otillräcklig, den geografiska täckningen är ofullständig, sannolikheten för tekniska fel är för hög för säkerhetskritiska tillämpningar och varningstiderna vid systemfel är för långa. På grund av dessa brister har myndigheter i hela världen börjat beställa påbyggnader till GPS för att fa bättre tillförlitlighet, tillgänglighet och noggrannhet för tjänster för civilt bruk. Detta nät av system som nu växer fram kring GPS och möjligen även GLONASS kommer att bli ett skarvfritt, världsomspännande påbyggnadssystem för flygnavigation. 36. Kommissionen , rådet och Europaparlamentet har erkänt Europas behov av att spela en nyckelroll vid införandet av GNSS och har antagit ett tillvägagångssätt längs två spår: - - En europeisk påbyggnad till de befintliga militära konstellationerna GPS och GLONASS för att uppfylla de civila användarnas krav (GNSS-1). Förberedande arbete för utformningen och organisationen av den andra generationens system (GNSS-2). Kommissionen har redan bildat en högnivågrupp bestående av representanter för nationella regeringar, presumtiva tjänsteleverantörer som bistår kommissionen i utarbetandet av en handlingsplan för utplacerandet av GNSS. branschorganisationer industrin, berörda användare, och 37. För att samordna det europeiska bidraget till GNSS-1 och påbörja arbetet på GNSS-2 har Europeiska gemenskapen tillsammans med ESA och Eurocontrol samlat sin verksamhet i den europeiska trepartsgruppen (ETG, European Tripartite Group). Gemenskapen bidrar med politiskt stöd och kompletterande finansiellt bistånd till projekten genom sin politik för transeuropeiska nät och sina program för telematik och FoTU på transportområdet. ESA genomför marksegmentet och kommer att svara för driften av det europeiska systemet för geostationär navigation (EGNOS, European Geostationary Navigation Overlay System) tills det uppnår fasen för avancerad driftsförmåga (AOC, Advanced Operational Capability). När denna fas är fullbordad kan EGNOS godkännas som ett primärt navigationssystem. Eurocontrol tar fram civilflygets krav och kommer att godkänna systemet i enlighet med dessa krav. I mer detaljerade termer understödjer kommissionen följande verksamhet: - I telematiktillämpningsprogrammet i det fjärde ramprogrammet är flera projekt ägnade åt att inom ramen för GNSS-1 utveckla ombordmottagare och demonstrera förmågan hos lokala påbyggnadssystem för tillämpningar inom luftfart, sjöfart och järnvägar. Samtidigt har det förberedande arbetet med att ta fram drifts- och funktionskrav för ett GNSS- system påbörjats, vilket omfattar både GNSS-1 och GNSS-2. Inom transportforskningsprogrammet om de potentiella fördelarna med de satellitbaserade tillämpningar går ett av projekten ut på att bedöma kraven pä tjänsternas transportpolitiken kommunikations- och navigationsteknik. informations-, integrationen lör av - Inom ramen för de transeuropeiska näten har stöd givits för att ge tillgång till navigationssatelliterna i Inmarsat Ill-projektet. Rådet har fattat beslut om riktlinjer för genomförandet av ett transeuropeiskt nät för navigation och positionsbestämning. " 8 9 10 Meddelande om satellitnavigationstjänstema, KOM (94) 248, juni 1994. Rådets resolution 94/c379/02 av den 19 februari 1994. Europaparlamentets resolution 209. 909 (slutlig) av den 30 november 1994. 16 radionavigationsplan (ERNP) under utvecklande, som rationaliseringen och harmoniseringen av den europeiska politiken 38. Inom ramen för den gemensamma transportpolitiken är för närvarande en grundläggande europeisk till de internationella organens (IMO, ICAO, ITU) krav. Radionavigationsplanen kommer att underlätta för radionavigationssystem, bland annat genom att underlätta införandet av satellitbaserade tjänster. Undersökningar håller på att inledas, varav en går ut på att analysera kostnaderna och fördelarna med ett bidrag till GNSS. I denna undersökning skall man särskilt analysera fördelarna för användare från de olika sektorerna. I en annan undersökning skall man studera utformningen av ett internationellt system, bestämma systemets karakteristika och grundligt utreda tillvägagångssättet för ett framtida system. tar hänsyn 39. Positionsbestämning med hjälp av satelliter kan användas i övervakningssystem och därmed när man övervakar genomförandet av kommissionens bestämmelser. Som exempel kan nämnas att kommissionen förbereder ett förslag till en rådsförordning om ett satellitbaserat fartygsövervakningssystem för kontrollen av unionens fiskepolitik. Förslag till åtgärder 40. Handlingsplanen kommer att upprättas med hjälp av högnivågruppen och täcka följande: - Förslag till institutionella förfaranden för att underlätta fördelningen av investeringar, upphandlingen samt lösandet av ägandeskapsproblem. Två alternativ under övervägande är att antingen utvidga ett befintligt organs befogenheter eller att inrätta ett nytt organ; detta skall säkerställa att en infrastruktur skapas som uppfyller certifieringens krav. regelverk med Utarbetandet av ett bestämmelser operatörers för tillhandahållande av navigations- och positionsbestämningstjänster åt enskilda användare. för Framtagning av konfigurationen och full genomförandeplanen driftskapacitet (FOC, Full Operational Capability) som skall sörja för den avbrottsskyddade drift som krävs för genom säkerhetskritisk redundans i mark- och rymdsystemen. verksamhet Europa bör spela en nyckelroll för navigation och positionsbestämning med hjälp av satellit genom sitt deltagande i utvecklingen av ett globalt system som tilfredssäller de civila användernas behov. särskild åtgårdsplan En är under utarbetande och kommer att läggas fram av Kommissionen. Utarbetandet av finansieringsalternativ som möjliggör start av FOC senast 1999. Överenskommelser med andra stater eller regioner som inte har något rymdsegment men som önskar erbjuda satellitnavigationstjänster över sitt territorium och som är villiga att bidra till de utvidgningar av Egnos som krävs. Afrikanska länder, regionen kring Indiska oceanen, Sydamerika, Östeuropa och länderna i före detta Sovjetunionen har redan uttryckt sitt intresse. Detta arbete kommer att genomföras inom en samarbetsram med syftet att uppfylla krav på global driftskompatibilitet och de internationella konventionernas krav. Beslut 1692/96/EG av den 23. 7. 1996, EGTnrL228. 17 41. Tack vare offentliga investeringar på 10 miljarder ecu för GPS och omfattande beställningar av militära terminaler har USA dominerat marknaden för satellitnavigation. Denna erfarenhet har använts till att upprätta de facto-standarder i nationella organ och används redan för att konstruera utrustning. Det finns en risk att de kommer att antas som internationell standard under tryck från de befintliga användarna. Det brådskar med att stärka den europeiska standardiseringsprocessen i syfte att anta en gemensam europeisk ståndpunkt på kritiska områden. Det allmänna målet bör vara att diskutera regionala standarder mellan Europa och USA före diskussionen i internationella organ. 42. Certifiering av rymdsystem innebär nya utmaningar för tillståndsmyndigheterna, i synnerhet för de myndigheter som har ansvar för livsviktiga tjänster. De berörda myndigheterna måste fatta beslut om certifieringsbestämmelser för GNSS-1 som till syvende och sist är beroende av system (GPS, GLONASS) som kontrolleras av USA:s och Rysslands militära myndigheter. Till följd av detta erbjuder en utplacering av ett europeiskt bidrag till GNSS-2 det lämpligaste sättet för Europa att upprätthålla sin självständighet på satellitnavigationens område. 43. Fastän viss utvecklingsverksamhet för GNSS-2 har påbörjats i Europa har denna för liten skala för att erbjuda realistisk konkurrens, och det brådskar med följande åtgärder: Ett raskt godkännande av handlingsplanen, särskilt av de institutionella arrangemangen. Stöd till industrins utveckling av användarutrustning, särskilt för marktillämpningar. - Påbörjande av arbetet med konstruktionen, utvecklingen och organisationen av GNSS-2 utöver det förberedande arbete som utförts inom det fjärde ramprogrammet och inom Artes 9 av ESA, vilket skall leda till en demonstration i omloppsbana av branschens inom det femte till hithörande åtgärder förmåga att ramprogrammet i nära samarbete med ESA och de nationella organen. leverera systemet. Stöd För att påskynda processen måste man också överväga möjligheten av att skjuta upp en europeisk navigationssatellit, eventuellt i kombination med ett annat system som innefattar andra tjänster. 7. Jordobservation från rymden 44. Europa har under de senaste 25 åren tack vare ESA:s och de nationella rymdorganens program etablerat en solid bas i satellitobservation av jorden genom SPOT-, ERS- och METEOSAT-serierna som måste utnyttjas fullt ut. På området vädersatelliter, till exempel, sköter Eumetsat system som uppfyller de europeiska staternas behov och bidrar till ett globalt meteorologiskt system som tillhandahåller tjänster i hela världen. information, 4 miljarder ecu för markutrustning 45. Världsmarknaden lör civil fjärranalys uppskattas för det närmaste årtiondet till minst 12 miljarder ecu för satelliter och motsvarande uppskjutningar, 1,2 miljarder ecu för ibr mottagning och försäljning av databehandling och över 12 miljarder ecu för mervärdestjänster och -produkter. Enligt uppskattningar nyligen kan hela den europeiska marknaden för uppgifter och besläktade tjänster (utom meteorologi) omfatta cirka 270 miljoner ecu år 2000. Hittills är kunderna mestadels offentliga organ. Potentiella kunder måste försäkras om att uppgiftsleveranserna inte bara är kostnadseffektiva lör deras tillämpningar, utan också om att uppgifterna kan levereras tillförlitligt, i tid och under den förutsebara framtiden. Eftersom inkomsterna från försäljningen 18 är begränsade, har mervärdesindustrin hittills inte kunnat göra investeringar för att locka till sig nya kunder. Även om potentialen är lovande är den europeiska marknaden för uppgifter från satellitobservation av jorden fortfarande på det hela taget underutvecklad och kräver en stor europeisk insats för att växa. 46. Eftersom EU är en av de största inköparna av datatjänster i Europa, har man en unik möjlighet att spela en grundläggande roll i utvecklingen av den här marknaden, både som föregångskund och genom att stödja utvecklingen av informationstjänster som bygger på obsevationsdata. Detta förespråkades av branschen, som uttryckligen förordade ett tillvägagångssätt i två steg som ett sätt att gradvis etablera livskraftiga marknader. Detta utgör ett sätt att trygga tjänsternas kontinuitet så länge som de nya systemen tillförs i tillräcklig grad och regelbundet, och för detta svarar branschen och andra organisationer. På längre sikt kommer det att vara branschens sak, när marknaden väl är etablerad, att leverera datatjänster till kunderna på kommersiell basis. Branschen kommer dock bara att kunna göra detta om den far tydliga signaler om marknadens stabilitet och storlek. Här kan kommissionen lämna ett betydande bidrag genom att korrekt uttrycka Europas behov av jordobservation och motsvarande tjänster med en uppskattning av det årliga värdet av sådana tjänster, där denna uppskattning inte tar hänsyn till jordobservationens eventuella förmåga att leverera sådana tjänster. På grundval av denna bedömning uppmuntras branschen att förbättra kvaliteten, punktligheten och kostnaden hos dessa tjänster samtidigt som en lönsam bransch utvecklas. Branschen behöver också passande finansieringsformer så att den kan ta de risker som hör samman med utvecklingen av ny avancerad teknik. 47. Ett viktigt steg i riktning mot att utveckla fältet vidare utgjordes av det gemensamma dokumentet från ESA, Eumetsat och europeiska kommissionen som framlades till ESA:s råd i Toulouse den 20 oktober 1995 och som handlade om en europeisk politik för jordobservation via satellit. I dokumentet anges följande huvudmål: - Att tillfredsställa användarnas behov på permanent basis, huvudsakligen genom att upprätta satellittjänster, säkerställa en kontinuerlig försörjning med data och tjänster samt upprätthålla en modern konfiguration. - Att stimulera industrins lönsamhet och konkurrenskraft genom att satsa på en så bred för marknad satellitövervakningssystem så långt möjligt för att de skall utnyttjas fullt ut. (även militär) som möjligt och minska kostnaderna - Att uppnå de strategiska mål som säkerställer tillgången till data som är nödvändiga för Europas säkerhet eller för bevarandet av dess miljö samt upprätthåller och vidareutvecklar dess kapacitet så att den kan spela en global roll. Förslag till åtgärder 48. För att uppnå dessa mål måste alla berörda parter i enlighet med sina egna förfaranden avgöra vilka åtgärder som krävs. På unionsnivå har kommissionen redan drivit på denna sektor genom särskild verksamhet inom det fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk framtiden: föreslås utveckling. verksamhet närmaste Följande den för 12 Förslag till en europeisk politik för jordobservation från rymden ESA/PB-EO(95)7, version 2. 19 Jordobservation i medborgarens tjänst Satelliter i låg omloppsbana passerar oupphörligen ovanför jorden; de avsöker land och hav under sig och sänder de resulterande uppgifterna tillbaka till mottagarstationer på jorden. Optiska instrument är särskilt värdefulla för att se små detaljer för den sorts tillämpningar som varit bekanta ända sedan flyfotograf er ingens begynnelse. Många oåtkomliga områden på jordens yta har nu kartlagts för första gången, med hög precision, med hjälp av information från SPOT-satelliterna. Genom att kombinera data från flera olika instrument har europeiska vetenskapsmän och tekniker utvecklat några verkligt anmärkningsvärda system för att övervaka olika teman. En enastående bedrift som kan illustrera detta är det gemensamma sjätte förser forskningscentrets Mars-projekt generaldirektoratet och Euros tat, med en del av uppgifterna dessa behöver för sin verksamhet. Humanitära organisationer är beroende av dessa kartor, som kan hållas fullständigt aktuella, för att lokalisera katastrofer och bestämma möjliga tillfartsvägar. 1 skalans andra ände finns optiska instrument som är konstruerade för att insamla uppgifter från enorma stråk av planeten i ett enda svep. En tillämpning av sådana uppgifter är att uppspåra tillväxtplatser för vandringsgräshoppor, så att man kan skicka in lag av utrotningsexperter för att förinta svärmen innan den kan ge sig ut på sin förödande vandring. kunderna, synnerhet som det / Instrument som klarar av att mäta yttemperaturer används rutinmässigt i halvökenområden för att upptäcka områden med stor risk för bränder och i tempererade områden för att kartlägga områden där fruktträdgårdar eller tidiga grödor har blivit fros t skadade. På det här sättet kan man dels förebygga katastrofer, dels kompensera lantbrukarna för skördebortfall. Över oceanerna kan sådana instrument mäta temperaturen i världshavens ytskikt, och de kartor som blir resultatet kan visa var näringsrikt kallt vatten väller upp från djupen och drar till sig plankton och fiskstim. I kallare vatten kan matleveranserna runt nordliga uddar upprätthållas med flera livsviktiga veckor till genom att sådana instrument övervakar den annalkande havsisen. Radarinstrument, som exempelvis den syntetiska aperturradarn på ESA:s ERS-satelliter, övervakar också ständigt vår planet från omloppsbana. Dessa instrument fungerar i stort sett i vilket väder som helst och kan avbilda planetens yta genom molnlager och om natten. Dessa instrument har visat sig vara ovärderliga eftersom de mäter våghöjd, vindhastighet och utbredningen av översvämningar, och i framtiden torde de bli ett viktigt led i kampen for att begränsa och förhindra översvämningar. 20 49. På grundval av marknadsundersökningar, som skall innefatta kommissionens avdelningar, nationella och europeiska rymdorgan och de stora industrigrupperna som potentiella beställare, skall utnyttjandet av befintliga eller planerade europeiska projekt uppmuntras. Nya tillämpningsprojekt som har tillräckligt stor potentiell avkastning för att locka till sig branschens i begynnelseskedet, med rymdorganen. Tillämpningsprojekten kommer att genomföras fullt ut av lämpliga industriella investerare eller driftsorgan i ett senare skede med avsikt att tillhandahålla driftstjänster på kommersiell basis. Unionens verksamhet kommer att inriktas på ett begränsat antal tillämpningsområden som rör genomförandet av dess politik, såsom följande: investerare kan påbörjas med kommissionen föregångskund som stöd från - Övervakning av markanvändning och resurser - Europa har redan gjort en stor insats på det här området, och en hög grad av sakkunskap har uppnåtts som måste utvärderas. Ytterligare forskning kommer att genomföras och nya operativa tekniker utvecklas för att förbättra och gynna Europas förmåga på det här området. Demonstrations- och pilotprojekt kommer att genomföras på områdena jordbruk, skogsbruk, stadsplanering, avfallshantering osv. i nära samarbete med industrin som huvudsaklig användare (livsmedelsföretag, skogsföretag, kommunala företag, lokala kollektiv osv. ). Sådana projekt kommer att bidra till unionens initiativ för en hållbar förvaltning av miljöresurser. - Övervakning av ytvatten - Erfarenheterna från Europanivå kommer att optimeras och utvecklas genom demonstrations- och pilotprojekt på grundval av befintliga rymdprojekt, innan man skjuter upp nya, specialbeställda tillämpningssatelliter i samarbete med exempelvis vattenförvaltningsbolag. Denna verksamhet kommer att i det vatteninitiativ kommissionen ämnar föreslå. ingå - Övervakning av fiske - Jordobservationstekniken är redan väl utvecklad, och möjligheterna att med hjälp av den övervaka fisket kommer att utgöra ett viktigt komplement till satellitbaserade fartygsspårningssystem och mätningar på plats. De stora fiskeriföretagen tillhör de huvudsakliga presumtiva industripartnerna för satsningen på detta. 50. En del av tillämpningarna är av strategiskt och politiskt intresse för unionen och berör andra europeiska länder eller utvecklingsländer. På grundval av den kunskap som inhämtats under de pågående eller avslutade europeiska rymdprojekten, kan man föreställa sig nya tillämpningsprojekt, särskilt ESA:s jordövervakningsprojekt, inom följande områden: - Övervakning av kustområden - Dessa områdens strategiska betydelse för gemenskapen är uppenbar när man betänker dess kusts längd och variationsrikedom. Den teknik och de instrument som utvecklats för att möta dessa krav kommer också att kunna tillämpas på världsnivå, särskilt i utvecklingsländerna. Förberedande undersökningar bör påbörjas för de olika europeiska kustområdena med hänsyn till dessas egenheter (Medelhavet, Östersjön, Nordsjön och Atlanten). Som ett första steg föreslår kommissionen att den skall sammanställa de mänga initiativ som är under utarbetande, samordna dem och i nära samarbete med berörda parter utarbeta ett nytt strategiskt initiativ för att upprätta ett informationssystem lör Medelhavets kustområden med hjälp av bland annat rymdbaserade fjärranalysmetoder. - Övervakning av risker och naturkatastrofer - Europarådet har, i samarbete med ESA och kommissionen, påbörjat verksamhet på det här området, och förberedande undersökningar är för närvarande under utarbetande, med medverkan från i Öst- och Centraleuropa. Det här är ett område där civil och militär teknik är av intresse för just det ändamålet, och denna tekniks dubbla användning (civil och militär) kan medge att den särskilt utnyttjas ut. Kommissionen parterna, länderna berörda fullt och de 21 civilförsvarsmyndigheterna, kommer att sammanställa och stödja pilotprojekt i syfte att bana väg för genomförandet av nya initiativ som kombinerar olika rymdtekniker på områdena telekommunikation, positionsbestämning och fjärranalys. 51. Som ett led i genomförandet av EU:s miljöpolitik kommer kommissionen att fortsätta att stödja utvecklingen av tillämpningar inom jordobservationsteknik genom att genomföra till att öka den europeiska projekt för miljöövervakning, även sådana som syftar miljölagstiftningens och de internationella miljööverenskommelsernas effektivitet. Detta skall genomföras i samarbete med de nationella miljövårdsorganen och med den europeiska miljöorganisationen EEA. Som ett komplement till befintliga eller planerade rymdprojekt kan nya rymdprojekt bli aktuella med stöd från rymdorganen, särskilt ESA genom sitt initiativ "Earth explorer missions", och andra lämpliga parter som till exempel Eumetsat, för att löpande tillhandahålla allmänna tjänster på följande områden: För nivå. europeisk Oceanövervakning - De erfarenheter som dragits hittills bör också utnyttjas att på vidareutveckla oceanografisystemen och för att uppfylla kraven från det globala oceanobservationssystemet (GOOS) och dess europeiska gren (EUROGOOS) kan särskilt integrationen av insamlade uppgifter med andra observationer på plats bli föremål för europeisk samordnad verksamhet. data från närvarande begränsade Atmosfärsövervakning - På det här området är rymdteknikens tillämpningar för till vetenskaplig forskning. Till att börja med kan man dra nytta av de befintliga för att demonstrera rymdprojekten teknikens ur genomförbarhet driftssynpunkt. Framtida utforskning kan tänkas i samarbete med ESA eller Eumetsat. ' att främja För att användandet stärka den nödvändiga vetenskapliga och tekniska grunden och för av vetenskapliga resultat vid utvecklingen av operativa tillämpningar kommer kommissionen att fortsätta med att genomföra unionens ramprogram för forskning och teknisk utveckling, 52. Ett viktigt bidrag till utvecklingen av marknaden för jordobservationstjänster kan lämnas av europeiska unionen genom genomförandet och utövandet av dess politik. Metodikinriktade pilotprojekt kommer att särskilda områden av gemenskapsintresse. forsknings- föreslås och inom Denna sektor bör i de flesta fall successivt tas över av privata investerare, och kommissionen bör underlätta denna process. Utvecklingen av tjänsteorganisationer och nya europeiska driftsorgan skall leverera rymdinformationstjänster måste stimuleras. som Diskussioner med Eumetsat måste påbörjas för att utforska dess eventuella roll när det gäller för tillhandahålla miljöövervakning. data att Verksamheten inom undervisning och utbildning samt åtgärderna för att uppmuntra internationell samverkan och utveckling måste samordnas på unionsnivå i nära samarbete med medlemsstaterna och berörda organisationer, och då särskilt internationella rymduniversitetet i Strasbourg. forskning samt pilot- och i synnerhet vad gäller grundläggande metodikinriktad demonstrationsprojekt av förberedande slag på ovanstående områden och inom andra, mindre utvecklade sektorer. Man kommer också att arbeta med tillämpningar och vidare utveckling av- avancerade sensorer i samarbete med lämpliga samarbetspartner, med tanke på behovet av att säkerställa kontinuitet under demonstrationsfasen. 53. Unionens program för ett center för jordobservation (CEO, Centre for Earth Observation) har en viktig roll att spela i den ovannämnda verksamheten. Då dess syfte är att föra samman 22 användare och leverantörer av data, kommer det att medge snabbare och enklare tillgång till data genom att främja utvecklingen av gemensamma standarder och dataformat. Centret kommer också att hålla användarna bättre underrättade, vilket gör att de kan dra full nytta av den bearbetade informationen, samtidigt som det förser dataleverantörerna med lämpliga metoder och verktyg för att tillfredsställa användarnas behov. Därför kommer centret att utgöra en omistlig del i framtida operativa system. 54. Marknadens utveckling handlar också om utbildning och undervisning av presumtiva användare, särskilt av dem som använder jordobservationsdatatjänster i beslutsfattandet, även i utvecklingsländerna. Kommissionen kommer också att fortsätta med den verksamhet som påbörjats tillsammans med ESA , medlemsstaternas rymdorgan och på internationell nivå (exempelvis Internationella rymduniverc'ietet). 55. Där behov anses föreligga, kommer kommissionen lämpliga organisationer att stimulera skapandet av nya europeiska operativa organ. Särskilt på miljöövervakningens område kommer den att tillsammans med Eumetsat och berörda parter undersöka möjligheten av att detta organ levererar rymddata för detta ändamål. tillsammans med 56. För att uppmuntra jordobservationens tillämpningar kommer kommissionen att fortsätta att studera de rättsliga aspektema på användningen av jordobservationsdata och de övergripande principerna för en datapolitik som överensstämmer med den kommersiella marknadens öppnande. Frågorna som rör tilldelningen av frekvenser och utrymme i omloppsbana kommer också att beaktas av kommissionen vid internationella förhandlingar. 57. Slutligen kommer kommissionen tillsammans med sina partner att ytterligare överväga att upprätta en sammanhängande europeisk strategi för att utveckla och förverkliga driftsklara system för observation av jorden och dess miljö. En sådan strategi för att samordna befintliga eller planerade system på europeisk nivå utan att inskränka deras särart kommer att ge Europa möjligheten att lämna ett helt och sammanhängande bidrag till inrättandet av en integrerad global observationsstrategi vilket har föreslagits av kommittén för jordobservationssatelliter, CEOS. 8. Uppskjutningstjänster 58. Europas behov av att säkerställa en oberoende förmåga att leverera tillämpade satellitsystem, både för telekommunikation, teve och jordobservation, var en viktig pådrivande faktor bakom det ursprungliga beslutet på 70-talet om Arianeprogrammet. Detta politiska åtagande, som dessutom gav Europa en ledande ställning på den kommersiella marknaden för uppskjutningstjänster vilket till stor del återbetalade medlemsstaternas investering, gäller än i dag och fortsätter att utgöra en nödvändig förutsättning för Europas fortsatta tillgång till rymden och för rymdtillämpningarna. marknaden ledande * ställning på den 59. Europas kommersiella för uppskjutningstjänster måste forsvaras mot den ökande konkurrensen, vilken utmärks av närvaron av avancerade versioner av och befintliga marknadsintroduktionen av från Ryssland, Ukraina och Kina. Denna avsevärda på utbudet uppskjutningsmarknaden, i vissa fall till mycket låga priser, hotar att déstabilisera marknaden. fordon, fordon amerikanska ökning av 23 sund En ram av internationella regler i syfte att på trygga uppskjutningsmarknaden måste upprättas. Spännvidden på de uppskjutningsfordon som finns tillgängliga kan komma att ökas. konkurrens 60. Ett grundläggande villkor för upprätthållandet och den fortsatta utvecklingen av Europas uppskjutningstjänster är en grad av marknadstillgång som liknar den som finns i EU samt existensen av rättvisa handelsvillkor. Vad beträffar marknadstillgång bör målet vara att inte bara säkerställa att det inte finns några restriktioner för uppskjutningstjänster för civilt bruk, utan också att det inte finns några nationalitetsvillkor kopplade till uppskjutningstjänster som levereras till statliga organ. Det senare är mycket vanligt i länder som Kina och USA, medan EU har en öppen marknad. Detta bör för Världshandelsorganisationen, WTO, där GATT täcker frågan om uppskjutningstjänster. Kommissionen och den europeiska rymdbranschen är övertygade om att det bör ligga i Europas intresse att börja utreda möjligheterna att diskutera och upprätta grundläggande regler ("trafikregler") för bedrivandet av öppen och rättvis konkurrens mellan de viktigaste leverantörerna av uppskjutningstjänster. Detta bör innefatta frågan om statligt stöd till branschen samt balanserad tillgång till alla länders hemmamarknader. främst behandlas ramen inom Sådana förhandlingar bör innefatta USA, vars industri drar nytta av en extraordinär och oöverträffat hög grad av statligt stöd och militära program, och nytillkomna leverantörer som Ryssland, Ukraina och Kina. Ett särskilt mål bör vara att ge en viktig granne som Ryssland möjlighet till en lugn och integration på marknaden för kommersiella uppskjutningstjänster på en rättvis och balanserad grund. Kommissionen kommer att arbeta aktivt tillsammans med medlemsstaterna för att uppnå en gemensam långsiktig strategi för den här sektorn och för att nå en praktisk lösning för bedrivandet av internationella förhandlingar. Denna betoning på en framsynt internationell strategi inriktad på att öppna marknader, utnyttja nya möjligheter och skapa rättvisa handelsvillkor medför att det vore överflödigt med överenskommelser om marknadsdelning om man redan slutit överenskommelser om öppning av marknader. 61. Den snabba ökningen av förslag på kommunikationssatelliter för satellitbaserade personliga system och för bredbandskommunikation i icke geostationär bana (låg bana, LEO, och medelhög bana, MIX)) medför en vidgad efterfrågan på uppskjutningstjänster utöver basmarknaden för geostationära satelliter. Kommissionen betraktar den europeiska industrins fortsatta närvaro på marknaden för uppskjutningstjänster som nödvändig, och uppmuntrar de berörda rymdorganen och branschen att överväga hur man bäst kan upprätthålla ett komplett europeiskt utbud for alla slags uppskjutningstjänster. 9. Försvar och rymdteknik för både civilt och militärt bruk 62. Även om de militära aspekterna på rymdteknikens tillämpningar inte faller under kommissionens befogenheter, bör varje europeisk strategi vinnlägga sig om samstämmighet kostnader undvika dubbelarbete och slöseri med allmänna medel. Rymdsystemens relaUvt t,ll höga förstahandskandtdater europeiskt samarbete, eftersom enskilda länder lär svart att uppnå den "kritiska massa" som krävs lör att motivera sådana investeringar. dem gör lor K o m m i s s i o n en u p p m u n t r ar en samordnad s a t s n i ng E u r o p e i s ka u n i o n e nj VEU och ESA på m c d l e m s s t a t e r n ai ^ d t c k n ik för b a dc c i v iu o ch m i,i t a rt b mk ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^^ K R R H M H H H H HM 63. Rymdtekniken är av central och ökande betydelse för många slag av militär verksamhet inom telesamband, navigation, underrättelsetjänst, system för tidig varning och meteorologi. Till en början var de militära behoven pådrivande för rymdtekniken, som sedan överfördes till civila tillämpningar när den var färdigutvecklad. På sistone har läget förändrats så att civila tillämpningar driver på marknaden och motiverar teknikinvesteringarna av egen kraft. oH I allmänhet har militära och civila rymdsystem mycket gemensamt rent tekniskt, även om det varierar mellan olika tillämpningar. Uppskjutnings- och framdrivningssystem drar också nytta av samverkansfördelar mellan de civila och militära sektorerna. Den amerikanska industrin har länge utnyttjat sådana fördelar på de kommersiella marknaderna, tack vare en militär rymdbudget som är mer än fyrtio gånger Europas. Kommissionen har i sitt meddelande om försvarsindustrin betonat att en stark och kompetent industriell bas är en nyckelfaktor för Europas oberoende, varför alla gemensamma satsningar som bidrar till att stärka dessa faktorer måste välkomnas och uppmuntras. 10. Internationellt samarbete 64. Sedan barriärerna mellan Öst och Väst försvann har det internationella samarbetet och utbytet i rymden blomstrat på sätt som tidigare inte varit möjliga, och denna tendens har stärkts av budgetåtstramningar och av att man insett gemensamma intressen. Inom den privata sektorn, stimulerar samtidigt den internationella riskdelningen inom de nya informations- och multimediabranscherna tillgången till nya marknader genom att sammanföra industrin och ett antal olika aktörer. Europa måste spela en nyckelroll i dessa internationella partnerskap, under förutsättning att de är balanserade. Detta medför att Europa måste bibehålla eller förvärva en "kritisk massa", åtminstone på de områden där så ännu inte är fallet, för att kunna dra full nytta av internationellt samarbete med sina stora ekonomiska samarbetspartner. Detta läge kräver också ett samordnat hanterande av problemen på Europanivå, och lämpliga former för gemensamma åtgärder. Med det här i åtanke måste man överväga möjligheterna till industriellt och tekniskt samarbete med etablerade aktörer som USA, Ryssland, Kina och Japan, men också med de nytillkomna som Indien och Brasilien. Internationellt samarbete behövs också på området rymdavfall och kommissionen kan lämna ett bidrag till det arbete som redan pågår i olika instanser (FN, ESA). 65. Internationellt samarbete på rymdteknikens område kan göra det möjligt att uppfylla vissa av unionens mål med avseende på tredje land. Länderna i Östeuropa bör kunna dra fördel av en tidig integration i de transeuropeiska näten, varför de borde knytas till de europeiska initiativen inom exempelvis satellitkommunikation och satellitnavigation. 66. En del av länderna i före detta Sovjetunionen kan också delta i projekt med rymdanknytning. Inom ramen för det ekonomiska samarbetet med de nya oberoende staterna och inom ramen för Tac i s-programmet kommer kommissionen att fortsätta med att lämna tekniskt bistånd till flyg- och rymdindustrin. Genom det internationella vetenskaps- och teknikcentret i Moskva kommer kommissionen att finansiera vetenskapligt samarbete i syfte att i det globala vetenskapssamhäl let. integrera de nya oberoende staternas vetenskapliga potential 67. För utvecklingsländernas del, exempelvis de i Medelhavsområdet, kan rymdtekniken ge en del lämpliga lösningar. En del av möjligheterna belystes under ett seminarium om "konstruktionen av det euro-mediterranska informationssamhället - rättslig ram och utveckling av kommunikationsnät för ekonomiskt samarbete" (Palermo, 6-7 maj 1996). Med dessa behov i åtanke kan unionen handla i enlighet med flera av sina befogenheter, oavsett om de hänför sig till FoTU, utvecklingsbistånd eller ekonomiskt samarbete. Beroende på deras tekniska mognadsgrad kräver genomförandet av dessa rymdrelaterade lösningar en avsevärd samordnad satsning, vilken kommissionen föreslår åta sig tillsammans med utvecklingsländerna och berörda parter (myndigheter, foretag, osv. ) med stöd från tillämpliga gemenskapsinstrument. KOM (96) K) slutlig. 25 11. Standardisering 68. Rymdindustrin måste uppfylla mycket stränga krav på kvalitet och tillförlitlighet. I Europa och överallt annars har man länge insett behovet av att standardisera produkter och förfaranden på det här området. Europas komplicerade industristruktur gör om möjligt behovet ännu större. Efter ett antal tidigare försök har nu det europeiska organet för rymdstandardisering (ECSS) lyckats sätta samman en grupp av representanter för organ och branschaktörer som otvivelaktigen är representativa för den europeiska verksamheten på området. Deras program har som mål att fastslå ett omfattande och sammanhängande standardiseringssystem grundat på en kommersiellt inriktad strategi. För att uppmuntra den europeiska industrins konkurrenskraft har kommissionen givit ECSS och de europeiska standardiseringsorganisationerna CEN, CENELEC och ETSI uppdraget att komma överens om samarbetsformer och utarbeta en övergripande standardiseringsstrategi, där man skall fastställa områden där standardiseringsverksamheten skall genomföras på europeisk och internationell nivå och avgöra vilka specifikationer som bör bli formella standarder och vilka som bör fortsätta att ligga uteslutande under ECSS:s befogenheter. 12. Finansiering 69. Rymdprojekt, särskilt sådana som har med nya tillämpningar att göra, kräver avsevärda initialinvestenngar som betalas tillbaka under långa perioder. Dessa projekt för är därför mycket känsliga finansieringsvillkoren som för villkoren på marknaden och för tillverkningskostnaderna, och europeiska aktörer måste hantera de valutarisker som orsakas av den amerikanska fluktuationer. dollarns såväl finansierings- N y s k a p a n de och g a r a n t i m e k a i l i s m e r5 infattande de som Europeiska av t i l l h a n d a h å l ls Europeiska i n v e s t e r i n g s b a n k en o ch i n v e s t e r i n g s f o n d e n5 b ör mvändas a tt f i n a n s i e r i n g en av kommersiella för mdQUma rymdprojekt Rymdverksamhet anses allmänt vara förknippad med högriskteknik, med nya tillämpningar på icke demonstrerade men ändå starkt konkurrensutsatta marknader. Den här situationen förändras dock, och investerarnas inställning blir mer positiv. Nya system som satellit-PCS erbjuder möjligheter till en slags "franchising" av rätten att tillhandahålla tjänster i olika regioner mot en motsvarande investering i systemkostnaderna. Eftersom den europeiska omgivningen ibland upplevs som ett hinder för finansieringen av liknande initiativ kan EU spela en direkt och en indirekt roll för att förbättra den här situationen. 70. Direkt kommer kommissionen att försöka sammanställa och stödja projekt av europeiskt intresse inom telekommunikation, navigationskontroll och jordobservation. Dessa projekt, som alla europeiska parter bör samarbeta inom, kommer i princip att grunda sig på medlemsstaternas, ESA:s eller de nationella rymdorganens befintliga eller planerade program. Bland annat bör resurserna i ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling utnyttjas. Andra resurser kan ställas till förfogande inom ramen för de transeuropeiska näten, eller, i enlighet med tillämpligt förfarande, inom ramen för strukturfonderna eller budgetarna för jordbruksutveckling eller jordbrukssamarbete. Det är dock värt att notera att de delar av ramprogrammet som kan komma i fråga samt övriga instrument har allvarliga begränsningar, och kan därför knappast bidra med mer än ett användbart komplement till de här projekten. 26 Till en början borde det inte föreligga något behov av ytterligare medel utöver den nuvarande tilldelningen, och man bör framför allt inrikta sig på att omfördela tillgängliga medel bland de projekt som bedöms vara av europeiskt intresse, så att man uppnår större samverkansfördelar. De framtida behoven kommer att bestämmas på grundval av förberedande undersökningar som kommer att genomföras i anslutning till utvalda projekt. Samtidigt bör den privata sektorn uppmanas att ta ett större ansvar för genomförandet av de här projekten och för att utveckla den nödvändiga infrastrukturen med stöd från det offentliga. 71. Indirekt kan EU lämna ett stort bidrag till att förbättra investeringsklimatet, först och främst genom att minska den osäkerhet som härrör s'^ från regelverket, handelspolitiken osv. Initiativ från kommissionen för att främja innovativ verksamhet eller understödja de små och medelstora företagen kan också underlätta och komplettera presumtiva delägares, finansieringorgans, operatörers och användares beslut om att delta i rymdbaserade kommersiella riskprojekt. Unionens bidrag som föregångskund eller demonstrator av rymdtillämpningar kommer också att göra det lättare för tjänsteleverantörerna att trygga privat finansiering för rymdprojekt. På jordobservationens område har detta kallats för ett tillvägagångssätt längs två spår mot utvecklingen av en livskraftig industri. 72. Den Europeiska investeringsbanken (EIB) har från 1990 till dags dato finansierat 15 europeiska satellitkommunikationsprojekt med mer än 1,5 miljarder ecu. Kommissionen ämnar fortsätta och aktualisera diskussioner med EIB och Europeiska investeringsfonden för att ta fram lämpliga metoder för att underlätta tillgången till dessas respektive finansieringsmekanismer. 13. Institutionella aspekter 73. Det är nödvändigt att inrätta eller förbättra samarbetsstrukturer för att förstärka den europeiska rymdsatsningens synergi, både på medlemsstatsnivå och internationell nivå, för att maximera avkastningen på gjorda investeringar och för att säkerställa respekten för de olika deltagande parternas individuella ansvar för att utveckla en sammanhängande, övergripande strategi. Dessa strukturer bör bidra till att utveckla ett sunt förhållande mellan unionens organ, nationella och europeiska rymdorgan, branschen, användarna och andra berörda vetenskapliga eller operativa organ. För att förbättra FoTU-verksamhetens komplementaritet kan kommissionen tänka sig att tillgripa artikel 130 k och 1. 74. Rollen hos den rådgivande grupp i rymdfrågor (Space Advisory Group, SAG) som inrättades 1993 som ett forum för att diskutera de stora dragen i unionens rymdverksamhet kommer att stärkas så att verksamheten som genomförs på nationell nivå eller unionsnivå kan samordnas. 75. Samarbetet mellan kommissionen och europeiska rymdorganisationen, ESA, som för närvarande har observatörsstatus i den rådgivande gruppen, kommer att lörbättras i enlighet med artikel 130 m i fördraget, varvid man tar hänsyn till denna organisations oberoende ställning, och på grundval av ett förhandlingsmandat som kommer att begäras från rådet. 76. På grundval av artikel 228 i fördraget föreslår kommissionen dessutom ett införande av lämpliga strukturer för att leda enskilda projekt som väljs ut med de berörda parternas samtycke och med användarnas deltagande (den trepartsgrupp som inrättades för projektet GNNS-1 av EG, ESA och Eurocontrol är ett bra exempel). Exempelvis håller gemenskapen gemensamt med sina partner på med att satsa på utvecklingen av en europeisk ekonomisk intressegruppering (EEIG), som kan genomföra sådana projekt. 77. På handelspolitikens område måste kommissionen och medlemsstaterna, för att åstadkomma rättvis konkurrens med tredje länder på den kommersiella marknaden för uppskjutningstjänster, finna 27 en institutionell kompromiss för bedrivandet av internationella förhandlingar. Kommissionen kommer att fortsätta med att leta efter en snabb och praktisk lösning och uppmanar medlemsstaterna att vara tillmötesgående i den här frågan. 14. Slutsatser 78. I det här meddelandet understryks det överhängande behovet av åtgärder för att upprätta ett lämplig klimat för utvecklingen av rymdteknikens tillämpningar och för förbättrandet av den europeiska industrins konkurrenskraft på världsnivå. 79. Förslag inom de ovannämnda områdena kommer att läggas fram av kommissionen inom det löpande och de kommande ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling med det huvudsakliga målet att befästa den europeiska satellitbaserade infrastrukturen. Viss verksamhet kan kräva andra former av gemenskapsstöd, och kommissionen kommer i enlighet med de enskilda förhållandena att vidta konkreta åtgärder. 80. Alla dessa initiativ bör samordnas med medlemsstaternas och ESA:s för att inom den europeiska unionens regler uppnå en så hög grad som möjligt av samverkan och flexibilitet på Europanivå. Kommissionen kommer, tillsammans med ESA och andra berörda organisationer, att vidta de åtgärder som krävs för detta. Kommissionen kommer att fortsätta med att förlita sig på åsikterna från den rådgivande gruppen i rymdfrågor (SAG) och från andra rådgivande grupper och med att upprätthålla en regelbunden dialog med industrin och användarna. 81. Rådet anmodas att anta den bifogade resolutionen. 28 Ordlista ACTS Advanced Communications Technologies and Services, projekt inom det fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. AOC Advanced Operational Capability, avancerad driftskapacitet ARTES CENELEC Comité Advanced Research and Telecommunications Systems, ett av ESA:s projekt normalisation électrotechnique, européen det de standardiseringsorganet för el- och teleteknik europeiska CEO CEOS CEPT CNES ECSS EEIG Egnos Centre of Earth Observation, centrum för jordobservation Committee on Earth Observation Satellites, kommittén för jordobservationssatelliter Conférence européenne des administrations de PTT, europeiska post- och telekonferensen Centre national d'études spatiales, nationellt centrum för rymdstudier European Cooperation för Space Standardisation, det europeiska organet för standardisering av rymdteknik European Economic Interest Groupings, europeiska ekonomiska intressegrupperingar European Geostationary Navigation Overlay System, ett europeiskt satellitnavigeringssystem EIB Europeiska investeringsbanken ELDO European Space Vehicle Launcher Development Organization, en av föregångarna till ESA som utvecklade uppskjutningsraketer ERNP Europeiska radionavigationsplanen ERS ESA European Remote Sensing Satellite, europeisk fjärranalyssatellit European Space Agency, den europeiska rymdorganisationen ESRO European Space Research Agency, en av föregångarna till ESA som ägnade sig åt rymdforskning ETG ETSI European Tripartite Group, europeiska trepartsgruppen där de tre parterna är EU, ESA och Eurocontrol European Telecommunications Standards Institute, standardiseringsorgan för telekommunikationsteknik Eumetsat Europeisk organisation för bruk av meteorologiska satelliter Eurocontrol Europeiska organisationen för luftfartsledning Eurogoos European Global Ocean Observing System, europeiskt system för havsövervakning Eurospace Europeiska rymdindustrins branschorganisation FOC FoTU FoU GIS Full Operational Capability, full driftskapacitet Forskning och teknisk utveckling Forskning och utveckling Geografiskt informationssystem Glonass Rysslands globala satellitnavigeringssystem GNSS Globalt navigationssatellitsystem 29 GOOS Global Ocean Observation System, globalt havsövervakningssystem GPS ICAO IMO Globalt positionsbestämningssystem (USA:s) International Civil Aviation Organization, intemafionella civila luftfartsorganisafionen International Maritime Organization, internationella sjöfartsorganisationen Inmarsat International Maritime Satellite Organization, intemafionella organisationen för sjöfartssatelliter ITU Internationella telekommunikationsunionen * Meteosat Meteorologisk satellit OEM PCS SAG SPOT TACIS Original Equipment Manufacturer, originaltillverkare Personal Communications Services, personlig kommunikationstjänst Space Advisory Group, rådgivningsgrupp i rymdfrågor Satellite pour l'observation de la Terre, ESA. s jordobservationssatellit Technical Assistance for biståndsprogram till Oberoende staters samvälde the Commonwealth of Independent States, EU:s UMTS Universell mobiltelefoniservice VEU VSAT WTO Västeuropeiska unionen Very Small Aperture Terminals, satellitmottagare med liten apertur World Trade Organization, Världshandelsorganisationen 30 FÖRSLAG TILL RÅDETS RESOLUTION OM "EUROPEISKA UNIONEN OCH RYMDEN: Utveckling av tillämpningar, marknader och industriell konkurrenskraft1 EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION med beaktande av Fördraget om upprättandet av den Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130 f i detta, med beaktande av kommissionens meddelande om Europeiska unionen och rymden14, med beaktande av Europaparlamentets yttrande , och med beaktande av följande: Rymdteknikens tillämpningar är av politisk, socio-ekonomisk och vetenskaplig betydelse för Europeiska unionen. Europeiska rymdorganisationen ESA och unionens medlemsstater har under mer än tjugo år ansträngt sig att utveckla Europas rymdkapacitet och stimulera utvecklingen av en kompetent europeisk industri. Kommissionen har, särskilt genom det gemensamma forskningscentret, bedrivit verksamhet inom rymdteknikens tillämpningar inom ramen för Europeiska gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Rymdbranschen, inbegripet små och medelstora löretag, spelar en viktig roll lör utvecklingen av rymdteknikens tillämpningar och de tillhörande tjänsterna. Gemenskapens verksamhet bör, i enlighet med lordragets målsättningar, syfta till att främja unionens välstånd genom ökad industriell konkurrenskraft, förbättrad livskvalitet och hållbar utveckling. Vid formulerandet och genomförandet av gemenskapens verksamhet måste hänsyn tas till målen för ekonomisk och social sammanhållning i unionen. 14 KOM (96) 617. 31 I enlighet med subsidiaritetsprincipen får gemenskapen ingripa endast om och i den utsträckning som den föreslagna verksamhetens mål inte kan uppnås på ett mer tillfredsställande sätt av medlemsstaterna, och därför, pä grund av verksamhetens storlek eller konsekvenser, bäst kan genomföras på gemenskapsnivå. Gemenskapens verksamhet bör. inriktas på utvalda åtgärder som uppfyller bestämda kriterier. HÄRIGENOM UTTALAS FÖLJANDE. 1. Rådet inser vikten av ett samordnat europeiskt tillvägagångssätt för utvecklingen av rymdteknikens tillämpningar och det brådskande behovet av gemenskapsåtgärder på detta område för att stärka den europeiska närvaron på marknaderna för dessa tillämpningar, samtidigt som gynnsamma förhållanden för uppkomsten av nya marknader skapas. 2. Rådet uppmanar kommissionen att fortsätta med sina ansträngningar att skapa en ekonomisk miljö som lämpar sig för att öka den europeiska rymdindustrins ekonomiska konkurrenskraft på världsnivå. Det rekommenderar särskilt att kommissionen stödjer framtagandet av gemensamma standarder för rymdprodukter och rymdförfaranden. Rådet rekommenderar också att kommissionen överväger hur finansieringstekniska hjälpmedel kan underlätta genomförandet av rymdprojekt, så att den europeiska industrin kan delta i utvecklingen av och leveranserna av nya tjänster utan onödigt stora risker. 3. Rådet stöder de åtgärder som kommissionen vidtagit för utvecklingen av rymdteknikens tillämpningar, särskilt jordobservation och inom områdena telekommunikation, navigation, miljöövervakning. Rådet anmodar kommissionen att fortsätta med sina åtgärder och att löpande rapportera om genomförandet av dem. Rådet vill emellertid understryka att inget verksamhetsfält bör uteslutas utan föregående undersökning. Vad gäller teknik med både civil och militär användning rekommenderar rådet en samordnad europeisk verksamhet och anmodar kommissionen att vidta de mått och steg som krävs för detta. 4. Rådet betonar rymdsystemens betydelse för utvecklingen av informationssamhället på världsnivå. Rådet anser att de åtgärder kommissionen föreslår för att skapa tjänster och utveckla infrastruktur kommer att bidra för utvecklingen av till att skapa en miljö som är gynnsam telekommunikationsmarknaden och den europeiska konkurrenskraften. Därför uppmuntrar rådet kommissionen att fortsätta med sina åtgärder som kommer att leda till ett fullt öppnande av dessa tjänster, en fri tillgång till rymdsektorn och en balanserad tillgång till satellitmarknaden inom ramen lör Världshandclsorganisationen. Rådet uppmuntrar särskilt kommissionen att verka för en ökat tillnärmning av de europeiska ståndpunkterna vad gäller tilldelning av frekvenser och utrymme i omloppsbana i nära samarbete med medlemsstaterna och berörda organisationer. 5. Rådet inser hur viktigt det är för Europa att hävda sin roll inom satellitnavigation och positionsbestämning. Rådet stöder de åtgärder som vidtagits gemensamt av kommissionen, ESA och Eurocontrol internationellt, driftskompatibelt, civilt system och rekommenderar att kommissionen fortsätter med sina satsningar på att utveckla den europeiska delen för upprättandet av ett 32 av detta system. Rådet rekommenderar också att kommissionen överväger möjligheten av att inrätta ett nytt operativt organ på Europanivå på det här området för att uppfylla användarnas krav. 6. Rådet erkänner det betydelsefulla bidrag till rymddatamarknadens utveckling som genomförandet av Europeiska unionens politik kan lämna på området jordobservation och miljöövervakning. Rådet anser dock att efter hand bör denna sektor i de flesta fall successivt tas över av privata investerare och rekommenderar kommissionen att uppmuntra detta genom de medel som står till dess förfogande. Rådet rekommenderar att kommissionen, i samarbete med lämpliga partner, stimulerar utvecklingen på Europanivå av tjänsteföretag eller nya operativa enheter som kan leverera de rymddata som krävs för att uppfylla behoven. Rådet uppmanar särskilt kommissionen att påbörja diskussioner med Eumetsat så snart som möjligt för att undersöka i vilken omfattning denna organisation kan spela en operativ roll på miljöövervakningens område. 7. Rådet erkänner nyttan av gemenskapens åtgärder inom området undervisning och utbildning i bruket av rymdteknik. Rådet betonar också vikten av att utnyttja rymdtekniken för utveckling. Rådet uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som krävs på det här området. 8. Rådet uppmärksammar kommissionens förslag på de ovannämnda områdena och rekommenderar att särskilda ansträngningar bör göras för att uppnå större synergi och komplementaritet för arbetet inom gemenskapens innevarande och kommande ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Rådet uppmärksammar också att det för ögonblicket inte torde krävas ytterligare medel; rådet uppmärksammar också att vissa åtgärder kan behöva dra nytta av andra av gemenskapens stödformer. 9. Rådet uppmanar kommissionen att precisera och föreslå åtgärder, i samarbete med medlemsstaterna och berörda parter, för att få en öppning av marknaderna i de viktigaste tredje länderna och för att hjälpa till med att inrätta ett internationellt regelverk för att säkerställa villkor för balanserad konkurrens på marknaden för uppskjutning av rymdfarkoster. 10. Rådet rekommenderar att ett gemensamt tillvägagångssätt för samarbete med internationella organisationer och tredje länder skall eftersträvas mellan medlemsstaterna. 11. Rådet rekommenderar att alla dessa åtgärder samordnas med medlemsstatemas och med ESA:s för att uppnå större synergi mellan satsningarna på Europanivå. Rådet anmodar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att utarbeta de samarbetsavtal som krävs med ESA och andra berörda, mindre organ. Rådet uppmärksammar kommissionens avsikt att dra nytta av SAG:s och andra rådgivande gruppers arbete. Utfärdat i Bryssel den (datum), 33 ISSN 1024-4506 KOM(96) 617 slutlig DOKUMENT SV 07 08 10 15 Katalognummer : CB-CO-96-657-SV-C ISBN 92-78-13181-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg a ÏÎ