title: Transeuropeiska nät - Årsrapport 1996 - Meddelande från kommissionen till Europeiska rådet, rådet och Europaparlamentet

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION •ft- it H* * -b Bryssel den 06. 12. 1996 KOM(96) 645 slutlig TRANSEUROPEISKA NAT ÅRSRAPPORT 1996 Meddelande från kommissionen till Europeiska rådet, rådet och Europaparlamentet INNEHÅLLSFÖRTECKNING INLEDNING - SAMMANFATTNING FRAMSTEG INOM DE PRIORITERADE PROJEKTEN A. B. C. ENERGI TELEKOMMUNIKATION TRANSPORTER LAGSTIFTNING SOM BERÖR TEN A. B. C. RIKTLINJER OCH TILLHÖRANDE LAGSTIFTNING KOMMITTÉER SOM SKALL ARBETA EFTER TEN:s RIKTLINJER DEN RÄTTSLIGA GRUNDEN FÖR EDICOM- OCH IDA-PROGRAMMEN FINANSIERING AV DE TRANSEUROPEISKA NÄTEN: ÅTGÄRDER FRÅN UNIONENS FINANSIERINGSINSTRUMENT 1. 2. 3. 4. A. B. C. D. E. F FÖRORDNINGEN OM FINANSIELLT STÖD TILL TEN STRUKTURFONDERNA B. l B. 2 Regionala utvecklingsfonden Sammanhållningsfonden Lån från EIB och EKSG EIF IDA UTVÄRDERING 5. FINANSIERING AV TEN: ÖVRIGA FRÅGOR TRANSEUROPEISK TRANSPORTBUDGET A. OFFENTLIG/PRIVAT PARTNERSKAP (PPP) B. Allmänt Kinnock högnivågruppen Överläggning om politisk risk C. EIF:s DELTAGANDE I AKTIEHANDEL 6. YTTRE FÖRBINDELSER A. CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDER TINA (Transport Infrastructure Needs Assessment - Utvärdering av behoven av infrastruktur för transport Den paneuropeiska transportkonferensen i Helsingfors PHARE Sammankoppling av elnät Sammankoppling av naturgasnät Energistadgan Forum om informationssamhället för EU och de central- och östeuropeiska staterna A 1 2 5 5 6 6 8 8 9 10 12 12 16 16 17 18 19 20 21 22 22 22 22 23 24 24 25 25 25 25 25 25 26 26 26 B. MEDELHAVSLÄNDERNA Sammankoppling av elnät Sammankoppling av naturgasnät Europa-Medelhavsforum om energi Europa-Medelhavsforum om informationssamhället Transport C. ÖVRIGA LÄNDER 7. POLITISKA OCH LAGSTIFTNINGSMÄSSIGA PROBLEM A. B. C. ENERGI TELEKOMMUNIKATION TRANSPORTER 27 27 27 27 27 27 28 29 29 29 29 8. DE TRANSEUROPEISKA NÄTEN SOM KÄLLA FÖR SYSSELSÄTTNING 1 A. FÖRTROENDEPAKTEN 9. RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET B. ÖVRIG GEMENSKAPSPOLITIK SOM BERÖRS AV DE TRANSEUROPEISKA NÄTEN A. B. C. D. E. F. STADGARNA FÖR EUROPABOLAG KONKURRENSPOLITIK OFFENTLIG UPPHANDLING FÖRENLIGHET MED STRUKTURPOLITIKEN TRANSPORTPOLITIK MILJÖ BILAGA I: BILAGA II: BILAGA III: BILAGA IV: BILAGA V: FRAMSTEG I UTVECKLINGEN AV ENERGINÄTEN UNDER 1996 FRAMSTEG I UTVECKLINGEN AV TRANSPORTNÄTEN UNDER 1996 FÖRTECKNING ÖVER TENFACS SAMMANTRÄDEN SEPTEMBER 1995 - DECEMBER 1996 ENERGIPROJEKT FINANSIERADE I ENLIGHET MED FÖRORDNING 2236/95 TELEKOMMUNIKATIONSPROJEKT FINANSIERADE I ENLIGHET MED FÖRORDNING 2236/95 IDA-TELEMATIKPROJEKT SOM FINANSIERATS 1996 BILAGA VI: BILAGA VII: TRANSPORTPROJEKT FINANSIERADE I ENLIGHET MED FÖRORDNING 2236/95 31 31 34 34 34 34 34 35 35 36 50 53 54 58 60 63 BILAGA VIII: DE VIKTIGASTE TEN-PROJEKTEN FINANSIERADE AV REGIONAL- OCH BILAGA IX: BILAGA X: SAMMANHÅLLNINGSFONDEN 1996 71 LÅN FRÅN EIB TILL TEN OCH PROJEKT MED ANKNYTNING TILL TEN 76 80 SAMMANFATTNING AV SYSSELSÄTTNINGSRAPPORTEN £ INLEDNING Europeiska rådet har begärt att kommissionen i december varje år skall lämna en rapport om de transeuropeiska näten (TEN). Vidare föreskrivs det i artikel 16 i förordningen om ekonomiskt stöd till TEN att kommissionen skall lämna in en årlig rapport om den verksamhet som bedrivits inom ramen för denna förordning. Rapporten skall lämnas till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén för deras bedömning. Av praktiska skäl har kommissionen slagit samman dessa två årsrapporter till denna enda. 1. SAMMANFATTNING Under det år som rapporten omfattar har det gjorts viktiga ansträngningar som innebär ett stort steg framåt mot förverkligandet av de transeuropeiska näten (TEN): • • • • • • • • • Riktlinjerna för TEN på energi- och transportområdet har slutligen antagits, och riktlinjerna för telekommunikation kommer att antas inom kort. Enligt de siffror som finns tillgängliga för årets första tio månader kommer Europeiska unionens ekonomiska bidrag till TEN-projekt under 1996 att vara betydligt högre än under 1995. Många TEN-projekt har gått stadigt framåt även om de inte varit så spektakulära. Man har erkänt, särskilt i Europeiska förtroendepakten för sysselsättning, den framträdande roll TEN kan spela när det gäller att stimulera sysselsättningen. Man har bildat en högnivågrupp med representanter för regeringar och den privata sektorn med uppgift att lägga fram rekommendationer för hur man kan underlätta partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn inom de prioriterade transportprojekten. Värdefullt förberedelsearbete har gjorts när det gäller att ansluta TEN till Europeiska Unionens grannländer, särskilt då ansökarländerna i Central- och Östeuropa (mot bakgrund av utvidgningen) och Medelhavsområdet. Genomförandet av de transeuropeiska telekommunikationsnäten har löpt enligt plan sedan Euro-ISDN-riktlinjerna antogs i november 1995. ID A-programmet har kommit upp i "marschfart". Genombrottet i fråga om liberaliseringen av elmarknaden, de återupptagna förhandlingarna om gassektorns liberalisering, kommissionens olika grön- och vitböcker om internaliseringen av transportinfrastrukturens externa kostnader, nätverket "Medborgarnas Europa" och den förnyade satsningen på järnvägarna representerar ytterligare framsteg som alla bidragit till att åstadkomma en gynnsammare utvecklingsmiljö för TEN. Det kvarstår emellertid stora hinder som kräver fortsatta kraftiga ansträngningar för att övervinnas, och det har förekommit bakslag: • Ekofinrådet lyckades inte nå överenskommelse i oktober när det gällde att öka på budgetmedlen för de 14 prioriterade transportprojekten. • • • • i flaskhalsen telekommunikationssektorn Den kritiska är bristen på socioekonomiskt behovsanpassade allmännyttiga tillämpningar och tjänster för allmänheten och små och medelstora företag. På det här området kan osäkerheten om lönsamheten på kort sikt - en osäkerhet som beror på den innovativa naturen hos den aktuella tillämpningen eller tjänsten samt de svåra krav som ställs på organisationen - hämma privata initiativ. Alltför många nationella myndigheter betraktar fortfarande problemen från rent nationella utgångspunkter i stället för att se dem i ett unions- och nätorienterat perspektiv, och därför ger de inte de transeuropeiska näten den prioritet de förtjänar. Den rättsliga ramen på unionsnivå kan i vissa fall ha bristande anpassning till de specifika behoven hos storskaliga infrastrukturprojekt av gemensamt intresse inom transportsektorn, och man måste snarast möjligt klargöra hur den skall tillämpas. I fråga om partnerskap mellan offentlig och privat sektor har man konstaterat problem, särskilt när det gäller prissättning av transporter, offentlig upphandling och stadgarna för aktiebolagsformen Europabolag. Svårigheter med tillståndsbeviljandet försenar vissa prioriterade projekt inom elkraftsektorn. Så beslöt t. ex. Frankrike ensidigt i februari att överge den planerade sträckningen för Cazaril-Aragon-förbindelsen. Därför finns ett omedelbart behov av följande åtgärder: • • • • Att fortsätta den fördjupade analysen av det finansiella läget för de prioriterade transportprojekten och underlätta för den privata sektorn att delta (partnerskap mellan offentlig och privat sektor), speciellt för de projekt där det finns begränsade möjligheter till konventionell offentlig finansiering. Att betona den nytta som TEN:s transportprojekt har för Europeiska unionen (och att ta fram lämpliga metoder för att kvantifiera dessa fördelar). Mot bakgrund av detta bör medlemsstaterna förmås att anpassa sina inhemska prioriteringar till de europeiska, och unionens finansiella instrument bör stödja detta mål. Att arbeta för erforderliga förbättringar där det behövs i fråga om den rättsliga ramen på unionsnivå eller för klargöranden om hur föreskrifterna skall tillämpas, allt i syfte att underlätta genomförandet av de prioriterade transportprojekten, särskilt när det gäller att upprätta partnerskap mellan offentlig och privat sektor för dessa projekt. Kinnock-gruppen kommer att utreda de aktuella frågorna. Att öka ansträngningarna bland medlemsstaterna för att samordna, förenkla och påskynda tillståndsfbrfarandena samtidigt som man skall åstadkomma insyn i fråga om miljörelaterade och andra kriterier för godkännande av projekt på medlemsstaternas territorier. Detta är särskilt nödvändigt för elkraftprojekten med deras högre grad av "synlighet". Att stödja satsningen på driftskompatibla tillämpningar och tjänster som markerar övergången till informationssamhället och uppvisar klara socioekonomiska fördelar för allmänheten och för de små och medelstora företagen. 2. FRAMSTEG INOM DE PRIORITERADE PROJEKTEN A. ENERGI Bland de tio prioriterade projekt som fastlades på Europeiska rådets möte i Essen har stora framsteg gjorts inom gasprojekten under 1996. De flesta elkraftprojekt möter fortfarande hinder när det gäller att utverka tillstånd, särskilt av miljöskäl (se även kapitel 7. A), medan andra är drabbade av att finansieringen ännu inte har ordnats. i följande projekt med deltagande av Europeiska Framsteg har särskilt gjorts investeringsbanken: • • • • Bygget av gasledningen Algeriet-Marocko-Iberiska halvön är klart. Huvudledningen för de grekiska naturgasprojekten har byggts, och finansieringen av de återstående arbetena på högtrycksgasnätet är tryggad tack vare ett lån från Europeiska investeringsbanken. När det gäller gasledningen Ryssland-Vitryssland-Polen-Europeiska unionen är förbindelsen mellan östra Tyskland och västra Polen nu klar, och arbetet har inletts på andra avsnitt i Tyskland och Polen. Elkraftförbindelsen mellan Spanien och norra Portugal är nu delvis i drift, även om hela projektet ännu inte är slutfört. Framsteg har också gjorts i ett ytterligare antal oprioriterade energiprojekt som ingår i de riktlinjer som rådet och Europaparlamentet antagit, tillsammans med andra projekt som kommissionen föreslagit skall tas med i dessa riktlinjer (status för dessa projekt framgår av bilaga I). B. TELEKOMMUNIKATION Åtgärderna inom TEN:s telekommunikationsdel under 1996 var baserade på de Euro- ISDN-riktlinjer som redan har trätt i kraft. I och med antagandet av de nya riktlinjerna i december 1996 eller i början av 1997 kommer kommissionens åtgärder att kunna nå sin fulla omfattning under 1997. I år har ett antal validerings- och demonstrationsprojekt valts ut efter den anmodan att lämna förslag som offentliggjordes den 13 april 1996. 1 projekten ingår 63 deltagare från 14 medlemsstater. Projekten är inriktade på en serie områden där det finns ett klart socioekonomiskt intresse för användning av avancerade teletillämpningar och teletjänster: höghastighetsnät för städer, telemedicin, distansundervisning, accessnät till bastjänster för kulturarvet, distansarbete samt elektronisk handel för små och medelstora företag. En utförlig förteckning över projekten finns i bilaga VI. Resultaten av förslagsomgången har visat att deltagarna möter svårigheter när det gäller att organisera sina partnerskap och affärsplaner för transeuropeiska projekt av det här slaget. Även finansiella institut har problem med att skaffa fram medel för genomförande av projekt där den immateriella delen är så viktig. Efter det att IDA-programmet (program för datautbyte mellan administrationer) formellt antogs av rådet i november 19951 har det kommit upp i "marschfart" under 1996. IDA:s arbetsprogram antogs av kommissionen den 4 juli 19962. Bland de åtgärder som satts igång finns följande: • • • Pilotnät och operativa nät för datautbyte mellan administrationer på nyckelområden som socialtjänst, arbetsförmedling, tullar och indirekta skatter, jordbruk, fiske, offentlig upphandling, statistik, handelspolitik, konkurrenspolitik samt stöd till ett antal europeiska organ och Europeiska unionens beslutsprocess. Installation av e-postfunktioner för de europeiska institutionerna och nödvändiga förbindelser med ett antal kommittéer. En serie horisontella åtgärder i frågor som är gemensamma för alla nät och som gynnar genomförandet av gemensamma, återanvändbara lösningar för att optimera driftskompatibiliteten, effektivisera utvecklingen av näten och se till att man får valuta för pengarna. En utförlig förteckning över dessa olika projekt anges i bilaga VII. Konferensen "IDA 96" i Rom 20-21 juni 1996 hade som syfte att sprida de senaste resultaten och analysera den framtida utvecklingen av transeuropeiska telematiknät för offentliga förvaltningar. I diskussionen betonades den strategiska roll som dessa nät kan spela som katalysator för industrins konkurrensförmåga i informationssamhället. C. TRANSPORTER Under 1996 gjordes jämna om än icke uppseendeväckande framsteg i fråga om genomförandet av de 14 prioriterade projekt som antogs vid Europeiska rådets möte i Essen i december 1994. Närmare uppgifter anges i bilaga III. Vissa mer betydande framsteg och framsteg med symbolvärde förtjänar dock att nämnas här: • Ett nytt bolag har bildats för projekteringen av den österrikiska delen (avsnittet nedre Inn-dalen) av Brenner-leden mellan Munchen och Verona. 1 Rådets beslut nr 95/468/EG, 6. 11. 95. EGT nr L 269, 11. 11. 95, sid. 23. 2 SEK(96)1251/4. Arbetet med byggandet av höghastighetstågförbindelsen mellan Leipzig och Niirnberg har inletts. Myndigheterna till konsortiet i Förenade kungariket har gett koncession London & Continental railways för driften av höghastighetstågförbindelsen mellan London och Engelska kanalen. Den franska delen av höghastighetstågförbindelsen Öst har förklarats som nyttig för det allmänna. En mellanstatlig kommitté har bildats för att utreda den rättsliga strukturen för den framtida organisation som skall svara för genomförandet av Lyon-Turin-projektet. För sträckorna Turin-Milano och Milano-Venedig har koncessioner getts till det italienska höghastighetsjärnvägsbolaget TAV. Två koncessioner har getts för delprojekt av den grekiska motorvägen PATHE, nämligen den fasta förbindelsen Rio-Antirio och förbifartsleden runt Aten. Arbetet med de danska tillfartslederna till Öresundsförbindelsen har gjort goda framsteg och väntas bli klart nästa år. Järnvägsförbindelsen Cork-Dublin-Belfast-Larne-Stranraer kommer att bli klar under 1996 vad avser delen i Irländska republiken. Avsnitten i Förenade kungariket väntas bli klara under 1997. angivna Framsteg har likaledes gjorts i en del andra projekt av gemensamt intresse vilka finns för Semmeringbastunneln i Österrike, höghastighetstågförbindelsen Berlin-Hannover i Tyskland, höghastighetstågförbindelsen Milano-Bologna-Florens-Rom-Neapel i Italien samt en rad hamnprojekt och projekt inom telematiksektorn. riktlinjerna, och det gäller särskilt projektet i 3. LAGSTIFTNING SOM BERÖR TEN A. RIKTLINJER OCH TILLHÖRANDE LAGSTIFTNING Under det år som rapporten omfattar skedde Europaparlamentets och rådets länge efterlängtade antagande av riktlinjerna för energi- och transportnäten den 5 juni (rådet hade redan antagit beslutet om de politiska åtgärderna i förbindelse med detta inom energisektorn för telekommunikationssektorn väntas bli antagna i december 1996 eller i början av 1997. Detta innebär ett stort steg framåt. juli4. Riktlinjerna respektive den 23 den 28 mars3) Rådet har också antagit direktivet om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet for höghastighetståg den 23 juli5. I enlighet med uppdraget från Europeiska rådets möte i Essen beträffande miljönät och på basis av de kriterier för "Gemensamma miljöprojekt" som fastställdes 1995, beslöt den miljöpolitiska översynsgruppen, bestående av generaldirektörer och motsvarande från medlemsstaternas miljöministerier, under sitt möte i september 1996, att alla medlemmar senast den 15 november 1996 skulle meddela om det i arbetet med att undersöka de möjligheter som de påtänkta projekten erbjuder fanns intresse för att ytterligare formulera villkor för förberedande genomförbarhetsstudier och kommande steg. De svar som kommit in från medlemsstaterna fram till den 15 november tyder på att det inte fmns något intresse för fortsatt drivande av gemensamma miljöprojekt inom ramen för de kriterier som fastlagts för vatten- och avfallssektorerna. Den 24 juli lade kommissionen fram ett förslag6 om att ändra den ursprungliga förteckningen över 43 energiprojekt av gemensamt intresse i riktlinjerna genom att lägga till ytterligare 31 projekt. Denna ändring var nödvändig för att ta hänsyn till unionens utvidgning till Österrike, Finland och Sverige, för att följa med i energisektorns snabba utveckling i Europa sedan kommissionens först lade fram sina förslag 1994 samt för att infria åtaganden som gjordes under förhandlingarna om det första beslutet. Europaparlamentet godkände detta förslag utan ändringar (vid sin första läsning den 12 november 1996). Även om det inte direkt har med näten som sådana att göra, skall här ändå nämnas det viktiga genombrottet i juni 1966 i fråga om liberaliseringen av elmarknaden, då ett extra rådsmöte med energiministrarna nådde politisk enighet om en gemensam ståndpunkt rörande förslaget till elpolitiskt direktiv, som därefter antogs officiellt av rådet i juli. 3 Beslut nr 1254/96/EG. EGT nr L 161, 29. 6. 1996. 4 Beslut nr 1692/96/EG. EGT nr L 228, 9. 9. 1996. 5 Direktiv nr 96/48/EG. EGT nr L 235, 17. 9. 1996. 6 KOM(96)390. Uppmuntrat av denna framgång återupptog rådet, under irländskt ordförandeskap, förhandlingarna om kommissionens förslag rörande förverkligandet av den inre marknaden inom gassektorn. Rådets presidium och kommissionen genomförde parallellt en omfattande samrådsrunda med samtliga parter som berörs av en liberalisering av gassektorn. Romfördragets bestämmelser, däribland konkurrensbestämmelser och konkurrensförfaranden, är naturligtvis tillämpliga på energisektorn. Det innebär särskilt att TEN inte får leda till att en redan dominerande ställning stärks hos företag som kontrollerar de transeuropeiska näten. Efter den politiska överenskommelsen mellan medlemsstaterna om att libéralisera alla tjänster och all infrastruktur inom telekommunikationssektorn till den 1 januari 1998, med en övergångsperiod för vissa medlemsstater, antog kommissionen i februari 1996 ett direktiv om ändring av tjänstedirektivet 90/338/EEG. I direktivet preciserades också att restriktioner rörande användning av alternativ infrastruktur för tjänster som redan liberaliserats skulle upphävas före den 1 juli 1996. B. KOMMITTÉER SOM SKALL ARBETA EFTER TEN:S RIKTLINJER Efter det att de olika riktlinjerna antagits har följande tre nya kommittéer bildats eller kommer att bildas: - - - En kommitté (typ III A) för energidelen av TEN. Den har sammanträtt en gång och avgav ett positivt yttrande om kommissionens förslag när det gäller att konkretisera förteckningen över projekt av gemensamt intresse. En rådgivande kommitté för transportdelen av TEN för informationsutbytet om planer och program. Kommittén höll sitt första sammanträde den 18 november och diskuterade sin roll och organisation samt allmänna frågor om hur riktlinjerna skall omsättas i verkligheten. En kommitté (typ III A) avses bildas för telekommunikationsdelen av TEN. Dess första sammanträde kommer att äga rum i början av 1997. De här kommittéerna är naturligtvis helt åtskilda från kommittén för ekonomiskt stöd till TEN i de olika former denna kommitté har (den bildades på grundval av rådets förordning 2236/95 för att bistå kommissionen med tilldelning av ekonomiska bidrag till TEN-projekt av gemensamt intresse - se kapitel 4 A nedan) och bör inte blandas ihop med den senare kommittén. C. DEN RÄTTSLIGA GRUNDEN FÖR EDICOM- OCH IDA-PROGRAMMEN Edicom-programmet är ett telematiknät mellan administrationer för statistik rörande varuhandeln mellan medlemsstater. Den 26 mars beslöt domstolen, efter en anmälan från Europaparlamentet, med kommissionens stöd, att programmet borde ha varit grundat på artikel 129 D i avdelning XII i Fördraget och inte på artikel 235. Kommissionen lade omgående fram ett ändrat förslag grundat på artikel 129 D, vilket förlänger programmet för perioden 1996-2000. Europaparlamentet har, med kommissionens stöd, också vänt sig till domstolen med begäran om att upphäva det rådsbeslut där IDA-programmet antogs, och här hävdar parlamentet att den rättsliga grunden för det beslutet borde ha varit artikel 129 D i EG- fördraget (avsnittet rörande transeuropeiska nät). Något utslag väntas inte före 1997. 10 Tabell 1: EU:S FINANSIERING AV TEN (i miljoner ecu) Sektor Stödform Instrument 1993-1994 1995 1996 fram till nu TOTALT fram till nu TRANSPORT ENERGI Un Garantier Bidrag Bidrag, rlntesubven-tioner, linegarantier, medfinansiering av studier Lin Garantier Bidrag Medfinansiering av studier TELEKOMMUNIKATION Lin Garantier Bidrag EIB12 EIF1 2 Regionalfonden1 2 Sammanhållnings fonden TEN-budgeten (därav för de 14 prioriterade projekten) EIB1 2 EIF1 2 Regionalfonden1 3 TEN-budgeten EIB' 2 EIF1 2 Regionalfonden1 3 Medfinansiering av studier TEN-budgeten 4 028 3 310 75,9 884,0 85,2 115,0 2 229 303 2 639 9 567 464,1 3 638 1887,5 1 107,6 1088 4 083,1 385 180 240 [280] 905 181,05 211,23 572,28 1 077 745 1 067 2 889 207,7 675,7 0 11,90 240 87,8 12 1 265 [9+7] 459,6 2 028,5 [21+7] 3 787,8 506,6 1 063 5 357,4 156,1 294,7 18 19,40 0 22 9 173 18 184,5 467,7 58 TEN- och TEN-relaterade projekt. " Kontrakterade projekt. J Här ingår också normalt anslag som beviljats för perioden 1996-99. 4. FINANSIERING AV DE TRANSEUROPEISKA NÄTEN: ÅTGÄRDER FRÅN UNIONENS FINANSIERINGSINSTRUMENT I tabell 1 på föregående sida ges en överblick av unionens finansiella stöd till TEN (Transeuropeiska nät) och projekt som hör ihop med TEN. Eftersom siffrorna för 1996 i en del fall avser bara de första tio eller elva månaderna av året är det inte möjligt att jämföra dem exakt med 1995 års siffror; men det är emellertid tydligt att en betydande ökning har skett av stödet till de flesta, om inte till alla sektorer. Denna tabell, liksom följande, tar bara upp stöd från unionen. Man måste dock komma ihåg att medlemsstaterna och den privata sektorn också bidrar till finansieringen av TEN, och i många fall investerar mycket mer än unionen. I framtida rapporter kommer man att försöka infoga sådana siffror om de är tillgängliga. A. FORORDNINGEN OM FINANSIELLT STOD TILL TEN Kommittén för finansiellt stöd till TEN (TENFAC), inrättad i enlighet med rådets förordning 2236/955 skapades formellt i september 1995 och höll sitt första möte den 10 oktober samma år. Den diskuterade energifrågor vid två möten under 1995 och gav ett positivt yttrande om 24 genomförbarhets- och andra undersökningar, åt vilka kommissionen föreslog att bevilja stöd på totalt 12,2 miljoner ecu. Dessa undersökningar rörde 12 projekt av allmänt intresse från riktlinjelistan, av vilka tre var projekt som prioriterats vid toppmötet i Essen (de elektriska sammanlänkningarna Frankrike-Spanien och Spanien-Portugal och det grekiska naturgasprojektet). 1996 träffades kommittén en gång för att diskutera energifrågor och godkände därvid 36 genomförbarhets- och andra undersökningar, för vilka kommissionen föreslår att bevilja stöd på totalt 16 miljoner ecu. Ytterligare detaljer återfinns i bilaga IV. Dessa undersökningar rör 8 projekt från riktlinjelistan, av vilka 2 prioriterades i Essen (de elektriska sammanlänkningarna Frankrike-Spanien och Spanien-Portugal och det grekiska naturgasprojektet) samt 14 projekt från kommissionens tilläggslista. EGT L 228, 23. 9. 1995 12 TABELL 2: ENERGI 1995 1996 [Riktlinjer + tilläggslista] MILJONER ECU % MILJONER ECU % 6,5 53% 3,73 + 3,88 46% 5,7 12,2 47% 5,17 +3,59 100% 8, 90 + 7,47 54% 100% ELEKTRI CITET GAS TOTALT I TEN-förordningen begränsas normalt det finansiella stödet för energiprojekt till genomförbarhetsundersökningar såsom var fallet 1995 och 1996. På grund av att en del projekt emellertid kan komma att försenas, med finansieringssvårigheter som följd, skulle kommissionen vilja hålla möjligheten öppen att använda en del av de tillgängliga resurserna som andra former av stöd, efter bedömning från fall till fall. TENFAC-kommittén diskuterade projekt inom telekommunikation vid två sina möten 1995 och yttrade sig positivt om 18 ISDN-åtgärder för vilka kommissionen föreslog finansiellt stöd på sammanlagt 11,4 miljoner ecu. Detta gav en totalsumma på 22,6 miljoner ecu för det finansiella stöd som kommissionen beviljade under budgetrubrik TEN-Telecom 1995. En lista över dessa åtgärder återfinns i bilaga V. 1996 ägnade kommittén ett möte åt telekommunikationer och godkände 11 validerings- och demonstrationsprojekt motsvarande ett belopp på 18,101 miljonder ecu. Dessa projekt rör, till skillnad från projekten inom energi- och transportområdena, inte fysisk infrastruktur utan användning av telekommunikation av allmänt intresse och allmänna tjänster. De specificeras genom en öppen inbjudan att lämna förslag, på grundval av kriterier, prioriteringar och lämpliga områden av allmänt intresse, vilka definieras i den tillämpliga lagstiftningen. 13 TABELL 3: TELEKOMMUNIKATIONER 1995 1996 MILJONER ECU % MILJONER ECU % 0,75 2,81 - - 1,23 1,76 6,6 24,7 - - 10,8 15,5 0,51 0,49 2,59 5,00 - 3,71 2,8 2,7 14,3 27,6 - 20,6 3,62 31,9 2,83 15,7 1,19 11,37 10,5 100% 2,94 18,10 16,3 100% Hälsa Utbildning Kultur Stads information Transport Driftskompati bilitet hos allmänna tjänster Elektronisk handel Telefonarbete TOTALT Vad gäller transport, höll TEN:s finansieringsstödskommitté ett sammanträde 1995 och yttrade sig positivt om 92 projekt och undersökningar för vilka kommissionen föreslog finansiellt stöd på totalt 240 miljoner ecu. Kommittén höll två möten 1996. Vid mötet den 8 mars 1996 välkomnades kommissionens fleråriga vägledande program (MIP) som en ram för beviljandet av finansiell hjälp från budgetrubriken TEN-Transport till projekt av allmänt intresse avseende perioden 1996-1999. Denna ram torde kunna underlätta arbetet i kommittén i transportsektorn för flera år framåt. Vid mötet den 25 juli avgav kommittén ett positivt yttrande om 107 projekt och studier, för vilka kommissionen föreslog finansiellt stöd på totalt 280 miljoner ecu. Ytterligare detaljer återfinns i artikel VII. I tabell 4 redovisas hur unionens finansiering av transportprojekt fördelas mellan huvudsektorerna. I enlighet med Europeiska rådets beslut i Cannes fördelades 75% av de tillgängliga medlen mellan de 14 särskilda projekten 1995 och 1996. 14 TABELL 4: TRANSPORT (TYP AV PROJEKT) 1995 1996 MILJONER ECU % MILJONER ECU % 14 särskilda projekt (inklusive ERTMS) Trafikledning Annat TOTALT 181,05 75,44 211,23 75,44 45,42 13,53 18,92 5,64 49,65 19,12 17,73 6,83 240 100% 280 100% I tabell 5 redovisas hur unionens finansiering av transportprojekt fördelas mellan de olika typerna av insatser. Det bör understrykas att övervikten för studier jämfört med andra typer av insater är fullt normal. Unionens roll är att vara en katalysator genom att underlätta igångsättandet av projekt, därav tonvikten på genomförbarhets- och andra undersökningar, vilket minskar risknivån i utvecklingsstadiet. Kommissionen anser att medfinansiering av genomförbarhetsundersökningar är det effektivaste sättet att använda unionens begränsade budgetmedel. Unionens finansiella resurser är inte avsedda att ersätta nationell finansiering. Avsikten är att bidra till mobilisering av ytterligare, icke traditionella medel, särskilt i samband med partnerskap mellan de offentliga och privata sektorn framförallt upphovsmännens ansvar, eventuellt med hjälp, om nödvändigt, av ränterabatter och bidrag till premiumgarantier vilket förklarar varför bara en liten del av unionens resurser under förordning 2236/95 går till denna typ av finansiering. (PPP). Finansieringen av det faktiska byggnadsarbetet är TABELL 5: TRANSPORT (TYP AV ÅTGÄRD) 1995 1996 MILJONER ECU % MILJONER ECU % 170,10 70,88 189,59 67,71 24,41 0 45,49 240 10,1 0 18,95 100% 15 72,71 0 17,70 280 25,97 0 6,32 100% Genomförbar hetsundersök ningar Ränterabatter Lånegarantier Direkt stöd TOTALT Som framgår i tabell 6, går den allra största delen av unionens utgifter inom transportområdet enligt förordning 2236/95 till järnvägsprojekt. Detta avspeglar det faktum att detta transportsätt har getts hög prioritering på nationell och unionsnivå och stora ansträngningar har gjorts för att få dessa projekt att gå framåt. Många av projekten kännetecknas av de är kostsamma, storskaliga och gränsöverskridande. Satsningen visar också på kommissionens politiska åtagande att gynna transportsätt som är så miljövänliga som möjligt. TABELL 6: TRANSPORTPROJEKT (SÄTT) 1995 1996 MILJONER ECU % MILJONER ECU % 165,16 18,81 0 0,52 2,59 52,92 68,82 7,83 0 0,22 1,08 22,05 173,62 35,37 1,50 3,66 3,77 62,08 62,01 12,63 0,54 1,30 1,35 22,17 240 100% 280 100% Järnväg5 Landsväg Inhemska vattenvägar Hav/hamnar Flyg Trafikledning TOTALT B. STRUKTURFONDERNA Unionens regionala utvecklingsfond (ERUF) och Sammanhållningsfonden är den överlägset största källan för unionsbidrag till TEN-projekt, som tabell 1 ovan klart visar. Den regionala utvecklingsfonden finansierar TEN- och TEN-anknutna projekt i målområde 1 medan sammanhållningsfonden finansierar TEN-projekt "sammanhållningsstaterna" (Grekland, Irland, Portugal och Spanien). i de fyra B. l Regionala utvecklingsfonden 1996 var följande program och projekt de viktigaste mottagarna av medel för vilka åtaganden har ingåtts; detaljer återfinns i bilaga VII: Energi: Införande av naturgas i Portugal och sammanlänkning av det portugisiska nätet med de spanska under INTERREG II. Inkluderar delvis kombinerade transporter. • Den spanska delen av pipe-linesystemet för gas Algeriet-Marocko-EU och förlängningar till vissa andalusiska städer. Införande av naturgas i nya regioner i Spanien (Western pipeline projektet och Valencia-Orihuela-Cartagena projektet). • Förbättring av de befintliga LNG-terminalerna i Huelva och Cartagena. Telekommunikationer • Förbättring av telekommunikationsnätet i Grekland. Transport: Motorvägarna PATHE och VIA EGNATIA i Grekland. • • • Järnvägen Aten - Thessaloniki. Huvudvägar i Italien. Huvudvägar på Irland. B. 2 Sammanhållningsfonden I tabell 7 nedan redovisas sammanhållningsfondens årliga åtaganden från och med 1993 till förmån för TEN:s transportprojekt sedan 1993 i var och en av av de mottagande medlemsstaterna. Dessa siffror inkluderar godkända projekt för året i fråga liksom nya årliga amorteringar för projekt som har godkänts tidigare. Tabell 7: Sammanhållningsfondens finansiering av TEN-projekt - totalt per medlemsstat Åtaganden 1993-1996 Miljoner ecu MEDLEMS STATER SPANIEN PORTUGAL GREKLAND IRLAND 1993 1994 1995 19966 606,4 498,9 160,8 200,2 105,1 86 134 96 610,2 240,5 159,7 711,2 187,5 88 97,2 101,3 1993 -1996 2426,7 789 486,8 380,5 TOTALT 958,3 929,1 1107,6 1088 4083 Preliminärt 17 I tabell 8 ges en översikt över den årliga fördelningen av åtaganden per transportsektor. Detta belyser den fortsatta dominansen för vägar inom sammanhållningsfondens finansiering, vilket reflekterar de berörda medlemsstaternas behov och prioriteringar. I absoluta tal är emellertid finansieringen av andra transportsätt, som järnvägar och hamnar, ändå betydande. Tabell 8: Sammanhållningsfondens finaniering av TEN-projekt - per transportsektor Åtaganden 1993-1996 Sektor 1993 1994 1995 19967 Mil joner ecu % Mil joner ecu % Mil joner ecu % Mil joner ecu % Totalt 1993- 1996 Mil joner ecu % Vägar & motorvägar 672,6 70 619,6 66 832,5 75 837,5 76 2962,2 72 Järnvägar 162,2 16 278,5 29 178,4 16 218,8 20 837,9 20 Hamnar Flygplatser Båttrafik system Totalt 16,1 91,7 15,6 1 9 1 31 0 0 3 0 0 67,4 23,7 5,5 6 2 1 16 15,7 0 1 1 0 130,5 131,1 21,1 3 3 0 958,2 100 929,1 100 1107,5 100 1088 100 4082,8 100 till tabell senaste specifika projekt i bilaga VIII visar den fem stöd ställningen när det gäller En sammanhållningsfondens som direkt angår sammanhållningsstaterna. Projekten avser höghastighetståg söder, grekiska motorvägar, motorvägen Lissabon-Valladolid, och vägkorridoren Irland-Förenade kungariket-Benelux. Av ett antal orsaker har framstegen inom dessa projekt varit långsamma i år. Det enda ytterligare finansiella åtagandet hittills har gjorts till förmån för den del som avser Irland inom det prioriterade projektet Irland- förenade kungariket)-Benelux. järnvägsförbindelsen Cork-Dublin-Belfast C. LÅN FRÅN EIB OCH EKSG EIB har lång erfarenhet vad gäller att finansiera infrastruktur av europeiskt intresse och har alltid ansett utbyggnaden av de transeuropeiska näten som en av dess prioriteringar. Sedan den föregående rapporten har EIB på ett betydande sätt utökat sina åtaganden och Preliminärt sin utlåning till TEN, till största delen i samband med gemenskapens budgetmedel, medan de har utvecklat användningen av sitt "TEN fönster" vid ett flertal tillfällen. Sedan november 1995, har lån på 9 300 miljoner ecu till 41 projekt godkänts av EIB:s styrelse för transportprojekt gällande TEN. De utgör ungefär 30% av den totala kostnaden. Lån till dessa och tidigare godkända projekt på totalt 1 800 miljoner ecu har hittills beviljats, vilket är en ökning på mer än 50% jämfört med den beskrivna situationen i rapporten inför Europeiska rådets möte i Madrid i december 1995. Vad gäller de 14 speciella projekt som antogs i Essen, har EIB redan beviljat lån för 9 av dem eller inledningsfasen av dem, till ett belopp av 5 500 miljoner ecu (av de 8 000 miljoner som är avsatta för finansiering). Det är en ökning med 40 % för godkännanden och 32 % för lånekontrakt jämfört med förra året, beroende framförallt på nya lån till PBKAL HST (Paris-Bruxelles-Köln-Amsterdam-London höghastighetstågen), Öresundsförbindelsen och Nordiska triangeln. Med användande av "TEN-fönstret" har EIB utsträckt förfallotiden för flera projekt och godkänt bidrag på 250 000 ecu för förberedande studier avseende vissa österrikiska delar av Brenner-leden. Under samma tid har EIB:s styrelse beviljat lån på totalt 1 500 miljoner ecu för 8 projekt om gas och elektricitet TEN, ungefår 27 % av deras totalkostnad. Till dags dato, har man undertecknat lån på 2 200 miljoner ecu. Det är en ökning med 126 % jämfört med siffran i Madridrapporten. EIB-finansiering har godkänts för sju av de tio prioritetsprojekt som antogs vid Europeiska rådets möte i Essen på 2 200 miljoner ecu sedan 1993. Lånekontrakt på totalt 1 600 miljoner ecu har undertecknats, för projekt som den grekiska pipelinen för gas, projektet Algeriet-Marocko-Iberiska halvön och Ryssland-Polen pipelinen för gas. Parallellt med dess ökande engagemang till förmån för transport och energi inom TEN- projekt, bidrar EIB aktivt till utvecklingen av telekommunikationsnät av europeiskt intresse. Sedan förra året har EIB:s styrelse godkänt lån på 2 300 miljoner ecu för projekt avseende telekommunikationsnät och man har skrivit på lånekontrakt motsvarande ett belopp på 4 700 miljoner ecu, i huvudsak för mobiltelefoni, telekommunikation via satellit och nätverk för optisk fiberräls. Under 1996 har kommissionen godkänt 4 EKSG-lån på totalt 329 miljoner ecu till förmån för TEN-projekt. De mest betydande godkännandena avser Öresund och Transgas projekten på totalt 293 miljoner ecu. Dessa lån har ännu inte betalats ut. D. EIF Den 31 oktober 1996 var den totala EIF-portföljen på utestående undertecknade affärer sedan starten 1 229 miljoner ecu. Av detta var 90 % TEN-projekt (transport 49 %, energi 39 % och telekommunikation 2 %). Under 1996 gav EIF lånegarantier på 615 miljoner ecu för 10 projekt (transport 303 miljoner ecu, energi 240 miljoner ecu och telekommunikation 9 miljoner). Fonden har garanterat finansiering i följande specifika projekt: Malpensa flygplats, naturgasnät i Portugal, gas-sammanlänkning Portugal-Spanien och järnvägsdelen av Kanaltunneln inom PBKAL HST. EIF planerar att engagera sig i finansieringen av andra specifika projekt som antogs i Essen. 19 I enlighet med beslutet från generalförsamlingen i juni kommer EIF att kunna ha värdepappersportföljer i initiativ som är kopplade till TEN-projekt (se också kapitel 5 D). Fondens aktivitet inom detta område kommer inledningsvis att vara blygsam. E. IDA Unionen planerar att under 1996 använda 24 miljoner ecu på övergripande åtgärder, allmänna tjänster och 25 specifika sektorprojekt som utgör IDA-programmet (TEN:s finansieringsregler gäller inte för IDA-programmet). Tabellen nedan ger de viktigaste utgiftsposterna; en detaljerad förteckning över de finansierade projekten återfinns i bilaga VI. Tabell 11: Utgifter inom IDA8 TJÄNST GDI GDIII GDIV DG V GD VI GDXIV GDXV GDXXI Eurostat Informationsteknik direktoratet KONTOR Generalsekretariatet Allmänna tjänster alla sektorer TOTALT TOTAL BUDGET (ECU) 850 000 3 710 000 400 000 1 837 000 1 290 000 250 000 1 100 000 5 555 000 3 050 000 1 015 000 225 000 1 200 000 3 518 000 24 000 000 Dessa siffror baseras på en budget som är följden av tilldelningen av 6 miljoner ecu till Edicom- programmet samt på antagandet att 7,5 miljoner ecu som nu ligger i reserv görs disponibla av Europaparlamentet. På grund av det sent antagna IDA-beslutet fördes dessutom ett antal åtgärder som totalt uppgick till 15,798 miljoner ecu över från 1995 till 1996. Dessa åtgärder finns INTE med i tabellen ovan. 20 F. UTVÄRDERING I linje med SEM 2000 programmet vidtar kommissionen åtgärder i nära samarbete med medlemsstaterna, vilka spelar en viktig roll i detta sammanhang, för att förstärka kontrollen och utvärderingen av projekt och policy. TEN:s finansieringsstödskommitté diskuterade frågan på sitt möte den 25 juli 1996. 21 5. FINANSIERING AV TEN: ÖVRIGA FRÅGOR A. TRANSEUROPEISK TRANSPORTBUDGET Som följd av slutsatserna från Europeiska rådets möten i Essen (december 1994), Cannes (juni 1995) och Madrid (december 1995) angående finansiering av de prioriterade transportprojekten, lade kommissionen i april 1996 fram ett förslag om revidering av de finansiella perspektiven för att öka de tillgängliga fonderna för TEN-T med 1000 miljoner ecu. Detta förslag baserade sig på att man fann ytterligare behov av TEN-T stöd på 1700 miljoner för perioden 1997-1999; dessa ytterligare behov beräknades på grundval av preliminära anhållanden från medlemsstater samt utgjorde resultatet av grundliga analyser, särskilt av de specifika projekt som identifierades av Europeiska rådet i Essen och genomfördes av medlemsstaterna, kommissionen och Europeiska investeringsbanken i arbetsgrupper, under seminarier och bilaterala diskussioner. Vid Europeiska rådets möte i Florens lade ordförande Santer fram ett reviderat förslag. Till följd av detta inrättade Ekofin-rådet en särskild grupp bestående av representanter för finansministrarna, med herr Gallagher som ordförande. Under tre möten i juli och september undersökte "Gallagher-gruppen" förslaget, emellertid utan att nå en överenskommelse om "påfyllning". I gruppens slutrapport, som överlämnades till Ekofin- rådet, rekommenderade man dock följande: i) ii) iii) iv) Färdiga projekt redo skall fortsätta med användande av befintliga resurser. Rådet skall bekräfta att TEN-projekten är prioriterade. Nuvarande planerade budgetvillkor skall respekteras. Alla ansträngningar ska göras för att undanröja fördröjande faktorer av icke-finansiell karaktär. Frågan om ytterligare anslag kan komma att övervägas inom ramen för det relevanta normala budgetförfarandet för 1998 och 1999 års budgetar. Den 14 oktober godkände Ekofin-rådet Gallagherrapporten. B. OFFENTLIGT/PRIVAT PARTNERSKAP (PPP) Allmänt I överensstämmelse med Europeiska rådets begäran har kommissionen under 1996 fortsatt att söka sätt att underlätta offentliga/privata partnerskap som en väg att finansiera TEN; liksom inriktning på de specifika transportproj ekten. tidigare år gjordes denna analys genom Under 1996 har kommissionen varit aktivt engagerad i informella överläggningar med en expertgrupp inom transportkonstruktionsområdet, i syfte att undersöka hindren för PPP och hitta möjliga lösningar ur konstruktionsindustrins synvinkel. Efter inrättandet av högnivågruppen för företrädare bestående sektorn privata från den av 22 PPP finansiering av transportprojekt inom transeuropeiska nät ("Kinnock-gruppen", se nedan) bestämde alla inblandade att fortsätta dessa diskussioner inom högnivågruppens vidare ram. De preliminära rönen från dessa överläggningar, tillsammans med resultatet av den tidigare analysen avseende andra frågor med anknytning till PPP, utgjorde grundvalen för ett diskussionsunderlag till Kinnock-gruppen. I sin rapport om " Den inre marknadens betydelse och effektivitet"9 underströk kommissionen att det måste vara en prioriterad fråga för unionen att övervinna hinder för PPP så att prioriterade investeringar kan genomföras i tid. Detta är särskilt viktigt för transportområdet där de flesta finansieringssvårigheterna finns. På grund av de orsaker som klargjordes i 1995 års rapport till Europeiska rådet i Madrid10 (stycke 28-34) har tyvärr utvecklingen avseende PPP i vissa medlemsster inte varit uppmuntrande. Dock ska det noteras att flera transportprojekt av PPP-typ pågår, särskilt i Grekland, Förenade kungariket, Italien, Tyskland, Österrike, Danmark och Sverige. Inom telekommunikationssektorn är finansieringen av transeuropeiska nät projekt i första hand en fråga för den privata sektorn och marknadskrafterna. Emellertid spelar allmänhetens stöd också en roll för au stimulera igångsättandet av projekt vars samhällsekonomiska genomförbarhet erkänns, men vars kommersiella lönsamhet på kort sikt inte är hög nog för att mobilisera privata investeringar. Kinnock-högnivågruppen På det informella rådsmötet (transport) i Rom den 12-13 april föreslog kommissionär Kinnock att man skulle inrätta en högnivågrupp, bestående av företrädare för kommunikations- och/eller finansministrarna och medlemmar av den privata sektorn och EIB, för att finna sätt att påskynda igångsättandet av PPP; särskilt rörande specifika transportprojekt från kommunikationsministrarna och stöddes starkt av ordförande Santer i samband med hans initiativ till en förtroendepakt om sysselsättningen. avseende TEN. Detta förslag brett stöd fick Högnivågruppen för PPP-finansiering av transportprojekt inom transeuropeiska nät ("Kinnock-gruppen") höll plenarsammanträden den 23 september, 11 oktober och 28 november och upprättade fem undergrupper: två för "HST (höghastighetståg) Östeuropa" och "HST syd" och tre för mer övergripande frågor, nämligen "Nya PPP inom järnvägssektorn", "Rättsliga och administrativa frågor" och "Ekonomiska och finansiella frågor". Gruppen och dess undergrupper kommer att undersöka problem som har identifierats på unionsnivå och noggrant undersöka möjliga lösningar med avseende på upprättandet av PPP. Den slutliga rapporten, som skall läggas fram till Europeiska rådets möte i juni 1997, väntas dra slutsatser kring olika frågor som för närvarande påverkar utvecklingen av projekt kring transportinfrastruktur. Det negativa beslutet angående påfyllningen under budgetrubriken TEN-transport väntas påverka utvecklingen inom flera projekt, särskilt de stora gränsöverskridande järnvägsprojekten. I flera av dessa fall skulle ytterligare medel från TEN-transport ha hjälpt till att främja insatser från den privata sektorn (minskning av risker genom 9 10 KOM(96)520 final CSE(95) 571 23 medfinansiering av provborrningar för dyra tunnlar, bidrag till fastställande av finansieringsplaner etc. ). I ljuset av detta uppmanas Kinnock-gruppen att söka lösningar för att påskynda projekt så mycket som möjligt, trots bristen på tillgängliga medel för TEN-transport. Gruppens arbete torde också utgöra en god grund för en möjlig omprövning av budgetfrågor såsom anges i Gallagher-gruppens rekommendationer. överläggning om politisk risk I sin rapport till Europeiska rådets möte i Madrid (stycke 32) meddelade kommissionen att den håller på att undersöka sätt att minska den politiska risken, eftersom denna angivits av den privata sektorn som ett särskilt hinder för dess engagemang i PPP. Under första halvan av 1996 avfattade kommissionens avdelningar ett diskussionsunderlag som identifierade åtskilliga valmöjligheter i detta hänseende. Frågorna som belyses inom ramen Kinnock-högnivågruppen, i syfte att finna slutsatser om utrymmet för åtgärder på unionsnivå. C. EIF:S DELTAGANDE I AKTIEHANDEL Den 18 juni röstade EIF:s stämma i Lissabon för att tillåta fonderna att, såsom är fastställt i deras stadgar, sätta igång värdepappersaffärer och på så sätt möjliggöra att EIF framledes investerar direkt i enskilda TEN-projekt. Kommissionen välkomnar detta steg, samtidigt som man tillstår att de tillgängliga resuserna för detta ändamål inledningsvis kommer att vara begränsade. 24 6. YTTRE FÖRBINDELSER A. CENTRAL- OCH OSTEUROPEISKA LANDER TINA (Transport Infrastructure Needs Assessment - Utvärdering av behoven av infrastruktur för transport) Efter transportministrarnas beslut på mötet inom ramen för den strukturerade dialogen i september 1995 inrättades en arbetsgrupp bestående av höga tjänstemän från de femton medlemsstaterna och de tio central- och östeuropeiska länder som ansökt om medlemsskap för att gemensamt genomföra en utvärdering av behoven av infrastruktur för transport (TINA) i den utvidgade unionen på grundval av TEN-riktlinjerna för transport i den nuvarande unionen och som nyligen antogs. Gruppen hade två plenarmöten i maj och juli då den antog sitt uppdrag och diskuterade finansiella problem. Den upprättade tre geografiskt inriktade undergrupper som sammanträdde i oktober för att påbörja en undersökning av de nationella planerna för transportinfrastruktur i kandidatländerna med hänsyn till riktlinjernas krav. TINA- gruppen skall rapportera till kommittén för TEN-transportnät. Utkastet till ett utvidgat TEN-transportnät skall diskuteras inom en bredare ram i slutet av 1998. Den paneuropeiska transportkonferensen i Helsingfors Kommissionen, Europeiska investeringsbanken och medlemsstaterna tillsammans med ECMT (den europeiska transportministerkonferensen) och FN-ECE (FN:s ekonomiska kommission för Europa) har förberett den tredje paneuropeiska transportkonferensen som skall äga rum i Helsingfors i juni 1997, särskilt anpassningar av "Crete"- korridorerna med hänsyn till förändringarna i det politiska klimatet sedan 1994, t. ex. fredsprocessen i före detta Jugoslavien. Dessutom undertecknades avtalsmemorandum om utvecklingen av Via Baltica och av "Crete"-korridor I och III under året och avtalsmemorandum om korridor V är nästan färdigt för undertecknande. Phare Kommissionen har fortsatt att genom Phare-programmet aktivt stödja åtgärder för att ansluta de central- och östeuropeiska länderna till unionens TEN. 1996 öronmärktes cirka 280 miljoner ecu till åtgärdsprogram i transportsektorn. Största delen av dessa medel skall användas till utveckling av "Crete"-korridorerna. Phare har gett stöd till alla nio korridorerna från förberedande investeringsundersökningar och genomförandestudier till faktisk samfinansiering av konkreta infrastrukturprojekt med särskild inriktning på att underlätta transittrafiken vid gränsövergångarna i korridorerna. Sammankoppling av elnät I december 1995 togs ett stort steg framåt vad galler utveckling av energi-TEN mellan unionen och dess grannar då CENTREL-elnätet som omfattar Polen, Tjeckien, Slovakien och Ungern kopplades ihop med UCPTE-nätet som omfattar Västeuropa utanför Skandinavien. En ytterligare utvidgning av det utvidgade UCPTE-nätet till 25 Balkanländema och upprättandet av sammankopplingar och gränssnitt till OSS-staterna undersöks för närvarande. Dessa undersökningar finansieras genom Phare-, Tacis- och TEN-programmen. I september upprättade kommissionen en arbetsgrupp inom det regionala energicentret för Svarta havet för att göra en förteckning över prioriterade energisammankopplingar i Balkanområdet. Denna förteckning skall omfatta både el och gas. En annan viktig utveckling är elundersökningen om den baltiska ringen som samfinansieras av unionen och omfattar alla länderna i Baltikum. Sammankoppling av naturgasnät Färdigställandet av den första sektionen av gasrörledningen Ryssland-Vitryssland- Polen-EU och förbättringen av gastranportnätet i Bulgarien för att säkerställa transport av rysk gas till det nya grekiska gasnätet har varit av särskild betydelse i år. En omfattande genomförandeundersökning om byggandet av en ny rörledning för leverans av rysk gas till Italien via Ukraina-Slovakien-Ungern-Slovenien har också påbörjats. Under året har det dessutom genomförts en undersökning om det nordiska gasnätet och många andra projekt såsom Österrike-Ungern, Österrike-Slovakien och Tyskland- Tjeckien-Österrike-Italien. Närmare upplysningar om dessa projekt finns i bilaga I. Slutligen har undersökningar om ytterligare gassammankopplingar mellan öst och väst och om regionala projekt av intresse för de central- och östeuropeiska länderna eller unionens medlemsstater finansierats eller finansieras genom Phare-programmet, inbegripet en undersökning om Östersjöområdet som nyligen avslutats. Energistadgan Sedan undertecknandet av Europeiska energistadgan och energistadgeprotokollet om engergieffektivitet och därmed relaterade miljöaspekter den 17 december 1994 pågår ratifikationsprocessen i Europeiska unionen. Medlemsstaterna (åtminstone de flesta av dem) förväntas avsluta ratifikationen innan årets slut. Det krävs att minst 30 länder ratificerar fördraget för att det skall träda i kraft. Under tiden kommer fördraget att tillämpas provisoriskt av de flesta avtalsslutande parterna. Forum om informationssamhället för EU och de central- och östeuropeiska staterna Ministrar från de central- och östeuropeiska staterna träffade kommissionsledamoten Martin Bangemann och företrädare för industri, forskningsorgan och finansinstitut i unionen i Prag i september 1996. Forumet utgör en plattform för informationsutbyte och diskussioner om de olika aspekterna av informationssamhället inbegripet utformande av strategier och politik och genomförande av demonstrations- och pilotprojekt. Dessa projekt diskuterades vidare den 8 oktober inom ramen för den strukturerade dialogen mellan Europeiska unionens råd (industri) och ministrarna från de central- och östeuropeiska staterna. Fyra arbetsgrupper inrättades. 26 B. MEDELHAVSLÄNDERNA Sammankoppling av elnät Länderna i Medelhavsområdet är inte sammankopplade med UCPTE-nätet men ett projekt för att sammankoppla Spanien och Marocko pågår och första fasen har påbörjats för att sammankoppla Grekland och Turkiet. Sammankoppling av naturgasnät ' I år färdigställdes (nästan) gasrörledningen för transport av algerisk naturgas via Marocko till inledningsvis Spanien och Portugal och senare till de andra europeiska länderna. Detta projekt var ett av de särskilda projekt som behandlades vid Europeiska rådet i Essen. Arbetet med en andra rörledning mellan Algeriet och Italien via Tunisien är också på god väg. Europa-Medelhavsforum om energi Som en uppföljning till Europa-Medelhavskonferensen i Barcelona i december 1995 anordnade det italienska ordförandeskapet en Europa-Medelhavsministerkonferens om energifrågor i Trieste den 7-9 juni 1996. Kommissionen antog den 3 april ett meddelande om "Europa-Medelhavspartnerskapet inom energiområdet"11. 1 detta dokument framställs de huvudlinjer som kommissionen har för avsikt att följa vid uppföljningen av Europa-Medelhavskonférensen inom energiområdet varvid tyngdpunkten läggs vid energi-TEN som ett av de viktigaste områdena för samarbete mellan unionen och länderna i Medelhavsområdet. På Triestekonferensen antogs ett arbetsprogram och man enades om att upprätta ett Europa-Medelhavsforum för energi för att övervaka programmets genomförande. Europa-Medelhavsforum om informationssamhället Det italienska ordförandeskapet anordnade också ett Europa-Medelhavsforum om informationssamhället i Rom den 30-31 maj 1996. Konferensen samlade omkring 300 deltagare på hög nivå och lade grunden för ett ökat samarbete mellan Medelhavets båda sidor särskilt på områdena för infrastruktur och normer. Transport På mötena mellan transportministrarna från länderna i det västra Medelhavsområdet (särskilt på det andra mötet i Rabat den 22 september 1995) diskuterade man en sammankoppling av unionens transport-TEN med länderna i det västra Medelhavsområdet. Arbetet med den östra delen av Medelhavsområdet befinner sig fortfarande på ett inledande stadium trots att ett möte om regional integrering inom transportsektorn i östra Medelhavsområdet kommer att äga rum på Cypern under våren 1997. COM (96) 149. 27 Sjöstransporter är av största betydelse för en sammankoppling av länderna i Medelhavsområdet med unionen och under ett möte på Cypern den 14-16 oktober undersökte EU och dess Medelhavspartner tillvägagångssätt för att införa fleråriga rullande program för sjötransporter i Medelhavet inbegripet identifiering av eventuella projekt av ömsesidigt intresse som är lämpliga för gemenskapsfinansiering. Unionen hade i oktober bilaterala diskussioner med Malta och Cypern om deras deltagande i TEN. C. ÖVRIGA LÄNDER Flera el- och naturgasprojekt om sammankoppling av unionen med Schweiz och Norge befinner sig på planeringsstadiet (se bilaga I). I juli 1996 påbörjade kommissionen ett anbudsförfarande för en jämförande undersökning av landtransporter mellan Europa och Asien (uppföljning av ett oberoende initiativ inom ramen för mötet mellan Europa och Asien, ASEM). Arbetet skall påbörjas i mars 1997 och en slutlig rapport skall läggas fram i september 1997. 28 7. POLITISKA OCH LAGSTIFTNINGSMÄSSIGA PROBLEM A. ENERGI Flera prioriterade projekt inom elsektorn möter fortsatta svårigheter av administrativ karaktär, i första hand beroende på förseningar med byggnadstillstånden. Dessa förseningar uppstår i allmänhet på grund av motståndet från lokala miljöorganisationer, ett motstånd som återspeglas i attityden hos myndigheterna lokalt och i viss mån på riksplanet. Det gäller särskilt i fråga om projekten för elkraftförbindelser mellan Frankrike och Italien, Frankrike och Spanien (de franska myndigheterna deklarerade den 1 februari ensidigt att de var i färd med att överge den planerade sträckningen och att se sig om efter en annan), Italien och Grekland (motstånd från de berörda kommunerna mot den planerade sträckningen) samt, i mindre grad, mellan Spanien och Portugal. B. TELEKOMMUNIKATION I telekommunikationssektorn täcker begreppet 'Infrastruktur" tre skikt av ett nät: informationsbärarens fysiska infrastruktur, bastjänster och tillämpningar. I denna sektor utgörs flaskhalsen i huvudsak av tillgången på tillämpningar och tjänster som svarar mot de socioekonomiska behoven hos allmänheten och de små och medelstora företagen. På det här området kan osäkerheten i fråga om lönsamheten på kort sikt, en osäkerhet som beror på den aktuella tillämpningens eller tjänstens irmovativa karaktär eller på att det ställs svåra krav på organisationen, hämma det privata initiativet. Unionens insats kommer att användas till att minska den ekonomiska risk som dessa osäkerhetsfaktorer skapar och göra det möjligt för en intressant tillämpning eller tjänst av allmänt intresse att lanseras på transeuropeisk basis inom ramen för ett partnerskap mellan offentlig och privat sektor. C. TRANSPORTER Avvikande prioriteringar bland de medlemsstater som deltar i de prioriterade projekten utgör i vissa fall en bromsande faktor i förberedelsefasen. Det förefaller därför vara av yttersta vikt att ytterligare betona den nytta som transportprojekten inom TEN har för unionen (och att ta fram lämpliga metoder att kvantifiera denna nytta). Med detta som utgångspunkt bör medlemsstaterna ta hänsyn till de riktlinjer som beslutats på unionsnivå och anpassa sina länders prioriteringar till europeiska prioriteringar, och unionens finansiella instrument bör stödja detta mål. 29 Den rättsliga ramen kan i vissa fall ha bristande anpassning till de specifika behoven hos storskaliga infrastrukturprojekt inom transportsektorn, eller också måste tillämpningen ay befintliga föreskrifter klargöras snarast möjligt. Vad gäller utvecklingen av partnerskap mellan privat och offentlig sektor har problem särskilt konstaterats i fråga om prissättning av transporter, offentlig upphandling och stadgarna för ett Europabolag. Högnivågruppen för offentliga och privata partnerskap håller på att analysera dessa problem, men inga slutsatser kan dras på det här stadiet. 30 8. DE TRANSEUROPEISKA NÄTEN SOM KÄLLA FÖR SYSSELSÄTTNING A. FÖRTROENDEPAKTEN I förtroendepakten som presenterades den 5 juni betonade ordförande Santer att genomförandet av de transeuropeiska näten (TEN) och uppbyggandet av de 14 specialprojekten märkbart skulle kunna bidra till att både direkt och indirekt skapa sysselsättning (förtroendepakten omfattar ett mycket bredare område än bara TEN). Detta uttalande återspeglar de tankar som ligger bakom rubrik XII i fördraget och de argument som förs fram i kommissionen vitbok "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" från 1993. Förutom de omedelbara fördelarna för energin, telekommunikationerna och transportsektorn (samt miljösektorn) kommer de transeuropeiska näten att få en bredare positiv genomslagskraft på den sociala och ekonomiska sammanhållningen, genomförandet av den inre marknaden samt tillväxten, konkurrenskraften och sysselsättningen. B. RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET I en resolution om budgeten för 1997 som antogs i slutet av sessionen i Bryssel i mars bad Europaparlamentet kommissionen att lämna en rapport om de transeuropeiska nätens möjligheter att skapa sysselsättning. Kommissionen ämnar lämna en rapport med en första preliminär tedömning ("Sannolika makroekonomiska och ekonomiska effekter av investeringar i transeuropeiska transportnät") till parlamentet i november. Samman fattningen över denna rapport återfinns i bilaga X och innehåller i huvudsak följande punkter: - - De ekonomiska verkningarna av slutförandet av de 14 specialprojekt som utsågs av Europeiska rådet i Essen är mycket positiva. Den kumulativa vinsten i BNP skulle överskrida 560 miljarder ecu före år 2030. Detta innebär en socioekonomisk avkastning på ungefar 11 %. Slutförandet av de 14 specialprojekt som utsågs av Europeiska rådet i Essen skulle skapa nya arbetstillfällen motsvarande 700 000 manår under det första årtiondet (1998^2007). Uppbyggandet av ett fullständigt transeuropeiskt transportnät såsom skisseras i gemenskapens riktlinjer skulle öka antalet nya arbetstillfällen med cirka 3 200 000 manår. Mot bakgrund av vissa försiktiga antaganden varierar uppskattningarna av de långsiktiga, bestående sysselsättningseffekterna för ekonomin som helhet mellan 130 000 och 230 000 nya arbetstillfällen för de 14 Essen-prioriterade projekten och mellan 594 000 och 1 030 000 nya arbetstillfällen för samtliga projekt inom ramen för riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet. Om man kunde förmå arbetstagarna att acceptera att de produktivitetsökningar som investeringarna i de transeuropeiska näten ger upphov till används till att öka sysselsättningen i stället för till att höja reallönerna, skulle man dock kunna skapa betydligt fler arbets tillfällen. De 14 Essen-prioriterade projekten skulle kunna ge upphov till minst 570 000 och hela nätet till 4 700 000 arbetstillfällen. 31 - - - Det är viktigt att understryka att uppskattningarna ovan grundas på antagandet att det inte finns någon märkbar överkapacitet i ekonomin och att investeringarna i det transeuropeiska transportnätet därför på kort sikt är benäget att tränga undan vissa alternativa investeringsprojekt som annars skulle genomföras. Den nuvarande makroekonomiska situationen i Europeiska unionen med hög arbetslöshet och låga räntor tyder emellertid på att det finns en märkbar extrakapacitet. Följaktligen kan man förvänta att politiska beslut om ett snabbt genomförande av det trans europeiska transportnätet skulle skapa ännu fler arbetstillfällen än vad som uppskattats utifrån de försiktiga antaganden som används i denna rapport. Makroekonomiska och strukturpolitiska riktlinjer är av särskild betydelse för de sannolika sysselsättningseffekterna. Detta gäller i synnerhet de politiska riktlinjer som påverkar varumarknadens, kapitalmarknadens och arbetsmarknadens funktion genom att de ökar konkurrensen, minskar stelheter och möjliggör strukturella justeringar. Investeringar i ttansportinfrastrukturen kan naturligtvis inte i sig lösa arbetslöshets problemet i Europa och det transeuropeiska transportnätet bör därför inte bedömas enbart utifrån förmågan att skapa arbetstillfällen. Andra viktiga fördelar kommer sannolikt att vinnas. Samtidigt har generaldirektorat XIII och generaldirektorat XVII företagit mer begränsade studier om de transeuropeiska nätens möjligheter att skapa sysselsättning inom tele kommunikationssektorn respektive energisektorn. Det är viktigt att notera att de metoder som användes i dessa två studier inte är desamma som den metod som används för rapporten till Europaparlamentet och att resultaten därför inte kan jämföras. I den studie som utfördes av generaldirektorat XIII granskas resultaten av de nya studier, i vilka man har försökt klarlägga hur investeringarna i telekommunikation och informationssamhällets utveckling inverkat på sysselsättningen. Utifrån fragmentariska överblickar har man försökt beräkna effekterna av det belopp på 2 miljarder ecu som gemenskapens åtgärder förväntas generera. I generaldirektoratets studie utgår man från det ganska optimistiska antagandet att de investeringar på 150 miljarder ecu i informations- och kommunikationsteknologi som nämns i kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning skall förverkligas under nämnda femtonårsperiod (1993-2008) , vilket skulle leda till att antalet arbetstillfällen på lång sikt gradvis ökar med 1,3 %. Varje miljon ecu som gemenskapen investerar i de transeuropeiska näten skulle därmed på lång sikt skapa tolv nya arbetstillfällen. Å andra sidan visar studier utförda på nationell nivå att för varje 1 miljon ecu som investeras i informations infrastrukturen skapas mellan 2,5 och 37,5 arbetstillfällen. Enligt en annan studie som nyligen utförts om effekterna av avregleringen av telekommunikationerna på syssel sättningen i Europa, skulle de sammanlagda effekterna av avregleringen och teknologins spridning samt investeringarna i infrastruktur, särskilt i alternativ infrastruktur och interaktiva multimediatillämpningar, kunna skapa 900 000 arbetstillfällen före 2005. I rapporten betonas att "man bör förhålla sig med extremt stor försiktighet till dessa siffror, eftersom de grundar sig på olika länders uppskattningar, vilket medför betydande metodiska och praktiska svårigheter och osäkerhetsfaktorer. Stora svårigheter föreligger särskilt vid försök att exakt kvantifiera multiplikatoreffekterna av investeringar i telekornmum^tionsinfrastrukturen, eftersom dessa effekter kan sprida sig till så gott som alla andra sektorer inom ekonomin. " 32 Enligt den studie som utfördes av generaldirektorat XVII "visar tillgängliga uppgifter om tillfällig sysselsättning att man kan vänta sig att det elektricitetsnät som ingår i studien ger upphov till ungefär 20 000 manår under uppbyggnadsfasen (investeringar motsvarande 1,3 miljarder ecu) och det gasnät som ingår på motsvarande sätt till ungefär 15 000 manår (för investeringar på 2,6 miljarder ecu). Om man beaktar de (små) skillnaderna mellan projekten och justerar felmarginalen hos de angivna siffrorna, kan man grovt uppskatta antalet manår till 65 000 för en total (nu känd) investering på 4 miljarder ecu i fråga om elektricitetsnät och till 35 000 manår för en total (nu känd) investering på 11,5 miljarder ecu i fråga om gasnät. Detta förutspådda totala antal på 100 000 manår bör fördelas över hela den tidsperiod under vilken de transeuropeiska näten på energiområdet skall byggas (mellan 5 och 10 år, vilket i genomsnitt innebär 10 000-20 000 manår per år). " 33 9. ÖVRIG GEMENSKAPSPOLITIK TRANSEUROPEISKA NÄTEN SOM BERÖRS AV DE A. STADGARNA FÖR EUROPABOLAG Kommissionen anser att "projektmyndigheter" bör bildas, åtminstone tillfälligt, i syfte att organisera och genomföra viktiga infrastrukturprojekt. Upprättandet av sådana myndigheter skulle underlättas om det fanns en europeisk bolagsform, genom vilken dessa myndigheter kunde omvandlas till vinstgivande organ så fort uppbyggandet inleds. För närvarande finns inga lämpliga rättsliga ramar på unionsnivå, vilket i onödan leder till högre projektkostnader och verkar hämmande på utvecklingen. I den "förtroendepakt" som kommissionen presenterade för Europeiska rådet i Florens underströks vikten av att rådet så fort som möjligt antar stadgarna för ett Europabolag. Så länge inga framsteg görs i fråga om stadgarna för ett Europabolag undersöker kommissionen möjligheterna att föreslå en begränsad form av sådana stadgar som skulle skräddarsys för TEN-projekt. B. KONKURRENSPOLITIK Situationens utvecklingen sedan föregående rapport Under 1996 strävade kommissionen till att ge de parter som finansierar de transeuropeiska näten alla upplysningar de behöver om konkurrensregler som skulle berättiga dem till vissa undantag. Såsom meddelades i årsrapporten om de transeuropeiska näten 1995, upprättade kommissionen ett informationscenter (telefax +32-2-295 6504) dit projektledare och andra berörda parter kunde vända sig för råd om gemenskapens lagstiftning om konkurrenspolitik och offentlig upphandling. Informationscentret utnyttjades förhållandevis litet. De förfrågningar som gjordes behandlades snabbt och ur frågeställarens synpunkt på ett tillfredsställande sätt. C. OFFENTLIG UPPHANDLING I avsikt att undvika projektförseningar som beror på missförstånd i fråga om unionens regler för offentlig upphandling, rekommenderade kommissionen i sin årsrapport om de transeuropeiska näten 1995 att ledarna för de 14 specialprojekt skulle samråda med kommissionen innan anbudshandlingarna offentliggjordes. I detta syfte upprättades ett informationscenter (telefax +32-2-295 6504) inom kommissionen för förfrågningar av detta slag. Antalet förfrågningar under 1996 var litet. En grönbok om offentlig upphandling i Europeiska unionen kommer att publiceras inom de närmaste månaderna i syfte att informera de berörda parterna om vilka samarbets möjligheter unionens regler om offentlig upphandling erbjuder den offentliga och privata sektorn och att ge parterna tillfälle att ge uttryck för och diskutera behov i anknytning till projekten. D. FÖRENLIGHET MED STRUKTURPOLITIKEN Såsom framgår av siffrorna i tabell 1 i fjärde kapitlet utgör strukturfonderna den absolut största källan vid unionens finansiering av de transeuropeiska näten. Det är därför av 34 största vikt att medlemsstaterna säkerställer fortsatt horisontal och vertikal samordning mellan de ministerier som har ansvaret för transport, energi och telekommunikation å ena sidan och de nationella, regionala och lokala förvaltningsenheter på olika nivåer å andra sidan som deltar i utbetalningen av de ekonomiska bidragen från strukturfonderna. I praktiken innebär detta att de tjänstemän som har det huvudsakliga ansvaret för regional utveckling måste känna till unionens TEN-politik tillräckligt väl och att de måste hållas a jour med denna. E. TRANSPORTPOLITIK Under det senaste året har kommissionen lagt fram två förslag om prissättning av transporter. Dessa har direkt anknytning till utvecklingen av de transeuropeiska näten genom partnerskap mellan offentliga och privata parter och skall säkerställa av sund konkurrens mellan olika transportmedel. I grönboken "För en rättvis och effektiv prissättning inom transportsektorn"14 ägnar kommissionen ett helt kapitel åt kostnader för infrastruktur och trängsel. Kommissionen föreslår att kostnaderna skall täckas genom avgifter som tas ut av dem som utnyttjar infrastrukturen och påpekar vikten av en effektiv prissättning av infrastrukturen för att underlätta införandet av partnerskap mellan offentliga och privata parter. Målet med det andra förslaget12 är att förnya direktiv 93/89/EEG om fordonsskatter och vägtullar i syfte att, förutom det allmänna målet att främja utvecklingen av den inre marknaden vad gäller vägtransporter, säkerställa en effektivare täckning av de omkostnader som härrör från användning av vägnätet, inbegripet både infrastrukturkostftader och externa kostnader. Detta skulle göra det möjligt att differentiera avgifterna utifrån kostnaderna och skulle vara ett steg mot principen om territorialitet vid uttag av avgifter för användning av vägnätet. De olika grönböcker och vitböcker som kommissionen antagit på detta område under det senaste året, nämligen "Grönboken om medborgarnätet"13, "För en effektiv och rättvis prissättning inom transportsektorn"14 och "En strategi för vitalisering av gemenskapens järnvägar"15 har på bred front bidragit till att skapa gynnsamma förutsättningar för de transeuropeiska näten. F. MILJÖ De ovannämnda grönböckerna och vitböckerna har också bidragit till att skapa större medvetenhet om att utvecklingen av de transeuropeiska näten bör vara förenlig med unionens politik för miljöskydd och hållbar utveckling. Kommissionen har i flera olika sammanhang meddelat sin avsikt att närmare undersöka det transeuropeiska transportnätets konsekvenser för miljön. I Europaparlamentets och rådets beslut av den 23 juli om gemenskapens riktlinjer för utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet åläggs kommissionen att utveckla metoder för strategisk miljöbedömning av hela nätet och av vissa transportkorridorer. Resultaten av detta arbete skall vid behov beaktas av kommissionen då den sammanställer rapporten om granskningen av riktlinjerna. Rapporten skall offentliggöras den 1 juli 1999. Kommissionens avdelningar har inlett det tekniska arbetet för att kunna svara på detta uppdrag. KOM (96) 331, 24. 7. 1996. KOM (95) 601, 21. 11. 1995. KOM (95) 691, 20. 12. 1995. KOM (96) 421, 23. 7. 1996. 35 BILAGA I: FRAMSTEG I UTVECKLINGEN AV ENERGINÄTEN UNDER 1996 • Projekt av gemensamt intresse i riktlinjerna (beslut nr 1254/96 EG av den 5 juni 1996 EGT nr L 161) och • Projekt som kommissionen har föreslagit skall ingå i riktlinjerna (KOM (96) 390 av den 24 juli 1996). (kursivt) (Kort redogörelse för hur långt dessa projekt nått i slutet av 1996) ELNATPROJEKT PROJEKT NULÄGE OCH EKONOMISKT STÖD FRÅN EU al FÖRENADE KUNGARIKET Förbindelse med undervattenskabel från Nordirland till Skottland. * ön Magee-Coylton a4 GREKLAND - ITALIEN Förbindelse med undervattenskabel mellan det grekiska och det italienska nätet genom nordvästra Grekland och sydöstra Italien. * Ipiros-Puglia a7 FÖRENADE KUNGARIKET Förbindelse med undervattenskabel till Isle of Man. Godkännandeförfarande pågår. Förväntad idriftsättning: 1997. Ekonomiskt stöd från EU Gemenskapens strukturfond: 81 MECU. "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 1994). Undersökningen är avslutad, men bygget har försenats av godkännandeförfarandet. Ekonomiskt stöd från EU REGEN: INTERREG: EIB-lån: 35 MECU 78,5 MECU 100 MECU »• _ Förberedande genomförbarhetsstudier pågår. Idriftsättning hösten 1999. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier (under utvärdering) bl TYSKLAND - DANMARK Förbindelse med undervattenskabel mellan det tyska nätet (UCPTE) och Danmarks östra nät (NORDEL). Idriftsättning 1996. * Bjaeverskov-Bentwisch 36 b4 FRANKRIKE - BELGIEN Färdigställande av förbindelsen mellan de två ländemas nät genom nordöstra Frankrike och södra Belgien. Godkännandeförfaranden pågår, Idriftsättning: 1999. * Moulaine-Aubange. b5 FRANKRIKE- TYSKLAND Förstärkning av förbindelserna mellan de två länderna. Godkännandeförfaranden pågår. Idriftsättning 1999 b6 FRANKRIKE - ITALIEN Förbindelse mellan de två ländemas nät genom sydöstra Frankrike och nordvästra Italien. * Grand île-Piossasco b7 FRANKRIKE - SPANIEN Markförbindelse mellan de båda ländemas nät genom sydvästra Frankrike och norra Spanien. * Cazaril-Aragonien eller alternativ sträckning. b9 BELGIEN - LUXEMBURG Förbindelse mellan de båda ländemas nät. * Aubange-Bertrange "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 1994). Godkännandeförfaranden pågår, Arbetet förväntas påbörjas 1998. Idriftsättning: 2000. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier under 1995. "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 1994). Projektet uppskjutet. 75% av den spanska linjen har byggts. Genomförbarhetsstudier för nya sträckningar pågår. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier under 1995 [och 1996]. Godkännandeförfaranden p_går. Idriftsättning: 2000. 37 I blO SPANIEN - PORTUGAL I I • Förstärkning och färdigställande av anslutningar mellan de båda länderna genom områdena i norra Portugal och nordvästra Spanien. "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 1994). * Aldeadavila-Douro International. * Mesön-Lindoso Förberedande genomförbarhetsstudier. Arbetet skall enligt planerna påbörjas 2002. Idriftsättning: 2004. I drift sedan december 1995 genom en längre anknytning. Hela anläggningen kommer att vara i drift i början av 1997. Ekonomiskt stöd från EU Gemenskapens strukturfonder (Spanien) EIB-lån: 3 MECU 26 MECU blO(a) SPANIEN- PORTUGAL Ny förbindelse mellan de båda länderna genom södra Portugal och sydvästra Spanien Förberedande genomförbarhetsstudier. Idriftsättning: efter 2000. b il FINLAND - SVERIGE Förstärkning av förbindelser norr om Bottenviken. bl2 ÖSTERRIKE - ITALIEN Förstärkning av förbindelser mellan norra Italien och det österrikiska nätet. * Lienz-Cordignano. bl3 IRLAND - FÖRENADE KUNGARIKET (NORDIRLAND) Förstärkning av förbindelser mellan Irland och Nordirland. Beslut om projektet finns. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier under 1995 [och 1996]. Godkännandeförfaranden pågår, Idriftsättning: 2002. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska*nätet: medfinansiering av studier under 1995. ^ Förberedande genomförbarhetsstudier pågår. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier (under utvärdering) bl4 ÖSTERRIKE- TYSKLAND Förstärkning av förbindelser mellan de båda länderna. Idriftsättning: efter 2000. 38 blS NEDERLÄNDERNA - FÖRENADE KUNGARIKET Förbindelse med undervattenskabel mellan sydöstra England och centrala Nederländerna. c2 DANMARK Förbindelse med undervattenskabel mellan landets västra (UCPTE) och östra (NORDEL) nät. Förberedande genomförbarhetsstudier pågår, Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier (under utvärdering) "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 1994). Beslut om projektet finns, överläggningar pågår om finansiering av projektet. Den ursprungliga tidpunkten för idriftsättning (1997) har skjutits upp. c3 NEDERLÄNDERNA Förstärkning av förbindelser i landets nordöstra delar. Håller på att byggas. * Zwolle-Meeden-Eemshaven. c4 FRANKRIKE Förstärkning av förbindelser i landets nordöstra delar. Godkännandeförfaranden pågår. Idriftsättning: 1999. * Sierrentz-Mulbach. c5 ITALIEN Förstärkning och utveckling av förbindelser i öst-västlig riktning i de Vissa avsnitt håller på att byggas och för andra pågår godkännandeförfaranden. Idriftsättning från 2001 till norra delarna av landet och i nord-sydlig 2004. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier under 1995. * 15 delprojekt. riktning. c5(a) ITALIEN Förstärkning och utveckling av förbindelser i öst-västlig riktning i de nordvästra delarna av landet och i nord-sydlig riktning i landets centrala delar. i» V Genomförbarhetsstudier pågår. Idriftsättning: mellan 2000 och 2002. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier (under utvärdering) 39 c6 SPANIEN Förstärkning och utveckling av förbindelser i landets norra delar och i områdena längs Medeihavsleden. Nordlig riktning: två av tre avsnitt håller på att byggas, och för det tredje avsnittet utförs en genomförbarhetsstudie. Idriftsättning kommer att ske vid olika tillfällen mellan 1996 och 2000. Medelhavsleden: de södra avsnitten håller på att byggas och planeras att tas i drift under 1997. För förbindelsen till Frankrike utförs en genomförbarhetsstudie och den planeras att tas i drift under 2004. Ekonomiskt stöd från EU: EIB-lån (25,1 MECU) för sträckan Pinar-Tajo. Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier under 1995 [och 1996]. c7 PORTUGAL Förstärkning av förbindelserna är nödvändig för samtrafik med Spanien i landets norra och centrala delar. * Recarei-Douro International Genomförbarhetsstudier. Idriftsättning: juni 2001. Pego-Rio Maior II. c8 GREKLAND Godkännandeförfaranden pågår. Idriftsättning: september 1998. Ekonomiskt stöd från EU: Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier för den internationella linjen Recarei-Douro under 1995. Förstärkning av förbindelser i öst-västlig riktning i den norra delen av landet. Förberedande genomförbarhetsstudier. Idriftsättning: 2900-2002. c9 IRLAND Förstärkning av förbindelser i de nordvästra delarna av landet. Genomförbarhetsstudier pågår. clO SPANIEN Förstärkning och utveckling av förbindelser i landets nordöstra och Förberedande genomförbarhetsstudier pågår, västra delar, särskilt för att ansluta landets vindkraftverk till elnätet. Genomförbarhetsstudier och bedömningar av miljöpåverkan under 1997 och 1998. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier (under utvärdering) cll SVERIGE Förstärkning och utveckling av inre förbindelser. Genomförbarhetsstudie under 1997. 40 cl2 TYSKLAND Utveckling av förbindelser i landets norra delar. d2 TYSKLAND - POLEN Förstärkning av förbindelserna mellan de båda länderna. Vissa avsnitt håller på att byggas. För andra avsnitt pågår godkännandeförfaranden. Enligt planerna skall hela systemet tas i drift 1998. Hagenwerder (DE) - Mikulowa (POL): idriftsättning 1998. Neuenhagen - Vierraden (DE) - Krajnik (POL): idriftsättning efter 2000. d3 TYSKLAND - NORGE Förbindelse med undervattenskabel mellan norra Tyskland (UCPTE) och södra Norge (NORDEL). Genomförbarhetsstudier. Idriftsättning: 2003. d5 ITALIEN - SCHWEIZ Förstärkning av förbindelser mellan norra Italien och Schweiz. Håller på att byggas. Idriftsättning: 1997 eller 1998. * Gorlago-Robbia. d8 GREKLAND - BALKANLÅNDERNA Förstärkning av förbindelser mellan å ena sidan Grekland och å andra sidan Albanien, Bulgarien och före detta Jugoslavien, inbegripet återupprättandet av förbindelser med den norra delen av före detta Jugoslavien och UCPTE-nätet. Genomförbarhetsstudier pågår. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier (under utvärdering) d9 GREKLAND - TURKIET Förbindelser mellan de båda länderna genom nordöstra Grekland. * Thessaloniki-Hamitabat. dlO FÖRENADE KUNGARIKET- NORGE Förbindelse med undervattenskabel mellan nordöstra/östra England och södra Norge (NORDEL). d ll NEDERLÄNDERNA - NORGE Förbindelse med undervattenskabel mellan nordöstra Nederländerna (UCPTE) och södra Norge (NORDEL). 41 Avsnittet från Thessaloniki (GR) till Philippi (GR): håller på att byggas. ^ Avsnittet från Philippi (GR) till Hamitabat (TR): planerad. Förberedande genomförbarhetsstudier avslutade, Genomförbarhetsstudier och undersökning av havsbotten under 1997 och 1998. Idriftsättning: 2004. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier (under utvärdering). Beslut om projektet finns. Idriftsättning: 2001. Ekonomiskt stöd från EU: Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier [under 1996]. dl3 SPANIEN - MAROCKO Förbindelse med undervattenskabel mellan södra Spanien och det marockanska nätet. * Pinar-Melloussa. Håller på att byggas, Idriftsättning: 1997. Ekonomiskt stöd från EU: Medfinansiering av studier från 1995 års budget för det transeuropeiska nätet. INTERREG: 12,5 MECU. dl4 ÖSTERSJÖRINGEN: TYSKLAND - POLEN - RYSSLAND - ESTLAND - LETTLAND - LITAUEN - SVERIGE - FINLAND - DANMARK - VITRYSSLAND. Förstärkning och utveckling av förbindelser mellan näten i dessa länder via markbaserade kablar och/eller undervattenskablar. dlS SVERIGE - NORGE Förstärkning av förbindelserna mellan de båda länderna. dlö EU- VITRYSSLAND- RYSSLAND - UKRAINA Utveckling av förbindelser och gränssnitt mellan (det utvidgade) UCPTE-nätet och näten i tredje länder i Östeuropa, inbegripet omlokalisering av de stationer för omriktning av högspänd likström som tidigare användes mellan Österrike och Ungern, Österrike och Tjeckien samt Tyskland och Tjeckien. Förberedande genomförbarhetsstudier. Ekonomiskt stöd från EU: Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier under 1995 [och 1996]. För vissa sträckningar pågår godkännandeförfaranden. För andra utförs genomförbarhetsstudier eller förberedande sådana. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier (under utvärdering) Vissa tekniska studier har genomförts/kommer att genomföras. Ekonomiskt stöd från EU Gränssnittsstudie med stöd från P H ARE/T AC IS-' Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier (håller på att byggas) ? V 1 42 PROJEKT FOR NATURGASNÀT PROJEKT NULÄGE OCH EKONOMISKT STÖD FRÅN EU e4 SPANIEN Upprättande av naturgasnät i Galicien, Extremadura, Andalusien, södra Valencia, Murcia, inbegripet en terminal för kondenserad naturgas i Galicien. e5 PORTUGAL Upprättande av ett gasnät i landet, särskilt längs Atlantkusten. * Setubal-Braga. Galicien: beslut om projekt. Idriftsättning: juni 1998. Extremadura: håller på att byggas. Idriftsättning: juni 1998. Andalusien: håller på att byggas. Idriftsättning: 1997. Södra Valencia: håller pä att byggas. Idriftsättning: september 1997. Murcia: håller på att byggas. Idriftsättning: september 1997. Utvidgning av terminal för kondenserad naturgas i Cartagena: planerat projekt. Idriftsättning: 2000. Kondenserad naturgas i Galicien: uppskjutet projekt. Ekonomiskt stöd från EU: 1NTERREG II: 80 MECU avsedda för samtrafik med Portugal (genom Galicien och genom '" Andalusien och Extremadura). Gemenskapens strukturfonder: Valencia-Cartagena: 107 MECU under utvärdering. Förbättring av terminalen för kondenserad naturgas i Huelva (Andalusien): 7 MECU anslagna. Västra ledningen (Castilla y Leôn, Extremadura och Asturias): 95 MECU under utvärdering. Oviedo-Ribadeo (Asturias): 10 MECU under utvärdering. "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 1994). * Håller på att byggas. Idriftsättning: början av 1997. Ekonomiskt stöd från EU REGEN: 82 INTERREG II: 70 Gemenskapens strukturfonder: EIB-lån (354 MECU) och EKSG-lån (102 MECU) för detta projekt och dess samtrafik med Spanien (se projekt f6). 21 e5(a) PORTUGAL Uppbyggnad av en terminal för kondenserad naturgas på Atlantkusten. Planering Möjlig pågår. ) tidpunkt för idriftsättning: 2002 PROJEKT NULÄGE OCH EKONOMISKT STÖD FRÅN EU e6 GREKLAND Upprättande av ett gasnät i landet, särskilt längs den Egeiska kusten, inbegripet en terminal för kondenserad naturgas i Ättika och lageranläggningar. * Bulgarien-Aten Kondenserad naturgas i Revithoussa. "Prioriterat projekt" enligt mötet'i Essen (december 1994). Huvudledningen i nord-sydlig riktning: bygget är avslutat och idriftsättning sker i slutet av 1996. Högtrycksförgreningar och terminal för kondenserad naturgas håller på att byggas. Ekonomiskt stöd från EU 87 REGEN: INTERREG II: 180 Gemenskapens strukturfonder: EIB-lån: 300 83 (+ 97 begärt). EKSG-lån: 262 Transeuropeiska nätet: Under 1995, medfinansiering av studier för lageranläggningar och utvidgning av nätet. [Under 1996], medfinansiering av en studie för införande av gas till Kreta. Förberedande genomförbarhetsstudier. Möjlig idriftsättning: 2000. Ekonomiskt stöd från EU: Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier under 1995. fl IRLAND - FÖRENADE KUNGARIKET (NORDIRLAND) Förbindelse mellan gasnäten i Irland och Förenade kungariket (Nordirland). f2 FÖRENADE KUNGARIKET - KONTINENTEN Undervattensförbindelse mellan gasnäten i Förenade kungariket och på kontinenten genom Belgien. Bygget inleddes i oktober 1996. Godkännandef6*rfarandea_>ågår. Förväntad idriftsättning: oktober 1998. * Bacton-Zeebrugge. O LUXEMBURG - TYSKLAND Upprättande av en förbindelse för leverans till Luxemburg från de tyska näten. Förberedande genomförbarhetsstudier. f5 FRANKRIKE- SPANIEN Förstärkning av transportkapaciteten mellan de båda länderna. För en ny linje: genomförbarhetsstudier pågår: trolig idriftsättning år 2001. För en ny kompressorstation: godkännandeförfaranden och påbörjande av arbetet förväntas under 1997; idriftsättning troligen under 1999. 44 PROJEKT NULÄGE OCH EKONOMISKT STÖD FRÅN EU f6 PORTUGAL - SPANIEN Byggande av gasledningar för leverans till Portugal genom södra Spanien och för leverans till Galicien och Asturias genom Portugal. "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 1994). * Leiria-Cordoba Braga-Tuy-Oviedo. P FRANKRIKE Förbindelse genom södra Spanien: håller på att byggas. Idriftsättning: början av 1997. Förbindelse till Galicien: arbetet skall påbörjas inom kort. Idriftsättning: slutet av 1997. Ekonomiskt stöd från EU 1NTERREG: Portugisiska gemenskapsstrukturfonder: EIB- och EKSG-Iån: (se projekt e5). 150 6 Förbindelse mellan näten i de sydvästra och de södra delarna av landet. Godkännandeförfaranden pågår. Idriftsättning i juli 1997. f8 ÖSTRRIKE- TYSKLAND Förstärkning av transportkapaciteten mellan Österrike och Bayern. Godkännandeförfaranden pågår. Förväntad idriftsättning: 1998. f9 ÖSTERRIKE- UNGERN Förbindelse mellan de två ländernas nät. Linjen Baumgarten (A) - Györ (H) har färdigställts. Gasleveranserna började i oktober 1996. För linjen Wiener Neustadt (A) - Sopron (H) utförs en genomförbarhetsstudie flO ÖSTERRIKE- SLOVAKIEN Förbindelser från Österrike till underjordiska lager i Slovakien. Håller på att byggas. Planerad tidpunkt för idriftsättning: 1997. fil ÖSTERRIKE Förbindelse mellan gasledningar som förbinder Österrike med Tyskland respektive Italien. Godkännandeförfaranden pågår. Arbetet förväntas påbörjas 1997. Idriftsättning hösten 1998. fl2 GREKLAND - ALBANIEN Förbindelse mellan de båda ländernas nät. Preliminär insamling av uppgifter pågår. Ekonomiskt stöd från EU: Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier (under utvärdering) 45 PROJEKT NULÄGE OCH EKONOMISKT STÖD FRÅN EU gl IRLAND Utveckling av naturgaslager för försörjning av det irländska nätet. Förberedande genomförbarhetsstudier. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier [under 1996]. g3 FRANKRIKE Utvidgning av kapaciteten för befintliga terminaler för kondenserad naturgas i västra Frankrike. * Kondenserad naturgas i Montoir. Förberedande genomförbarhetsstudier. g4 ITALIEN Uppbyggnad av en ny terminal för kondenserad naturgas för att sprida Godkännandeförfaranden pågår, försörjningen, särskilt för elproduktionen. Förväntad tidpunkt för idriftsättning: 2001. * Terminal för kondenserad naturgas i Montalto di Castro. g? FRANKRIKE Utvidgning av underjordisk lager kapacitet i sydvästra delen av landet. Godkännandeförfaranden pågår. g8 SPANIEN Utveckling av underjordisk lagerkapacitet i nord-sydlig riktning. * Lager i Huete. Lager i Nueva Carteya. g8(a) SPANIEN Utveckling av underjordisk lagerkapacitet längs Medelhavsleden. g9 PORTUGAL Byggande av ett underjordiskt lager. Genomförbarhetsstudier. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier under 1995 [och 1996]. v Genomförbarhetsstudier pågår. Idriftsättning mellan 1998 och 2005. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier (under utvärdering) Förberedande genomförbarhetsstudier. Ekonomiskt stöd från F. U: Gemenskapens portugisiska strukturfonder: 52 MECU. 46 PROJEKT NULÄGE OCH EKONOMISKT STÖD FRÅN EU g li BELGIEN Utvidgning av befintlig underjordisk lagerkapacitet i norra Belgien. * Lager i Loenhout. gl2 DANMARK Beslut har fattats om projektet. Utvidgning av underjordisk lagerkapacitet genom att öka kapaciteten i Genomförbarhetsstudier pågår, befintliga lager eller genom att inrätta ett nytt lager nära gränsen till Tyskland. Idriftsättning: 2000. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier under 1995 [och 1996]. g!3 ÖSTERRIKE Utvidgning och utveckling av underjordisk lager kapacitet. Puchkirchen: genomförbarhetsstudier och godkännandeförfaranden pågår. Förväntad idriftsättning år 1999. Eurostorage Baumgarten: genomförbarhetsstudier pågår. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier för Eurostorage Baumgarten under utvärdering. hl NORGE- FRANKRIKE Byggande av en fjärde gasledning från de norska gasfälten (Nordsjön) Godkännandeförfaranden pågår, till kontinenten. Arbetet kommer att påbörjas i början av 1997. "'. Idriftsättning 1998. hi NORGE - DANMARK- SVERIGE- FINLAND - RYSSLAND - DE BALTISKA STATERNA 4 V Upprättande och utveckling av förbindelser mellan näten i dessa länder för att inrätta ett integrerat gasnät. Genomförbarhetsstudier pågår. Arbetet förväntas påbörjas 1998 för stegvis idriftsättning mellan 2002 och 2005 Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier (håller på att byggas) 47 PROJEKT NULÄGE OCH EKONOMISKT STÖD FRÅN EU h4 ALGERIET - SPANIEN - PORTUGAL - FRANKRIKE Uppbyggnad av nya gasledningar för att till en början försörja Spanien och Portugal, samt senare Frankrike, från Algeriet via Marocko. "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 1994). Första fasen (fram till Cordoba): kommersiell drift började i november 1996. Andra fasen (för förbindelse med Frankrike): förberedande genomförbarhetsstudier. Idriftsättning: efter 2000. Ekonomiskt stöd från EU: EIB-lån: 641 MECU för arbeten från Algeriet till Tarifa. Gemenskapens spanska strukturfonder: 99 MECU. h5 ALGERIET - TUNISIEN - ITALIEN Utvidgning av transportkapaciteten för den gasledning som löper under Arbetet är långt framskridet. Medelhavet till Italien från de algeriska gasfälten. Idriftsättning: 1997. h6 RYSSLAND - UKRAINA - EU Utvidgning av transportkapaciteten till Europeiska unionen från ryska gasfält via huvudleden genom Ukraina, Slovakien och Tjeckien, Förberedande genomförbarhetsstudier. h7 RYSSLAND - VITRYSSLAND - POLEN - EU Upprättande av en andra transportled från de ryska gasfälten till Europeiska unionen via Vitryssland och Polen. "Prioriterat projekt" enligt mötet i Essen (december 1994). Avsnittet i Polen: håller på att byggas (en första fas. inbegripet Oderövergången, har avslutats). Avsnitten i Tyskland: godkännandeförfaranden. pågår/har avslutats, vissa avsnitt håller på att byggas. h ll BULGARIEN - GREKLAND * ^ Förbättringar av gastransportnätet i Bulgarien för att säkra försörjningen från de ryska resurserna till det nya gasnätet i Grekland. Första fasen: uppbyggnaden nästan avslutad. Anknytning till projekt e6. Ekonomiskt stöd från EU Phare (Interreg): 4 MECU. hl2 BELGIEN - TYSKLAND Gasledning som förbinder de belgiska och de tyska näten. * Inbegripet förbindelsen Berneau-Eynatten. Godkännandeförfaranden pågår. Idriftsättning 1998. 48 PROJEKT NULÄGE OCH EKONOMISKT STÖD FRÅN EU A/J TYSKLAND - TJECKIEN- ÖSTERRIKE- Uppbyggnad av ett system av ledningar som förbinder de tyska, tjeckiska, österrikiska och italienska gasnäten. ITALIEN h 14 RYSSLAND - UKRAINA - SLOVAKIEN- UNGERN - SLOVENIEN- ITALIEN Uppbyggnad av en ny gasledning från de ryska gasfälten till Italien. Första fasen (20 km från Mauerkirchen (A) till Burghausen (DE) nyligen avslutad. För övriga faser planeras genomförbarhetsstudier. Idriftsättning kommer att ske mellan 1996 och 2001. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier (under utvärdering) Första fasen: miljömässiga och tekniska genomförbarhetsstudier pågår. Arbetet förväntas börja 1997 med förväntad idriftsättning 1999/2000. Andra fasen: 2003-2005: för denna fas finns flera olika möjligheter. Ekonomiskt stöd från EU Transeuropeiska nätet: medfinansiering av studier (under utvärdering) Specificering av projekt (Kommissionens beslut 96/537/EG av den 30 juli 1996 EGT nr L 230). V 49 BILAGA II: FRAMSTEG I UTVECKLINGEN AV TRANSPORTNÄTEN UNDER 1996 PROJEKT Höghastighetståg nord-sy d Höghastighetståget PBKAL A. De 14 särskilda projekten RESULTAT UNDER 1996 För den österrikiska delen av Brenner [Inn-dalsträckan], bildades i januari ett nytt företag som ansvarar för den förberedande fas som föregår ett godkännande av bygget. De noggranna tekniska, finansiella, rättsliga och ekonomiska studier för hela Munchen-Verona-leden, som inletts av de tyska, österrikiska och italienska regeringarna samt kommissionen, är till stor del genomförda och kommer att avslutas i december. Vad gäller den norra delen av projektet (Berlin- Nurnberg), påbörjades nya byggnadsarbeten på sträckorna Leipzig-Erfurt- och Erfurt-Nurnberg, medan arbetet har framskridit som planerat mellan Berlin och Leipzig/Halle (förbättringar). I juli beviljade den brittiska regeringen koncession till konsortiet London & Continental Railways för att driva en järnvägsförbindelse med höghastighetståg mellan kanaltunneln och London. Ett investeringsavtal slöts i början på året mellan den tyska regeringen och Deutsche Bahn AG för bygge av den nya höghastighetståglinjen Köln-Frankfurt. Arbeten på sträckorna Bryssel-Lille och Bryssel-nederländska gränsen framskred planenligt; en ny finansieringsstruktur upprättades i Belgien, vilket bör göra det möjligt att täcka åtminstone en del av finansieringen. I Nederländerna slöts slutligen ett avtal om hur sträckan Amsterdam-belgiska gränsen skall byggas. Höghastighetståg syd Den internationella sträckan Figueras-Perpignan: en provborrning för en 8 km lång tunnel påbörjades under hösten. Höghastighetståg öst Har förklarats som allmännyttig. 50 Höghastighetståg Frankrike-Italien En mellanstatlig kommission bildades, som skall undersöka eventuella rättsliga strukturer för den enhet som ansvarar för att genomföra den internationella sträckan Montmelian-Turin. För sträckorna Turin-Milano och Milano-Venedig beviljades en koncession för förberedelse, bygge och underhåll till företaget TAV; statliga bidrag för att förbättra projektets lönsamhet säkrades; emellertid måste privata bidrag läggas till detta. Betuwe-linjen Vad gäller Betuwe-linjen gjordes framsteg på det juridiska området, även om lösningen leder till en omfattande ökning av kostnaderna för vilken det ännu inte finns någon täckning. Grekiska motorvägar Koncessioner beviljades för särskilda sträckor av motorvägarna i Grekland: den fasta förbindelsen Rio-Antirio och ringleden runt Aten. Motorvägen Lissabon- Valladolid I juni beaktade Europeiska rådet i Florens formellt de portugisiska och spanska regeringarnas förslag om att ändra det prioriterade projektet nr 8 på förteckning A från mötet i Essen och på så sätt skapa en förbindelse för olika transportsätt mellan å ena sidan Portugal och Spanien och å andra sidan övriga Europa. I oktober hölls ett seminarium, där projektet analyserades med sin utvidgade räckvidd. Kommissionen gav sitt stöd åt den portugisiska inriktningen mot olika transportsätt som ju överensstämmer med målen i riktlinjerna för de transeuropeiska näten samt bekräftade att alla delprojekt redan identifierats i bilagorna I och II till dessa riktlinjer. Cork-Dublin-Belfast- Larne-Stranraer Järnvägsprojektet i Irland kommer troligen att avslutas långt före den planerade tidpunkten, tack vare omfattande bidrag ur Sammanhållningsfonden. Malpensa-flygplatsen Arbetet framskrider enligt tidsplanen (hela projektet förväntas fullföljas år 2000). Det italienska transportministeriet har utfärdat ett dekret om regler för att förflytta lufttrafik från Linate till Malpensa. Den fasta förbindelsen Byggandet av en tunnel och brofundament framskrider över Öresund utan problem, liksom även förberedelsen av tillfartsvägar. Nordiska triangeln Ett avsevärt antal järnvägs- och vägprojekt håller på att byggas. För sjöfarts- och hamnsektorerna pågår studier. Irland/Förenade kungariket/Benelux vägförbindelse Den irländska delen av vägprojektet mellan Irland, Förenade kungariket och Benelux framskrider utan problem, tack vare bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. 51 Västkustlinjen Ett beslut om avslutande av finansieringsplanen förväntas inom kort. B. ÖVRIGA PROJEKT PROJEKT FRAMSTEG UNDER 1996 Semmeringbastunneln, Österrike Snabbtåget Berlin-Hannover Snabbtåget Milano-Bologna- Florens-Rom-Neapel Det förberedande kvalificeringsanbudet för att få en BOT-koncession för en 42 km lång sträcka av Pontebbana-leden (Wien-Tarvisio/Ljubljana), inbegripet den 21 km långa Semmeringbastunneln, har avslutats och det slutliga anbudsförfarandet har inletts. Enligt planerna skall anbudsförfarandet avslutas i början av 1997. Under 1996 har man påbörjat provborrningen (som skall ingå i det slutliga tunnelsystemet som en servicetunnel). Förfarandena har avslutats och arbetet har inletts på den 270 km långa linjen som, efter det att den färdigställts, förkortar restiden mellan Berlin och Hannover till lh45min. Milano-Bologna: planeringen pågår och förväntas avslutas under 1997 (beviljande av byggnadslov). Bologna-Florens: arbetet har påbörjats under 1996. Rom-Neapeh arbetet framskrider. 52 BILAGA III: FÖRTECKNING ÖVER TENFACS SAMMANTRÄDEN SEPTEMBER 1995 1996 - DECEMBER 1995 10 oktober (förmiddag) Horisontella frågor 10 oktober (eftermiddag) Telekommunikation 11 oktober 12 oktober Energi Transport 9 november Energi 20 november Telekommunikation 1996 26 mars 8 maj 25 juli Horisontella frågor Transport Transport 13 september Telekommunikation 25 oktober Energi 12 november Horisontella frågor 53 BILAGA IV: ENERGIPROJEKT FINANSIERADE I ENLIGHET MED FÖRORDNING 2236/95 A. Ekonomiskt stöd från gemenskapen 1995 Ekonomiskt gemenskap sstöd, andel av bidragsberä ttigande kostnad (i %) 50 50 50 50 38 50 Energistudiens registrerings nummer Namn pä projekten som studerats E2/95 (b11)* FINLAND-SVERIGE ökad elöverföringskapacitet E5/95 (b11) SVERIGE-FINLAND Okad elöverföringskapacitet E6/95 (d14) SVERIGE-POLEN Elöverföring E21-22/95 (d14) ÖSTERSJÖRINGEN Elöverföring Studiens maximala bidragsbe rättigande kostnad Max. belopp på ekonomiskt gemenskap sstöd (i tusental ecu) (i tusental ecu) 150 150 75 75 1600 800 5000 2500 E34/95 (d14) ÖSTERSJÖRINGEN 395 150 E7/95 (c5) E14/95 (c5) E15/95 (cS) E16/95 (c5) E11/95 (d6) Utjämning av effekttoppar ITALIEN Vado-Ligure-Morigallo, kraftledning ITALIEN Santa Barbara-Tavarnuzze, kraftledning ITALIEN Pietrafitta-Santa Barbara, kraftledning ITALIEN Piedilago, pumpanläggning för energilagring ITALIEN- ÖSTERRIKE Cordignato- österrikiska gränsen, kraftledning E19/95 (b6) E23/95 (c6) ITALIEN- FRANKRIKE Piossasco-Moncenisio, kraftledning SPANIEN Kantabriska sjön: Penagos- Guefies, kraftledning 274 137 175 87,5 50 200 100 50 1475 737,5 50 165 82,5 50 160 80 50 300 150 50 50 E24/95 (c6) SPANIEN Kantabriska sjön: Gueftes-ltxaso, kraftledning 250 125 54 E25/95 (c6) E27/95 (b7) SPANIEN Kantabriska sjön: Soto-Penagos, kraftledning SPANIEN-FRANKRIKE Pyreneiska länken, substation, kraftledning 180 90 50 280 140 50 50 50 50 50 50 50 E28/95 (b7) SPANIEN-FRANKRIKE Aragôn-Cazaril, kraftledning 400 200 E3/95 (d13) SPANIEN-MAROCKO 1275 637,5 Ny sträckning för elöverföringskabeln E30/95 (c7) PORTUGAL-SPANIEN Förstärkning av elöverföringen 634 317 G1/95 (f1) IRLAND-NORDIRLAND Naturgasledning 300 150 G2/95 (g 12) DANMARK 2975 1487,5 Tönder, naturgaslager G3/95 SPANIEN (g8) (h4) Underjordiskt lager av naturgas vid Nueva Carteya G4/95 (g8) SPANIEN Underjordiskt lager av naturgas vid Huete 1884 942 2665 1332,5 50 G5/95 (e6) GREKLAND 2000 1000 Underjordiskt lager av naturgas G6/95 (e6) GREKLAND 1540 770 50 50 Utvidgning av huvudsystemet för överföring av naturgas TOTALT 24427 12166 Samma referensnummer som i riktlinjerna (EGT nr C 216, 21. 8. 1995). 55 B. [en lista på studier som godkänts för 1996] Studiens registrerings nummer MEDLEMSSTAT - FÖRETAG Projektets benämning* studiens innehåll och huvudsakliga omfattning E35/96 (c6) E38/96 (b7) E40/96 (dl4) E46/96 (dl4) SPANIEN - Red Eléctrica de Espafla Elöverföring (400 kV) Sentmenat - Bescano samt Bescano - Vic/Baixas (Medelhavsaxeln). Miljöeffekts- och grundläggande konstruktionsstudier för bägge ledningarna. Ekonomisk och teknisk genomförbarhetsstudie för den senare ledningen. SPANIEN - Red Eléctrica de Espafla Alternativa sträckningar för fransk-spanska kraftledningen genom Centralpyrenéerna. Ekonomisk genomförbarhet, miljökonsekvens- och grundläggande teknisk studie: Spaniens andel. FINLAND - IVO Kraftbolag ökat utnyttjande av den befintliga undervattenskabeln för högspänd likström Finland-Sverige. Genomförbarhets- och teknikstudier, däribland laboratorieförsök: Finlands andel. SVERIGE - Svenska Kraftnät Ökat utnyttjande av den befintliga undervattenskabeln för högspänd likström Finland - Sverige. Genomförbarhets- och teknikstudier, däribland laboratorieförsök: Sveriges andel. Studiens maximala bidragsberätti gande kostnad Ekonomiskt gemenskaps stöd, andel av bidragsberätti gande kostnad Max. belopp på ekonomiskt gemenskapsstö d (i lusental ecu) (i %) (i tusental ecu) 440 50 220 710 50 355 450 50 225 650 50 325 E52/96 ( d l l) NEDERLÄNDERNA -N. V. Samenwerkende 3 000 50 1 500 elektriciteits-produktiebedrijven (Sep) Elöverföring (undervattenskabel) Nederländerna - Norge. Studier för elektrodkonstruktion och utvärdering av tillförlitlighet och tillgänglighet, inklusive test av undervattenskabeln. FINLAND - Teollisuuden Voimansiirto Oy Ökad elöverföringskapacitet mellan södra Finland och Ryssland (St Petersburg-området). Förberedande studier, genomförbarhets- och teknikstudier, inbegripet uppföljning av miljökonsekvenser. FRANKRIKE - Electricité de France Alternativa sträckningar för fransk-spanska kraftledningen genom Centralpyrenéerna. Ekonomisk genomförbarhet, miljökonsekvenser och grundläggande teknisk studie: Frankrikes andel. E55/96 (dl4) E62/96 (b7) 56 480 50 240 300 50 150 Studiens registrerings nummer MEDLEMSSTAT • FÖRETAG Projektets benämning* studiens innehåll och huvudsakliga omfattning E63/96 (dl4) TYSKLAND - Preussen Elektra öst-västlig högeffektskraftledning - östersjösträckningen. Studier av tekniska, ekonomiska, juridiska och miljörelaterade aspekter. G12/96 (g8) G13/96 (g8) G14/96 (g8) G15/96 (g8) G16/96 (gl) G17/96 (e6) SPANIEN - ENAGAS Underjordiskt lager av naturgas vid Valle del Ebro (nord-sydliga axeln). Förberedande seismisk undersökning. SPANIEN- ENAGAS Undejordiskt lager av naturgas vid Cuenca de Cantabria (nord-sydliga axeln). Förberedande seismisk undersökning. SPANIEN - ENAGAS Underjordiskt lager av naturgas vid Brihuega (nord sydliga axeln). Borrning av ett provhål. SPANIEN - ENAGAS Underjordiskt lager av naturgas vid Cerro Gordo (nord sydliga axeln). Förberedande seismisk undersökning. IRLAND -. Marathon International Petroleum Ireland Limited (MIPIL) Underjordiskt lager av naturgas i Kinsaleområdet. Genomförbarhets- och tekniska studier. GREKLAND - DEPÅ S. A. (offentligt gasbolag) Nät för naturgas på Kreta, inbegripet en terminal för kondenserad naturgas (LNG). Genomförbarhets-, miljökonsekvens- och andra studier. Studiens maximala bidragsberätti gande kostnad Ekonomiskt gemenskaps stöd, andel av bidragsberätti gande kostnad Max. belopp på ekonomiskt gemenskapsstö d (i tusental ecu) (i %) (i tusental ecu) 1 430 50 715 1 008 50 504 1,00 8 50 504 1 943 50 971,5 394 50 197 636 50 318 1 940 50 970 G18/96 (gl2) DANMARK - Dansk Naturgas A/S 3 424 50 1 712 Utbyggnad av det underjordiska naturgaslagret vid Stenlille. Tredimensionell seismisk undersökning. TOTALT 17 813 50 8 906,5 Samma referensnummer som i beslutet om riktlinjer (EGT nr L 161, 29. 6. 1996) 57 BILAGA V: TELEKOMMUNIKATIONSPROJEKT FINANSIERADE I ENLIGHET MED FÖRORDNING 2236/95 A. 1995 Digitala flertjänstnät (ISDN) Ref. Benämning Maximalt EU bidrag (i tusental ecu) TI 1. 1 TI. 1. 2 TI. 1. 3 TI. 1. 6 Tl. 2. 1 Tl. 2. 2 Tl. 2. 3 Tl. 2. 3 Tl. 2. 3 TI. 2. 5 TI2. 5 TI. 2. 6 TI. 2. 6 TI. 2. 6 TI. 2. 6 TI. 2. 7 TI. 2. 7 TI. 2. 8 Profil Euro-Label: Datorstödda multimediala telekonferenser Migrationsstrategier med utgångspunkt i Euro- ISDN Anslagstavla i Euro-ISDN Utveckling av eurotjänster: Euro Green Line, Euro Kiosk Euro-ISDN som ett integrerat nät för folkhälsan E u r o - I S DN av för trafikinformationscentra Europeiskt nät för högre utbildning på distans(I) Europeiskt nät för högre utbildning på distans(II) Europeiskt nät för högre utbildning på distans(HI) Euro-ISDN som plattform för distansarbete (I) Euro-ISDN som plattform för distansarbete (II) h o p k o p p l i ng Handel mellan små och medelstora företag med hjälp av Euro-ISDN (I) Handel mellan små och medelstora företag med hjälp av Euro-ISDN (II) Handel mellan små och medelstora företag med hjälp av Euro-ISDN (III) Handel mellan små och medelstora företag med hjälp av Euro-ISDN (IV) Transregional plattform för distansutbildning via Euro-ISDN (I) Transregional plattform för distansutbildning via Euro-ISDN (II) Åtgärder för att höja medvetenheten om Euro- ISDN hos små och medelstora företag 740,150 491,100 208,250 320,500 750,000 1231,314 678,000 590,000 630,000 165,000 1029,000 264,898 984,250 764,450 485,462 397,492 488,400 1125,563 TOTALT 11 371,929 58 B. 1996 Digitala flertjänstnät (ISDN) Ref. Förkortning Benämning Maximalt EU- bidrag (i tusental ecu) 41. 02 61. 01 71. 03 INFOCITIES TELEPOLIS TEN-TREND 21. 03 PAIDEIA 31. 02 MOSAIC 51. 01 TAGIS 11. 03 MEDSALUS 51. 02 NOPROBLEMS 31. 01 DCC 51. 03 GTS Informationsnät i städer Betalningssystem för innehåll Utveckling av metoder för distansarbete. PAIDEIA i Transeuropeiska nät, telekommunikation Metoder och verktyg för att skapa och underhålla virtuella museer Transeuropeisk ISDN-bastjänster Euro-ISDN, professionellt telesamarbete; medelhavsnätet för utbyte av kunskaper inom vårdyrkena. Tillverkarneutrala tillförlitliga e-postsystem Gemensam digital plattform för kulturellt innehåll b G l telekommunikationstjänster tillgång till la o a 61. 05 DYP Dynamiska Gula sidorna 5 000 1 530 2 948 495 918 1 700 513 1 573 1 680 440 1 304 TOTALT 18 101 59 BILAGA VI: IDA-TELEMATIKPROJEKT SOM FINANSIERATS 199616 Avdelning Projekt Total budget DG I SIGL - utbyte av information om produkter och licenser 850 000 ANIMO - övervakning av djurs rörelser PHYSAN - fytosanitär kontroll SHIFT - veterinärmedicinsk kontroll 850 000 150 000 940 000 200 000 FIS - IDES (under Horisontella allmänna tjänster) 0 SIMAP - elektronisk allmän upphandling Horisontell verksamhet - juridisk och avtalsrelaterad samt kvalitetskontroll (under Horisontella allmänna tjänster) DG XXI VIES - system för utbyte av information om moms CCN/CSI (under Horisontella allmänna tjänster) SKATTEKONTROLL QUOTA SCENT CIS/FISCAL - Tull och indirekta skatter, jordbruk 1 000 00 0_ TARIC - Tull och indirekta skatter, tredje lands import/export 850 000 EBTI - Information om gällande europeisk tariff 850 000 TRANSIT - varutrafik DG I Totalt DG VI DG VI DG VI DG VI DG VI Totalt DG XV DG XV DG XV Totalt DG XXI DG XXI DG XXI DG XXI DG XXI DG XXI DG XXI DG XXI Totalt 1 290 00 0 800 000 300 000 1 100 00 0 2 100 00 0_ 35 000 20 000 300 000 400 000 5 555 00 0_ 0 Eurostat EDICOM - elektroniskt utbyte av uppgifter om handel 16 Dessa tal grundar sig på en budget där Edicom-programmet tillförts 6 miljoner ecu och på antagandet om att 7,5 miljoner ecu som för närvarande hålls i reserv frisläpps av parlamentet. Dessutom sköts ett antal åtgärder fram från 1995 till 1996 på grund av det sena beslutet om IDA, till ett sammanlagt värde om 15,798 miljoner ecu. Dessa åtgärder ingår INTE i ovanstående tabell. TEN:s ekonomiska förordning gäller inte IDA-programmet. 60 Eurostat DSIS - distribuerade statistiska informationtjänster Eurostat Eurostat Eurostat EXTRACOM - utbyte av statistiska uppgifter om utländsk handel SERT - företagsstatistik Horisontell verksamhet (under Horisontella allmänna tjänster) Eurostat Totalt Alla sektorer Horisontella allmänna tjänster, däribland juridiska och säkerhetsrelaterade aspekter Alla sektorer Totalt DI DI Totalt Genomförande av och stöd för horisontell verksamhet på gemenskapsnivå AGENTUR Europeiska läkemedelsmyndigheten AGENTUR AGENTUR Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk Översättningscentrumet ) AGENTUR Europeiska miljöbyrån AGENTUR RESMA - Varumärken AGENTURER Totalt DG IV FOURCOM DG IV Totalt DG V DG V DG V DG V Totalt TESS (SOSENET) - telematikför social trygghet EURES - databas för sysselsättning CARE - övervakning och kontroll av sjukdomar DG X Illegal handel med kulturvaror DG X Totalt DG XIV FIDES - utbyte av uppgifter om fiske DG XIV Totalt 61 1 800 00 0_ 450 000 600 000 200 000 3 050 00 0_ 3 518 00 0 3 518 00 0_ 1 015 00 0 1015 00 0_ 0 225 000 0 0 0 __ 225 000 400 000 400 000 700 000 731 000 400 000 1 837 00 0_ 0 0 250 000 250 000 0 0 1 200 00 0_ 260 000 200 000 150 000 0 3 100 00 0 0 3 710 00 0_ 24 000 0 00 I J SG SG SG Totalt Kommunikation och hantering av officiella dokument 1 200 00 (Trilogue) REITOX - Droger och drogberoende DG III/B/6 Medvetenhet och information DG III/B/6 Stöd och samordning DG III/B/6 Införande av e-post med X. 400 DG III/B/6 Horisontell verksamhet - allmänna tjänster DG III/B/6 Horisontell verksamhet - arkitektur. TESTA DG III/B/6 Horisontell verksamhet - juridisk, avtalsrelaterad och kvalitetskontroll DG III/B/6 Totalt Sammanlagt I i asssssass ,, , ,, M ,, 62 BILAGA VII: TRANSPORTPROJEKT FINANSIERADE I ENLIGHET MED FÖRORDNING 2236/95 A. 1995 Typ'* 1996 I. SÄRSKILDA PROJEKT INOM TEN (transeuropeiska nät) 1. HÖghastighetstag/kombifrakt Berlin-Verona Studier av Brenneraxeln för att förbättra den ekonomiska genomförbarheten hos länken Munchen-Verona Genomförbarhetsstudie för Brenneraxeln för nya tillfartsleder till Brennerbastunneln (i Italien) Planerings- och konstruktionsstudier för Brenneraxeln: sträckan Inns lägre dalgång Brenneraxeln (projekt): sträckan Inns lägre dalgång, byggande av tredje och fjärde spår mellan Kufstein och Baumkirchen Uppgradering av järnvägssträckan Berlin-Halle/Leipzig S S S P P Totalt projekt nr 1 2. Höghastighetstag PBKAL Höghastighetståg - PBKAL-Belgien (räntesubvention) Teknik- och konstruktionsstudie för PBKAL-Nederländerna Genomförbarhetsstudie för järnvägslänken till Kanaltunneln W) S S Totalt projekt nr 2 3. Höghastighetståg syd Studie av höghastighetståg Madrid-Barcelona-Perpignan- Montpellier: sträckan Madrid-Barcelona-franska gränsen Studie för höghastighetståg syd: järnvägssträckan Spanien- Frankrike längs atlantkusten (Vitoria -Dax) Studie för höghastighetståg syd: järnvägssträckan Languedoc- Roussillon Totalt projekt nr 3 4. Höghastighetståg ost Tekniska studier för höghastighetståg Öst Totalt projekt nr 4 5. Betuwelinjen Teknik- och konstruktionsstudier för Betuwelinjen Totalt projekt nr 5 6. HÖghastighetstag/kombifrakt Frankrike-Italien Studier för höghastighetståg/kombifraktslinjen Turin-Milano- Verona-Venedig Studie av den internationella transalpina förbindelsen mellan Lyon och Turin. Totalt projekt nr 6 7. Grekiska motorvägar Studie av väginfrastruktur "Makri - industriområdet i Alexandroupolis" (Egnatia) Studie för fast förbindelse, Maliakos (konsulttjänster för att förbereda en kommande koncession - Pathe) Studie av väginfrastruktur "Utfart från Tempidalen - motet i Skotina" (Pathe) S S S s s s s s 5 s R R R R R R R R R R R U. 8ÖÖ 1,730 6,500 0,500 24,900 34,430 2Ö. ÖÖÖ 6. ÖÖÖ 17,000 45,000 4,950 0,500 0,500 5,950 R 22,000 22,000 7,000 7,000 10,179 6,000 io,m 1,750 2,500 1,000 R R R M M M P = projekt, S = studie. R = järnväg, C = kombifrakt, M = landsväg, A trafikövervakning, V = fartyg, G = satelliter. I miljoner ecu. 19 63 = flyplatser, S =^ sjöfart/hamnar, T = Studie av väginfrastruktur "Girtoni - infart i Tempidalen" (Pathe) Totalt projekt nr 7 10. Flygplatsen i Malpensa Malpensa 2000 Totalt projekt nr 10 11. Oresundsbron (järnväg/landsväg) Danmark-Sverige Studier för de danska tillfartslederna till Oresundsbron Miljökonsekvens-, konstruktions och övervakningsstudier för Oresundsbron Totalt projekt nr 11 12. Nordiska triangeln Finansiella, socio-ekonomiska och miljörelaterade studier för Nordiska triangeln i Finland Studier för järnvägsinfrastrukturen inom Nordiska Triangeln i Finland Studier för landsvägsdelen av Nordiska triangeln i Finland (E18) Byggande och uppgradering av järnvägsdelen av Nordiska triangeln i Finland Byggande och uppgradering av landsvägsdelen (E 18) av Nordiska triangeln i Finland Studie för utvecklandet av sjöfartsinfrastrukturen i Finland Studie för trafikledningssystemet inom Tern (transeuropeiskt vägnät) i Finland Genomförbarhetsstudie för uppgradering/omdragning av delar av järnvägssträckan Stockholm-Malmö (planeringsfas) Studier för järnvägssträckan Göteborg-Mellerud-Kornsjö (uppgradering av tre delsträckor) Uppgradering av järnvägssträckan Malmö-Göteborg för snabbtåg inklusive dubbelspår (projekt) Totalt projekt nr 12 13. Landsvägsförbindelser Studier i England och Nordirland för vägförbindelsen Irland-UK- Benelux Irland-UK-Benelux Totalt projekt nr 13 14. Huvudvästkustlinjen Genomförbarhetsstudie och därtill hörande konstruktionsarbete för huvudvästkustlinjen, med hänsyn till följderna för kombifrakt och kompatibilitet. Totalt projekt nr 14 Pilotprojekt för ledningen av höghastighetstågsnätet Genomförbarhetsstudie för ERTMS (europeiskt system för ledning av järnvägstrafik) för harmonisering på europeisk nivå av säkerhet och järnvägstrafikledning. Totalt pilotprojektet TOTALT SÄRSKILDA PROJEKT II. TRAFIKLEDNING OCH ÖVRIGA PROJEKT 1. Flygledningstjänst Ny sekundär övervakningsradar i nordväst (monopuls, MSSR) Installationer för databehandling och sändning Ersättning/uppgradering av radarsystem Ersättning av högfrekvenssändare och -mottagare i Shanwick Installation av en sekundär monopulsradar (MSSR) i Porto Santo Installation av en sekundär monopulsradar (MSSR) i Porto Förbättring av datanäten så att de upfyller kraven i Eurocontrol System för sändning och mottagning Ersätting av sekundär monopulsradar (MSSR) S W s s s s s PflR) P(IR) s s s s p s s s p W W P P P P P(IR) P Radar 2000 Utvidgning av radartäckningen Studie för ett ADS-B-nät (Automatisk positionsrapportering) i Nordeuropa Förberedande studie för en mod-S-station p " P" """ S s Totalt flygledningstjänst 64 M A R. M R,M 0,750 6,000 1,000 1,000 5,000 10,000 15,000 M. R 0,053 R M R M S T,M R R R M 1,260 1,920 0,600 0,065 0,210 0,454 0,665w 0,555 5,280 12,050 2,000 2,000 R 8,600 8,600 T. R 7,500 7,500 181,509 0,190 0,230 0,240 0,330 0,310 0,300 0,500 0,500 0,650 0. Ö5Ö ~ 2,000 2,000 8,000 16,100 T,A T,A T,A T,A T. A T,A T,A T,A T,A T,A T,À T,A T. A 2. Trafikledning, landsväg Trafikledningscentrum i Ludwigsburg Studie för trafikledning inom Tern i Nederländerna Trafikledning inom Tern i Nederländerna Studie av det integrerade kontroll- och informationssystemet för trafik på motorvägsnätet i Luxemburg Studie av den nationella integrationen av de europeiska riktlinjerna för trafikövervakning Studie för kontroll- och informationssystemet på det portugisiska transeuropeiska vägnätet bemonstration av systemet RÖS-TMC för tillfarterna till Madrid Studie för dmonstrationen av systemet RDS-TMC i Madridregionen Studie för genomförandet av RDS-TMC-systemet i den spanska delen av Tern. Genomförbarhetsstudie för det europeiska nätet för datautbyte mellan trafikinformationscentrum på det transeuropeiska vägnätet. Studie för gemensamma åtgärder i fråga om genomförandet av det centraleuropeiska vägtelematikprojektet. Studie för genomförandet av sydeuropeiska vägtelematikprojektet Studie för genomförandet av det nationella RDS-TMC-systemet i Förenade Kungariket och dess gränsöverskridande kopplingar Studie för att skapa ett centrum för trafikövervakning och - kontroll i den vallonska regionen Studie för ett projekt att genomföra transporttelematik i Flandern Studie för harmoniseringen av tjänstenivån och organisatoriska åtgärder (trafikledning, landsväg) Studie för skapandet av ett europeiskt centrum för elektronisk avgiftsinsamling (trafikledning, landsväg) Studie för färdigställandet av nätet av trafikinformationscentrum i Spanien Färdigställandet av nätet av trafikinformationscentrum Studie för informationstjänsten RDS-TMC inom tern i Italien Installation av avancerade signal- och trafikledningssystem för ringleden M-40 i Madrid Studie för installation av avancerade signal- och, trafikledningssystem på M-40 Genomförande av den nationella huvudplanen för trafikledning Studie av den europeiska samordningen rörande införandet av trafikinformationstjänsterna RDS-TMC Studie för införandet av RDS-TMC-systemet i Tyskland Totalt trafikledning landsväg 3. Trafikledning till sjöss Studie för rapport- och informationssystemet för fartyg i Nordsjön Rapport- och informationssystemet för fartyg i Nordsjön (genomförande) Studie av systemet för fartygsrapport 93/75/EEG Fartygsrapportsystem 93/75/EEG (genomförande) Studie för genomförandet av VTMIS (informationssystem för sjöfarten) i Grekland Sjöfartstjänst - förbättringar (omställning av Rotterdams sjöfartstjänst) Studie för uppgradering av Cross och sjöfartstjänster för integration i det transeuropeiska nätet VTMIS Förberedande studie för uppgradering av systemen för behandling av radardata och ledning av radiokommunikation inom Cross Genomförande av sjöfartstjänster i Messinasundet (Triton) Studier för Tedim (Telematikplattform för Östersjön) 4. Globalt satellitnavigeringssystem (GNSS) Totalt trafikledning till sjöss 65 P S P S S S p S S S S S s s s s s s p s p s p s s s p s p s p s s p s T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T. M T,M T,M T,M T,M T. M T,M T,M T. V T. V T. V T,V T,V TV T. V T,V T,V T. V 0,260 0,050 0,268 0,300 0,470 0,350 0,410 0,135 0,165 Ô,4ÔÔ 0,400 0,400 0,450 0,500 0,500 0,500 0,100 0,180 0,740 0,030 1,700 0,600 2,480 3,680 0,110 16,096 0,120 0,040 0,064 0,038 0,400 0,450 0,205 0,415 1,001 0,530 3,263 Genomförbarhetsstudie för navigations- och positionsbestämningstjänster med hjälp av navigationstranspondrar inom INMARSAT III S T. G 9,500 Totalt GA/SS 5. Övriga projekt Plattform för motorprov vid Luxemburgs flygplats (projekt) Genomförbarhetsstudie för det kombinerade transportsystemet Adriatiska korridoren Studie för moderniseringen av Northern Line Förbättring av järnvägssträckan Groningen-Leer Studie (fas 1) av sträckan Milano-Vintimille, delen S. Lorenzo- Finale Förberedande studier för konstruktionen av järnvägssträckans förbindelse med Gottard (Milano-Chiasso) Genomförbarhetsstudie för fast förbindelse över Fehmarn balt Genomförbarhetsstudie för fast förbindelse över Fehmarn balt TOTALT TRAPIKLEDNING OCH Ô V R I GA PROJEKT Totalt övriga projekt P S S P S S S 3 TOTALT ALLA PROJEKT A R. M. P R R R R R/M R/M 9,500 0,790 1,000 1,640 1,500 2,000 2,600 2,000 2,000 13,530 58,491 240,000 B. 1996 Benämning på projektet/studien 1. Särskilda projekt inom TEN (transeuropeiska nät) 1. HÖghastighetstag/kombifrakt Berlin - Verona Brenner: studie, sträckan Inns dalgång Juridiska och ekonomiska studier av Munchen-Verona-sträckningen: AU, D, I; (AU-koordinater) Höghastighetståg nord-syd Beriin-Niimberg-Munchen-Verona; sträckorna Amstadt-Erfurt och Gröbers-Leipzig Genomförbarhetsstudier för Brennerleden: nya tillfartsleder till Brennerbastunneln Totalt projekt nr 1 2. Höghastighetståg PBKAL Höghastighetståg PBKAL; sträckan Raunheim-Frankfurt Genomförbarhetsstudie för Kanaltunnelns järnvägslänk Totalt projekt nr 2 3. Höghastighetståg syd s s p s p s Studie för höghastighetståg syd: Madrid-Vitoria-Dax, sträckningen Y Vasca Studie för höghastighetståg syd: genomförbarhets- och exekutivstudie Catayud-Ricla; exekutivstudie för Lleida-Barcelona och resten av Madrid-Zaragoza Studier för höghastighetståg syd - Languedoc-Roussillon: Perpignan- spanska gränsen Studier för höghastighetståg syd - Languedoc-Roussillon: Montpellier- Perpignan s s s s Totalt projekt nr 3 PW» 1W StöcF m6 R R R R R R R R R R 8. 5000 MECU 1. 5000 MECU 15. 5000 MECU 1. 50ÛÔMECU M. dôùôMECU 20. 0000 MECU 25. 0000 MECU 45. 0ÔÔÔ MECU 0. 3235 MECU 1. 7265 MECU 3. 7800 MECU 0. 5200 MECU 6. 350Ô MECU 20 21 22 P = projekt, S = studie. R = järnväg, C = kombifrakt, M = landsväg, A trafikövervakning, V = fartyg, G = satelliter. I miljoner ecu. 66 = flygplatser, S = sjöfart/hamnar, T = 4. Höghastighetståg ost Höghastighetståg öst: Saarbrucken-Mannheim och Kehl-Appenweier Höghastighetståg öst - Förberedande tekniska studier P S 5. Betuwelinjen Betuwelinjestudie 1996 Totalt projekt nr 4 Totalt projekt nr 5 S 6. HÖghastighetstag/kombifrakt Frankrike-Italien Studier för höghastighetståg/kombifrakt Lyon-Turin:Lyon-Montmélian S Studier för höghastighetståg/kombifrakt Lyon-Turin:Montmélian-Turin S Studier för höghastighetståg Lyon-Trieste:sträckan Turin-Milano- Verona-Venedig-Trieste Studier för de internationella transalpina förbindelserna Turin-Lyon § 5 7. Grekiska motorvägar Totalt projekt nr 6 PATHE: Flygplatsmotorväg Elefsina-Stavros-Spata och Imittos västra ringledsmotorväg Vägstudier för Patras kringfartsled, väglänkar med den nya hamnen och Patras stad (tekn. studier-PATHE) Tillfarter till Via Egnatia: vägstudie Siatista-Kristallopigi Studie av elektronisk avgiftsinsamling på avgiftsbelagda motorvägar i Grekland (PATHE / EGNATIA) P S S S 8. Lissabon-Valladolid Totalt projekt nr 7 Studier för vägaxeln Lissabon-Vilar Formoso Studier för moderniseringen av Norra linjen S S Totalt projekt nr 8 10. Malpensas fly plats R R R R R R R M M M M M R 5. 0000 MECU 11. 4000 MECU iè. 400ù MËCU 10. 0000 MECU 1Ö. OOÖO MËCU 4. 0000 MECU 8. 8000 MECU 22. 0000 MECU 2. 0000 MECU tt. èôôô MECU 7. 9100 MECU 0. 1000 MECU 0. 2500 MECU 0. 1500 MECU Uiôô MECU 2. 2500 MECU 1. 1000 MECU 3. 35ÔÔ MECU Malpensa 2000, flygplats P(IR) A 2. 0000 MECU 11. Oresundslänken (järnväg/landsväg) DK-S Totalt projekt nr 10 2. ÔÔÔÔ MECU Fast förbindelse över Öresund: alla arbeten P(IR) R7M 9. 0000 MECU Danska tillfartsleder P(IR) R/M 4. 2000 MECU Studier för trafikförvaltning på motorvägslänken till Öresund Studier för svenska tillfartsleder till Öresund Totalt projekt nr 11 12. Nordiska triangeln Studier av landsvägssträckningar (E18) inom Nordiska triangeln i Finland Byggande och forbättring av väg E18 (Finland) Genomförande av trafikövervakningssystem för Tern i Finland Studier för trafikövervakningssystem för Tern (transeuropeiskt vägnät) Byggande och förbättring av järnvägar inom Nordiska triangeln i Finland Studier av järnvägar inom Nordiska triangeln i Finland Nät för sjöfartstjänst i Finland Studier rörande utvecklingen av Finlands havsinfrastruktur s s § P(IR) p s p s p s M,T R/M 0. 5000 MECU 3. 5000 MECU 1Y. 2ÔÔÔ MECU M M M,T M,T R R V,T s 1. 2000 MECU 2. 5000 MECU 0. 2080 MECU 0. 5000 MECU 5. 0250 MECU 0. 4750 MECU 0. 7000 MECU 0. 3070 MECU 67 Utveckling av hamninfrastruktur i Nordiska triangeln Studie av Stockholm-Arlanda flygplats (landningsbana), Nordiska triangeln Genomförbarhetsstudie för uppgradering och överdäckning av E6, Mölndal (Nordiska triangeln) Genomförbametsstudie för uppgradering av jämvägssträcka: Södra stambanan (Nordiska triangeln) Genomförbarhetsstudie för uppgradering av järnvägssträckan Göteborg-Komsjö (Nordiska triangeln) Studie inom Nordiska triangeln: Trelleborgs intermodalterminal Studie inom Nordiska triangeln: Stockholms hamn och utvecklingsprojektet Norvik Studie inom Nordiska triangeln: färjeterminal i Göteborg • 5 "" s S S s s s s Totalt projekt nr 12 13. Irland-UK-Benelux landsvägslänk Studie av gränskorsningen/landsvägslänken Newry-Dundalk Tre engelska studier av landsvägslänken IRL-UK-Benelux: Brobedömningsstudie; A14, vägstrategistudie; M6/M11 Studie av Roadlink-nätet - trafikinformation i realtid Totalt projekt nr 13 14. Västkusten, huvudlinje Västkusthuvudlinjen-arbeten Västkusthuvudlinjen-studier ERTMS Totalt projekt nr 14 ERTMS (Europeiskt system för ledning av järnvägstrafik) genomförbarhetsstudie s s s p s s p A M R R p p p M M M,T R R 0. 1850 MECU 1. 1250 MECU 0. 2870 MECU 4. 5030 MECU 1. 8500 MECU 0. 0500 MECU 0. 0850 MECU 0. 1750 MECU 16. d750 MECU 0. 3250 MECU 1. 7000 MECU 0. 3000 MECU 2. 3256 MECU 4. 8000 MECU 2. 4000 MECU 7. 2000 MECU T. R 10. 2250 MECU Totale projekt ERTMS Totalt prioriterade projekt * ERTMS 1Ù. 225Ù MECU 211. 2350 MECU II. Trafikövervakning och andra projekt 1. Flygledningstjänst Radarsystem - uppgradering ATN (aeronautiskt telekomnät), infrastruktur på försök i Tyskland Sacta, fas III Studier för ATN-infrastruktur på försök Studie för utvecklandet av luftlägesbild (air situation display) Studie av tekniska och operativa problem med anledning av införandet av 8. 33 kHz VHF (flygledningstjänst) Studie för installation av Artemis Införande av nät för nationella aeronautiska uppgifter Telemetriprojekt, studie (Automatisk positionsrapportering, automatic dependant surveillance / controller pilot data link) Förbättring och ersättning av radarsystem Lissabon: nytt flygledningssystem och system för kontroll av röstkommunikation - Getalis ATN-införande: genomförbarhetsstudie Totalt projekt Inom flygledning 2. GNSS (Globalt satellltnavigeringssystem) GNSS, fas 2, försöksprogram i Braunschweig, studier GNSS, fas 2, SATNAV-differentialstation i Frankfurt am Main, studie Genomförbarhetsstudie för införandet av navigation med hjälp av satellitnät Installation av ett differentiellt GNSS-nät i Nederländerna Totalt GNSS-projekt 3. Trafikövervakning, landsväg p s p s s s s p s p p s s s s p 68 A,T A,T AT AT AT AT AT AT AT AT AT AT G,T ö. T G,T G. T 0. 7400 MECU 3. 8000 MECU 1. QÖÖQMECU 5. 4000 MECU 3. 1500 MECU 0. 1000 MECU 1. 3000 MECU 0. 5500 MECU 0. 1560 MECU 0. 8300 MECU 1. 2000 MECU 0. 7450 MECU 13. 9710 MECU 0. 7000 MECU 0. 5120 MECU 9. 5000 MECU 0. 0310 MECU 10. 3030 MECU Studie for gränsöverskridande vägledningssystem NUrnberg - Prag / Linz - Prag Fullbordande av nätet av trafikövervakningscentraler i Spanien Genomförande av Nationella huvudplanen för trafikövervakning: Dynamisk signalering och RDS-TMC inom Tern i Spanien Studie av trafikkontroll och informationstjänster i Centraleuropa (Centrico) (B. NL. D. F) Genomförande av trafikkontroll och informationstjänster i Centraleuropa (Centrico) (B,NL,D,F) Studie av trafikkontroll och informationstjänster inom Tern i SERTI- området (D, F, I, E) Genomförande av trafikkontroll och informationstjänster inom Tern SERTI-området (D, F, I, E) Viking-studie för ett koordinerad genomförande av trafikövervakning Nordeuropa (D, DK, S, SU) Corvette-studie för samordnat införande och uppföljning av avancerade transporttelematiksystem i alpina områden (D, A, I) Studie av pionjärstäder inom ITS (integrerat trafikstyrningssystem) (Ertico) Genomförande av Nationella huvudplanen för trafikövervakning (SDER) Demonstration och installation av RDS-TMC-informationstjänster inom Tern i Norditalien. Studie av nationellt RDS-TMC-genomförande i UK och dess kopplingar över nationsgränserna "MT "MJ "MT TJIT "MT "MT TFT "MJ "MT "MT 0. 4500 MECU 0. 8550 MECU Ö. 9ÖÖÖ MECU 5. 2855 MECU 2. 1610 MECU 3. 2825 MECU 0. 2205 MECU 0. 8750 MECU 0. 6000 MECU 0. 5000 MECU 2. 5000 MECU 0. 5000 MECU "MT 0. 3000 MECU Totalt, projekt inom trafikövervakning, landsväg 13. 4295 MECU 4. Trafikövervakning till sjöss Studie av Traflkövervakningshorisont 2005 (Frankrike) Förnyelse av utrustningen för bearbetning av radardata på sjöfartstjänstcentraler i Engelska kanalen Omställning av Rotterdams sjöfartstjänster Studie av fartygsrapporteringssystem: NL-koordinater (NL, B, D, SF, E,F) Europas kust, VHF-DSC-infrastruktur för GMDSS (globala nöd- och säkerhetssystemet till sjöss) Total, projekt inom trafikövervakning till sjöss 5. Övriga projekt Pontebbana-axeln: Semmeringbastunnel Seine - Schelde (Escaut): studie av kanalbaserad kombifrakt Socio-economisk studie av tillgängligheten hos hamnarna i Ghent and Temeuzen Genomförbarhetsstudie-tunnel under Warnow (Rostock) Genomförbarhetsstudie för Nordlandkai, LUbeck Genomförbarhetsstudie för höghastighetståg Köpenhamn-Ålborg- Rödby Ålborg, östhamnen Miljökosekvensutredning för utvidgandet av Arhus hamn Studie av motorvägen Nerja-Motril Studie av motorvägen Lleida-Barcelona: Cervera Studie av M50, Madridringen Studie av motorvägen Albacete-Murcia Genomförbarhetsstudie av utbyggnad och utveckling i Valencias hamn EU-studie för Radef (Road Administration Exchange) (B koordinater) Studier för Hamn 2000 Le Havre Studie för hamnen i Saint Malö Genomförbarhetsstudie för det kombinerade transportsystemet Adriatiska korridoren (3 huvudhamnar: Igoumenitsa, Patra, Iraklion) Bolognas flygplats: 2 studier Studier för omorganiseringen av landsvägstillfarterna till hamnområdet Marghera/Venedig Luxemburgs flygplats, terminal Scandinavia Logi-link, utvidgningsstudier, Temeuzens hamn 69 "VT T7T "VT TT TT "M 0. 0175 MECU 0. 1390 MECU 0. 7600 MECU 0. 4000 MECU 0. 1250 MECU i. 44i5 MECU 1. ÖÖÖÖMECU 1. 5000 MECU Ö. 5ÖÖÖ MECU 2. 0000 MECU 0. 0500 MECU 0. 4000 MECU MECU 0. 2500 0. 1000 MECU 4. 0000 IMECU 1. 0000 MECU 2. 2500 WECU 2. 0000 MECU 0. 5000 MECU 0. 4150 MECU Ö. 4ÖÖÖ MECU 0. 1000 MECU 0. 3400 MECU 0. 4000 MECU 0. 1400 MECU 0. 2500 MECU 0. 2250 MECU Studier för Tedim (Telematikplattform för Östersjön) Studier för moderniseringen av Great Western Lines - ruttstrategi W "TT 0. 5000 MECU 0. 8000 MECU Tota/f övriga projekt Totalt trafikövervakning och övriga projekt 19. 12ÙÔMECU 63. 7650 MECU TOTALT ALLA PROJEKT 280. 0000 MECU 70 BILAGA VIII: DE VIKTIGASTE TEN-PROJEKTEN FINANSIERADE AV REGIONAL- OCH SAMMANHÅLLNINGSFONDEN 1996 A. Specifika Essen-projekt - Finansiering via sammanhallningsfonden Utfästelser och ansökningar om bidrag PROJEKT Utfästelser 1993-1996 Sökt bidrag23 1993 1994 1995 1996 totalt 93-96 Mecu Mecu Mecu Mecu Mecu Mecu 8,02 0,00 8,02 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 8,02 0,00 8,02 337,04 0,00 337,04 Nr 3. Höghastighetståg syd Madrid-Barcelona-Perpignan Madrid-Vitoria-Dax Totalt projekt nr 3. Nr 7. Grekiska motorvägar Patra-Athén-Thessaloniki 45,35 13,06 0,00 0,00 58,41 354,07 Via Egnatia 26,42 9,21 40,74 0,00 76,36 506,46 Totalt projekt nr 7. 71,77 22,27 40,74 0,00 134,7 860,53 Nr 8. Motorvägen Lissabon-Valladolid Portugisiska delen 23,82 28,80 0,00 0,00 52,62 Spanska delen 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Totalt projekt nr 8. 23,82 28,80 0,00 0,00 52,62 0,00 0,00 0,00 Nr 9. Järnvägsförbindelsen Cork-Dublin-Belfast-Larne Förbättringar av förbindelsen 11,87 20,60 21,47 0,00 53,94 0,00 Nr 13. Irland/Förenade kungariket/Benelux Vägförbindelsen N1/N7 i Irland 8,50 40,19 30,83 27,07 106,5 40,00 SPECIFIKA PROJEKT TOTALT 123,9 111,8 93,04 27,07 355,9 1237,56 23 Bidrag som medlemsländernas myndigheter begärt i ansökningar inkomna före september 1996 (inklusive allt stöd från sammanhållningsfonden som planerats fram till 1999). B. l. Regionalfonden Energi: Stödberät tigande kostnad (Mecu) UU4 325,24 224,52 23,00 18,20 59,52 200,00 Tidsperiod Referens Bidrag från ERUF (Mecu) 208,88 128,88 89,91 94-97 9,20 94-97 7,28 94-96 22,49 94-96 80,00 94-99 1J4W 1275,40 534,60 825,40 450,00 354,60 94-99 180,00 94-99 13W om 348,16 217,00 140,00 94-99 97,00 94-99 imm 1Ô7US Gas MANÎËK: Gemenskapens strukturfonder: Gibraltar-Tarifa-Cördoba Nätet Gibraltar/Jerez Anläggningar för kondenserad naturgas, Huelva Gasledning Valencia- Cartagena (fas ett) INTERREG II B (förbindelse med Portugal) GREKLAND: Införsel av naturgas till Grekland24 från Ryssland och Algeriet, varav: Gemenskapens strukturfonder 1994-1999 Initiativet INTERREG II B PÔÈTVGÀL: Naturgasnät: INTERREG II B Gemenskapens strukturfonder PôkËNAbE KUNGARIKET: tÖfAlf: 24 Inklusive grekiska distributionssystem med lågt tryck. 72 Elektricitet Stödberät tigande kostnad (Mecu) Bidrag från ERUF (Mecu) Tidsperiod Referens GREKLAND: REGEN-kabel ITALIEN: REG EN INTERREG II B FÖRENADE KUNGARIKET: Delprogram i gemenskapens strukturfonder - elförbindelse Nordirland - Skottland 50,00 20,00 94-99 288,48 86,77 149,05 139,43 31,00 55,77 92-96 94-99 252,72 86,48 94-99 TOTALT: 591,20 193,25 Telekommunikationer: Offentliga nät GREKLAND: Bidrag från ERUF (Mecu) Stödberät tigande kostnad (Mecu) Tidsperiod Referens OP Telecom CCA II 322,00 173,00 94-99 Vägar Transporter: Stödberät tigande kostnad (Mecu) Bidrag från ERUF (Mecu) SPANIEN: 666,77 433,40 Tidsperiod Referens OP Castilla y Leôn, varav: Motorvägen Lissabon- Valladolid PP8 666,77 433,40 94-99 179,37 116,59 94-99 nr 94. 11. 09. 006 K(94)3043/3 av den 25/11/94 73 GREKLAND: 1426,00 847,00 PATHE (Patra-Korint- Athén-Thessaloniki) PP7 600,00 352,00 94-99 Via Egnatia PP7 826,00 495,00 94-99 IRLAND: 120,20 90,00 Cork - Port Laoise (N8) PP13 Cork - Wexford (N24) Limerick-Port Laoise- Dublin ITALIEN: 15,60 11,70 95-99 28,70 75,90 21,50 94-96 56,80 94-96 OP infrastruktur, vägar: 490,00 245,00 94-99 ERUF 940509016 Messina-Palermo Salemo-Reggio di Calabria Cagliari-Sassari Bari-Otranto Brindisi-Lamezia Terme FÖRENADE KUNGARIKET: OP infrastruktur, vägar: Dublin-Belfast Övriga Nordirland TOTALT: 100,00 155,00 84,50 42,50 108,00 50,00 77,50 42,25 21,25 54,00 37,23 94-99 24,81 94-99 12,42 94-99 2702,97 1652,63 Konventionella tåg GREKLAND: Stödberät tigande kostnad (Mecu) Bidrag från ERUF (Mecu) Tidsperiod Referens Athén-Thessaloniki 293,00 176,00 94-99 ITALIEN: OP järnvägstransporter 1756,00 704,00 94-99 74 FÔMNADË KUNGARIKET: Totalt, järnväg: Belfast-Dublin övriga Nordirland mmmm Flygplatser IÉÏANb: Fullständig översyn Dublin-Cork-Shannon 53,92 46,53 94-99 7,39 mm 97-99 iô49,ôô Bidrag från ERUF (Mecu) Stödberät tigande kostnad (Mecu) Tidsperiod Referens 14,80 7,40 95-97 K(94) 1971/3 v Hamnar Stödberät tigande kostnad (Mecu) Bidrag från ERUF (Mecu) Tidsperiod Referens ÖRÉ&UNb: Patras hamn Völos hamn Rhodos hamn Sodas hamn IRLAND: Dublin (Lagringsanläggning för bulklaster) Ringaskiddy (dito) TOTALT: ttuNSPottm TOTALT: 69,00 44,00 13,00 8,00 4,00 7,40 3,70 3,70 76A 41,00 26,00 8,00 5,00 2,00 3,80 94-99 94-99 94-99 94-99 1,90 96-97 K(94) 1771/3 1,90 44,80 96-97 K(94) 1771/3 4843,17 2638,75 75 BILAGA IX: LÅN FRÅN EIB TILL TEN OCH PROJEKT MED ANKNYTNING TILL TEN EIB-PROJEKT (Mecu) Finansieringsavtal undertecknade kända. län <93 93 94 95 96 Totalt 1. PRIORITERADE PROJEKT (Europeiska rådets möte i Essen) 8 079 642 1180 1137 1603 924 5485 HÖGHASTIGHETSTAG/KOMBINERADE TRANSPORTER NORD SYD (DE/AT/IT) HÖGHASTIGHETSTAG PBKAL (FR/BE/DE/NL/FÖRENADE KUNGARIKET) HÖGHASTIGHETSTAG SYD (ES/FR) HÖGHASTIGHETSTAG ÖST (FR/DE/LU) BETUWE-LINJEN/KOMBINERADE TRANSPORTER (NUDE) HOGHASTIGHETSTAG/KOMBINERADE TRANSPORTER FRANKRIKE-ITALIEN (FR/IT) GREKISKA MOTORVÄGAR (GR) MOTORVÄG PORTUGAL-SPANIEN (PT/ES) - mer omfattande projekt JÄRNVÄGSFÖRBINDELSE CORK-DUBLIN-BELFAST-[LARNE-STRANRAER] (IE/FÖRENADE KUNGARIKET) MALPENSAS FLYGPLATS (IT) FAST VÄG-/JÄRNVÄGSFÖRBINDELSE MELLAN DANMARK OCH SVERIGE (DK/SE) NORDISKA TRIANGELN (NO/SE/FI) VÄGFÖRBINDELSE IRLAND - FÖRENADE KUNGARIKET - BENELUX (FÖRENADE KUNGARIKET/IE) HUVUDLED VÄSTKUSTEN (FÖRENADE KUNGARIKET) 2. A N D RA V I K T I GA P R O J E KT (Europeiska rådets m ö te i Essen) 2. 1 Projekt inom EU 2. 2 Projekt i samarbete med angränsande länder 3. ÖVRIGA TRANSEUROPEISKA NÄTPROJEKT 3. 1 Transeuropeiskt vägnät 3. 2 Transeuropeiskt järnvägsnät 3. 3 Transeuropeiskt hamnnät 3. 4 Transeuropeiskt flygplatsnät ^ r 384 1 786 477 370 286 350 230 119 350 1481 1 3892 060 44 295 688 1 332 131 3 458 2 958 500 7 783 3 168 3 096 460 1 059 61 04 10970 1 14353 4 104 60 11 34 98 44 20 128 149 50 10 66 312 417 357 2003 44 124 440 626 61 425 314 274 250 1263 176 247 176 138 234 40 250 838 425 347 626 1434 1055 3462 100 23 224 260 182 32 152 1413 583 299 139 633 417 5 1406 1182 359 515 76 4. PROJEKT I CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA 4. 1 Vägförbindelser 4. 2 Järnvägsförbindelser 4. 3 Hamnar 4. 4 Flygplatser och lufttrafikkontroll TOTAL 1292 812 216 69 195 222 168 54 259 153 15 91 230 176 54 261 245 16 972 742 16 69 145 20 612 642 2 174 2 336 2 490 11182 3 541 f 11 EIB-PROJEKT (Mecu) God kända lån Finansieringsavtal undertecknade <93 93 96 94 1. PRIORITERADE P R O J E KT (Europeiska rådets möte i Essen) 1. 1 Projekt i Europeiska unionen ELFÖRBINDELSE GREKLAND-ITALIEN ELEKTRISK FÖRBINDELSE FRANKRIKE-ITALIEN ELEKTRISK FÖRBINDELSE FRANKRIKE-SPANIEN ELEKTRISK FÖRBINDELSE SPANIEN- PORTUGAL ELEKTRISK FÖRBINDELSE ÖSTRA-VÄSTRA DANMARK NATURGASNÄT GREKLAND NATURGASNÄT PORTUGAL FÖRBINDELSE MELLAN GASNÄTEN PORTUGAL - SPANIEN 1. 2 Projekt i samarbete med angränsande länder GASLEDNING ALGERIET - MAROCKO - EUROPEISKA UNIONEN GASLEDNING RYSSLAND - POLEN - EUROPEISKA UNIONEN 2. ANDRA VIKTIGA P R O J E KT (Europeiska rådets möte i Essen) 2. 1 Projekt i Europeiska unionen 2. 2 Projects i samarbete med angränsande länder 3. ÖVRIGA TRANSEUROPEISKA NÄTPROJEKT 3. 1 Transeuropeiskt elnät 3. 2 Transeuropeiskt gasnät : : £ 200 315 153 95 523 333 Totalt 593 1 638 250 744 6 50 56 153 161 162 402 142 260 102 224 190 190 222 91 131 200 200 160 160 200 207 255 224 343 894 552 343 1 258 442 816 343 474 49 425 7 7 7 2 248 1 261 100 57 526 354 224 987 641 346 2 195 811 1 384 4 443 7 360 716 745 1 067 2 896 78 EIB-PROJEKT (MECU) 1. P R O J E KT I EUROPEISKA UNIONEN 1. 1 Nät och riksstationer 1. 2 Mobiltelefoni 1. 3 Satelliter och stationer 2. PROJEKT I SAMARBETE MED ANGRÄNSANDE LÄNDER 2. 1 Nät och riksstationer 2. 2 Mobiltelefoni 2. 3 Satelliter och stationer T O T A LT God kända län Finansieringsavtal undertecknade 93 <93 94 95 96. Totalt 6 462 5 136 1 005 321 695 680 15 666 2 100 839 1 063 4 668 615 2 006 51 72 22 786 53 110 300 130 110 300 130 368 3 775 395 300 571 322 540 540 7 157 776 2 400 969 1 063 5 208 r 79 BILAGA 10: "DE FÖRVÄNTADE MAKROEKONOMISKA OCH SYSSELSÄTTNINGSMÄSSIGA EFFEKTERNA AV INVESTERINGAR I TRANSEUROPEISKA TRANSPORTNÄT" Sammanfattning På senare tid har man kunnat iaktta ett ökat intresse för de ekonomiska och sysselsättningsmässiga effekterna av investeringar i de transeuropeiska infrastrukturnäten. Denna rapport försöker göra en första preliminär utvärdering av vilka effekter uppbyggnaden av en del av nätet, det transeuropeiska transportnätet (T-TEN), har haft. För att belysa frågan analyserades två alternativ: för det första slutförandet av de 14 projekt som det Europeiska rådet beslutat om vid sitt möte i Essen. Ett sådant fullföljande kräver ytterligare investeringar på omkring 90 miljarder ecu. För det andra analyserades förverkligandet av de transeuropeiska transportnäten i enlighet med gemenskapens riktlinjer (KOM (94) 106 slutlig) till en beräknad kostnad av 400 miljarder ecu. Analysen ledde fram till följande slutsatser: • • • De makroekonomiska effekterna av att Essenproiekten fullföljs är starkt positiva. Den samlade ökningen av BNP skulle överstiga 560 miljarder ecu fram till år 2030. Detta svarar mot en socioekonomisk avkastning på omkring 11 %. Det finns inte många offentliga satsningar som ger en så hög och stabil avkastning under en så lång tidsperiod. Ett snabbt fullföljande av Essenprojekten skulle därför kraftigt bidra till att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft. Sysselsättningseffekterna är av två skilda slag: tillfälliga ökningar av sysselsättningen under anläggningsperioden, och bestående ökningar då anläggningarna tagits i bruk. Enligt de preliminära uppskattningar som läggs fram i denna rapport skulle fullföljandet av Essenprojektens transeuropeiska transportnät öka sysselsättningen med motsvarande 700 000. manår under de första tio åren (1998-2007). Hela uppbyggnaden av transportnäten på det sätf som utstakats i gemenskapens riktlinjer skulle leda till en sysselsättningsökning motsvarande 3 200 000 manår. • De varaktiga arbetstillfällena skapas genom den ökade ekonomiska aktivitet som användandet av det färdiga nätet kommer att leda till. Såsom redan påpekats kan man förvänta sig att denna ökning blir mycket kraftig. Hur många nya arbetstillfällen som skapas beror dock till stor del på hur mycket av produktivitetsökningarna som används för att höja lönerna och hur mycket som går till att skapa nya arbetstillfällen. Under förutsättning att produktivitetsökningarna till största delen går till att höja reallönerna - ett försiktig antagande grundat på tidigare erfarenheter - så varierar uppskattningarna av de långsiktiga sysselsättningseffekterna i hela ekonomin mellan 130 000 och 230 000 nya arbeten för de 14 Essenprojekten, och mellan 594 000 och 1 030 000 nya arbeten för samtliga projekt som återfinns i riktlinjerna för T-TEN. Om arbetstagarna kunde övertalas att låta produktivitetsökningar till följd av investeringar i TEN användas för att skapa sysselsättning, skulle dock antalet nya arbetstillfällen bli avsevärt större: från åtminstone 570 000 för de 14 Essenprojekten till så mycket som 4 700 000 för hela nätet. Bakom dessa siffror döljer sig potentiellt viktiga regionala och sektoriella förädringar, vilka dock inte analyserats i denna studie. De bekräftar dock den stora betydelsen som ett genomförande av T-TEN skulle få för att förbättra utfallet av unionens ansträngningar på sysselsättningsområdet. 80 • Det är viktigt att påpeka att uppskattningarna ovan grundar sig på antagandet att det inte råder någon överkapacitet av betydelse i ekonomin och att investeringar i T-TEN därför på kort sikt tenderar att konkurrera ut en del alternativa investeringsprojekt som annars skulle genomförts. Det nuvarande makroekonomiska läget i den Europeiska unionen, med hög arbetslöshet och låga räntesatser antyder dock att en betydande reservkapacitet verkar finnas tillgänglig. Man kan därför förvänta sig att politiska påtryckningar för ett snabbt genomförande av T-TEN skulle skapa ännu fler arbetstillfällen än de försiktiga uppskattningarna i denna rapport ger vid handen. Det bör i detta sammanhang betonas att uppbyggnaden av T-TEN inte automatiskt leder till högre sysselsättning. Om det förbättrade affärsklimatet verkligen utnyttjas beror på vilka politiska beslut som fattas i övrigt. Transportpolitiken skulle kunna ge en viktig stimulans genom införandet av en rättvis och effektiv prissättning. Ytterligare påverkan skulle kunna komma från en välgenomtänkt avreglering av transportsektorn. Den makroekonomiska politiken och strukturpolitiken är särskilt viktiga för sysselsättningseffekterna. Detta gäller särskilt de områden inom politiken som påverkar varu-, kapital- och arbetsmarknadernas funktion genom att öka konkurrensen och flexibiliteten, och underlätta strukturella anpassningar. Man kan till exempel förvänta sig att det finns ett positivt samband mellan de ekonomiska fördelarna - i form av ökad produktivitet och internationell konkurrens - med fullbordandet av den inre marknaden liksom av den ekonomiska och monetära unionen, internationaliseringen av världsekonomin och utvecklingen av transeuropeiska nät. Sammanfattningsvis antyder den inledande analysen i denna rapport, att genomförandet av de transeuropeiska transportnäten kommer att bidra positivt till skapandet av nya arbetstillfällen i Europa, utan att för den skull lösa arbetslöshetsproblemet. Transportnäten bör dock inte bedömas uteslutande efter sin förmåga att skapa sysselsättning. Andra viktiga fördelar tillkommer troligen. För det första kommer T-TEN att avsevärt öka produktionen inom EU. Transportnätet bidrar dessutom till att föra Europas länder närmare varandra. Denna dimension av den ekonomiska och sociala sammanhållningen är särskilt viktig för de mer avlägsna regionerna. Under vissa förhållanden bör också de miljömässiga effekterna bli gynnsamma genom att vägtransporter ersätts av andra typer av transporter. Dessa aspekter har dock inte kunnat analyseras i den föreliggande undersökningen. Med tanke på vad som framgått ovan vore det önskvärt med ytterligare och kompletterande analyser av de förväntade ekonomiska, V sysselsättningsmässiga och miljömässiga effekterna av investeringar i T-TEN. 36. 0 30. 0 25. 0 4 20. 0 4 15. 0 10. 0 O T - M O ^ i o n t v e o a» Effekterna på produktion och sysselsättning av Essen T-TEN-projektens slutförande (övre fältet) jämfört med baslinjen 82 ISSN 1024-4506 KOM(96) 645 slutlig DOKUMENT SV 15 07 11 12 Katalognummer : CB-CO-96-648-SV-C ISBN 92-78-13092-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg