title: Euroopan laajuiset verkot - Vuosikertomus 1996 - Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Luonnos

eurovoc_concepts:
energy grid
report
telecommunications
transmission network
transport network

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 06. 12. 1996 KOM(96) 645 iopull. EUROOPAN LAAJUISET VERKOT VUOSIKERTOMUS 1996 Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja Euroopan parlamentille Luonnos JOHDANTO 1. TIIVISTELMÄ 2. ERITYISHANKKEISSA SAAVUTETTU EDISTYS A. ENERGIA B. TELEVIESTINTÄ C. LIIKENNE 3. TEN-VERKKOJA KOSKEVA LAINSÄÄDÄNTÖ A. SUUNTAVIIVAT JA NIIHIN LIITTYVÄ LAINSÄÄDÄNTÖ B. TEN-SUUNTAVIIVOJEN KOMITEAT C. EDICOM- JA IDA-OHJELMAN OIKEUSPERUSTA 4. EUROOPAN LAAJUISTEN VERKKOJEN RAHOITUS: UNIONIN RAHOITUSVÄLINEIDEN KÄYTTÖ A. EUROOPAN LAAJUISTEN VERKKOJEN ALAAN LIITTYVÄN RAHOITUSTUEN MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVA ASETUS B. RAKENNERAHASTOT B. l Aluekehitysrahasto B. 2. Koheesiorahasto C. EIP:n JA EHTY:n LAINAT D. EIR E. IDA. • F. ARVIOINTI 5. EUROOPAN LAAJUISTEN VERKKOJEN RAHOITUS: MUITA KYSYMYKSIÄ 1 2 4 4 4 5 7 7 8 8 10 10 14 15 16 17 18 19 20 21 A. EUROOPAN LAAJUISTEN LIIKENNEVERKKOJEN TALOUSARVIO. 21 B. JULKISEN JA YKSITYISEN ALAN YHTEISTYÖHANKKEET Yleistä Korkean tason työryhmä (Kinnockin työryhmä) Neuvottelut poliittisista riskeistä C. EIR:N OSAKKUUDET 22 22 23 23 24 6. ulkosuhteet A. Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat) 24 TINA (Liikenteen infrastruktuuritarpeiden arviointi) Helsingin yleiseurooppalainen liikennekonferenssi PHARE Sähköverkostojen yhteenliittäminen Maakaasuverkostojen yhteenliittäminen Energiaa koskeva peruskirja EU:n ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden tietoyhteiskuntafoorumi B. VÄLIMEREN ALUEEN MAAT Sähköverkostojen yhteenliittäminen Maakaasuverkostojen yhteenliittäminen Euro-Välimeren energiafoorumi Euro-Välimeren tietoyhteiskuntafoorumi Liikenne C. Muut maat 7. POLITIIKAN JA SÄÄNTELYN ONGELMAT A. ENERGIA B. TELEVIESTINTÄ C. LIIKENNE 8. EUROOPAN LAAJUISET VERKOT TYÖLLISTÄJINÄ A. Luottamussopimus B. Euroopan parlamentille annettava kertomus 9. MUU YHTEISÖN POLITIIKKA, JOHON EUROOPAN LAAJUISET VERKOT LIITTYVÄT A. Eurooppalaisen yhtiön perussääntö B. Kilpailupolitiikka C. Julkiset hankinnat D. Täydentävyys rakennepolitiikan suhteen E. Liikennepolitiikka F. Ympäristö Liite I: Energiaverkkojen edistyminen vuonna 1996 3 24 24 24 24 25 25 25 25 26 26 26 26 26 26 27 27 27 27 28 28 28 28 31 31 31 31 31 32 32 33 Liite II: Liikenneverkoissa saavutettu edistyminen vuonna 1996 Liite III: luettelo syyskuun 1995 ja joulukuun 1996 välillä järjestetyistä tenfac-kokouksista Liite IV: Asetuksen 2236/95 mukaisesti rahoitetut energiahankkeet Liite V: Asetuksen 2236/95 mukaisesti rahoitetut televiestintähankkeet Liite VI: vuonna 1996 rahoitetut IDA - telemaattiset hankkeet LiiteVII: asetuksen 2236/95 mukaisesti rahoitetut liikennehankkeet Liite VIII: kymmenen Alue- ja koheesiorahastojen vuonna 1996 tukemaa pääasiallista hanketta Liite IX : eip:n lainat ten-hankkeille ja niihin liittyville hankkeille Liite X: euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin tehtyjen sijoitusten todennäköiset makrotaloudelliset ja työllisyysvaikutukset 42 50 51 56 58 61 69 75 78 JOHDANTO Eurooppa-neuvosto on pyytänyt komissiota toimittamaan sille vuosittain joulukuussa kertomuksen Euroopan laajuisista verkoista. Tämän lisäksi Euroopan laajuisten verkkojen taloudellisesta tuesta annetun asetuksen 16 artiklassa vaaditaan komissiota toimittamaan vuosikertomus asetuksessa tarkoitetusta toiminnasta Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle arviointia varten. Päällekkäisyyden välttämiseksi komissio on yhdistänyt nämä kaksi vuosikertomusta tähän asiakirjaan. l. THVISTELMA Vuonna 1996 tehtiin paljon työtä ja saavutettiin huomattavaa edistystä TEN-verkkojen toteuttamisessa: • • • • • • • • • Energian ja liikenteen TEN-verkkojen suuntaviivat hyväksyttiin lopulta; televiestinnän osalta suuntaviivojen hyväksyminen on edessä. Vuoden ensimmäisen kymmenen kuukauden ajalta saatavilla olevien lukujen perusteella unionin rahoitustuki TEN-hankkeille vuonna 1996 on huomattavasti suurempi kuin vuonna 1995. Monissa TEN-hankkeissa on edistytty vakaasti, vaikkakin huomiota herättämättä. TEN-verkkojen merkittävä asema työllisyyden edistämisessä tunnustettiin erityisesti työllisyyden luottamussopimuksessa. Perustettiin julkisen ja yksityisen alan edustajista koostuva korkean tason ryhmä, joka antaa suosituksia julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden helpottamisesta ensisijaisissa liikennehankkeissa (jäljempänä "erityishankkeet"). Merkittävää valmistelutyötä tehtiin TEN-verkkojen liittämisessä unionin naapurivaltioihin, erityisesti jäsenyyttä hakeviin Keski- ja Itä-Euroopan valtioihin (unionin laajeneminen huomioon ottaen) sekä Välimeren alueen valtioihin. Televiestinnän TEN-verkkoja toteutettiin suunnitelman mukaisesti ensimmäistä vuotta sen jälkeen, kun Euro-ISDN-suuntaviivat hyväksyttiin marraskuussa 1995. IDA-ohjelma on saavuttamassa tavoitenopeutensa. Tämän lisäksi läpimurto sähkömarkkinoiden vapauttamisessa, neuvottelujen aloittaminen uudelleen kaasualan vapauttamisesta, komission eri vihreät ja valkoiset kirjat liikenteen infrastruktuurin ulkoisten kustannusten sisällyttämisestä hintoihin, "kansalaisten verkko" ja rautateiden elvyttäminen vaikuttivat entistä suotuisamman ympäristön luomiseen TEN-verkoille. Edessä on kuitenkin vielä huomattavia esteitä sekä paljon työtä niiden voittamiseksi, ja joissakin asioissa on koettu vastoinkäymisiä: • • Ecofin-neuvosto ei päässyt sopimukseen talousarvion lisämäärärahoista 14 liikenteen erityishankkeelle. Televiestintäalalla suurin pullonkaula on sovellusten ja palvelujen puute yleistä etua palvelevilla aloilla kansalaisten ja pk-yritysten sosioekonomisten tarpeiden kannalta. Tällä alueella yksityistä yritteliäisyyttä saattaa heikentää lyhyen aikavälin taloudellisen kannattavuuden epävarmuus, joka johtuu sovelluksen tai palvelun innovatiivisesta luonteesta ja vaikeista organisaatiovaatimuksista. Liian moni kansallinen hallinto tarkastelee ongelmia ainostaan kansallisesta eikä unionin laajuisesta näkökulmasta eikä aseta siten TEN-verkkoja riittävän ensisijaiseen asemaan. Unionin tason sääntelyä ei tietyissä tapauksissa voida ehkä mukauttaa riittävästi yleistä etua koskevien liikenteen suurten infrastruktuurihankkeiden erityistarpeisiin ja sen soveltaminen edellyttää etukäteisselvityksiä. Julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeissa on havaittu ongelmia erityisesti liikenteen hinnoittelussa, julkisissa hankinnoissa ja eurooppalaisessa yhtiöjärjestyksessä. Toimilupaongelmat viivästyttävät joitakin sähköalan ensisijaisia hankkeita: esimerkiksi Ranska päätti helmikuussa yksipuolisesti hylätä Cazaril-Aragon- yhteyden suunnitellun reitin. Tämän vuoksi tarvitaan seuraavia kiireellisiä toimenpiteitä: • • • • • Ensisijaisten liikennehankkeiden taloudellisen tilanteen perusteellisen analysoinnin jatkamista ja yksityisen alan osallistumista on helpotettava (julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeet) erityisesti hankkeissa, joissa perinteinen julkinen rahoitus on rajoitettu. Unionin TEN-liikennehankkeista saamaa etua on korostettava (ja asianmukaisten menetelmien kehitettävä tämän edun mittaamiseksi). Tämän perusteella jäsenvaltioita tulisi taivutella mukauttamaan kansallisia ensisijaisia tavoitteitaan eurooppalaisten tavoitteiden suuntaan. Unionin taloudellisella tuella tulisi edistää tätä tavoitetta. Tarvittaessa unionin tason sääntelyä on parannettava asianmukaisesti tai määräysten soveltamista selvitettävä ensisijaisten liikennehankkeiden toteuttamisen helpottamiseksi ja erityisesti julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeita on kehitettävä. Kinnockin korkean tason ryhmä tutkii tähän liittyviä asioita. Jäsenvaltioiden toimilupamenettelyjen koordinointia, yksinkertaistamista ja nopeuttamista on parannettava ja jäsenvaltioiden alueilla hyväksyttävien hankkeiden ympäristö- ja muut vaatimukset on tehtävä avoimeksi. Tämä on tarpeen erityisesti sähköalan hankkeissa, joissa ne ovat muita aloja näkyvämpiä. On edistettävä sellaisten yhteentoimivien sovellusten ja palvelujen käyttöönottoa, jotka edustavat siirtymistä tietoyhteiskuntaan ja selkeitä sosioekonomisia etuja kansalaisille ja pk-yrityksille. 2. ERITYISHANKKEISSA SAAVUTETTU EDISTYS A. ENERGIA Essenissä pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksyttyjen 10 erityishankkeen osalta kaasualan hankkeissa edistyttiin hyvin vuonna 1996. Useimmissa sähköalan hankkeissa on edelleen törmätty erityisesti ympäristösyistä johtuviin toimilupaongelmiin (ks. myös luku 7-A), kun taas joidenkin rahoitus on vielä epävarma. Edistystä saavutettiin erityisesti seuraavissa hankkeissa Euroopan investointipankin avulla: • • • • Pääkaasuputken rakentaminen Algerian, Marokon ja Pyreneiden niemimaan välille on valmistunut. Kreikan maakaasuhankkeen pääputki on rakennettu, ja kaasun korkeapainesiirtoverkon jäljelle jäävän työn rahoitus on turvattu EIP-lainan ansiosta. Venäjän, Valkovenäjän, Puolan ja EU:n välisen kaasuputken osalta yhteys Saksan itäosan ja Puolan länsiosan välillä on nyt valmis, ja työ muissa osissa Saksassa ja Puolassa on alkanut. Pohjois-Portugalin ja Espanjan välinen sähkölinja on nyt osittain toimintakunnossa, vaikka hanke on vielä kesken. Myös useissa neuvoston ja Euroopan parlamentin hyväksymien suuntaviivojen sisältämissä muissa kuin ensisijaisissa energiahankkeissa on edistytty. Tämän lisäksi on edistytty muissa hankkeissa, joita komissio on ehdottanut sisällytettäviksi näihin suuntaviivoihin (liitteessä I on esitetty näiden hankkeiden edistyneisyys). B. TELEVIESTINTA Vuoden 1996 televiestinnän TEN-verkkoihin liittyvä toiminta perustui jo voimassa oleviin Euro-ISDN-suuntaviivoihin. Kun uudet suuntaviivat hyväksytään alkuvuodesta 1997, komission toiminta pääsee täyteen laajuuteen vuonna 1997. Tänä vuonna valittiin useita validointi- ja esittelyhankkeita 13 päivänä huhtikuuta 1996 julkaistujen ehdotuspyyntöjen perusteella. Niissä on mukana 63 kumppania 14 jäsenvaltiossa. Ne liittyvät alueisiin, joilla kehittyneiden televiestintäsovellusten ja -palvelujen käytöstä on selkeitä sosioekonomisia etuja: urbaanien tietoväylien verkko, telelääketiede, etäkoulutus, pääsy kulttuuriperintöön, yleiset palvelut, etätyö ja pk- yritysten elektroninen kaupankäynti. Liitteessä VI on yksityiskohtainen luettelo hankkeista. Ehdotuspyynnön tulokset ovat osoittaneet, että hankkeiden toteuttajilla on vaikeuksia yhteistyönsä järjestämisessä ja tämän kaltaisten Euroopan laajuisten verkkojen liiketoimintasuunnitelmissa. Myös rahoituslaitoksilla on ongelmia varojen tarjoamisessa hankkeille, joissa aineettomien tekijöiden osuus on niin tärkeä. Neuvosto hyväksyi muodollisesti IDA-ohjelman (hallintojen välinen telemaattinen tietojenvaihto, HVT) marraskuussa 19951, minkä jälkeen ohjelma saavutti tavoitenopeutensa vuonna 1996. IDA:n työohjelma sai jäsenvaltioiden yksimielisen tuen, ja komissio hyväksyi sen 4 päivänä heinäkuuta 19962. Sen toimenpiteitä ovat muun muassa seuraavat: • • • Kokeiluverkot ja toimivat verkot hallintoelimien väliseen tietojen vaihtoon avainalueilla (kuten sosiaaliturva, työnvälitys, tullit ja välilliset verot, maatalous, kalastus, julkiset hankinnat, tilastot, kauppapolitiikka, kilpailupolitiikka, eurooppalaisten virastojen ja unionin tason päätöksenteon tuki) Sähköpostijärjestelmän toteuttaminen eurooppalaisten toimielinten välillä ja tarvittavat yhteydet tiettyihin komiteoihin Joukko laaja-alaisia toimenpiteitä, jotka liittyvät kaikkien verkkojen yhteisiin asioihin ja joilla edistetään yhteisten, uudelleen käytettävissä olevien ratkaisujen toteuttamista yhteentoimivuuden optimoimiseksi, verkon kehittämisen tehostamiseksi ja sijoitetun rahan vastineen varmistamiseksi. Liitteessä VII on yksityiskohtainen luettelo näistä hankkeista. Roomassa 20 ja 21 päivänä kesäkuuta 1996 pidetyssä "IDA '96" -kokouksessa jaettiin uusimpia tuloksia ja tutkittiin julkishallintojen Euroopan laajuisten telemaattisten verkkojen edelleen kehittämistä. Keskustelussa korostettiin sitä strategista roolia, joka näillä verkoilla voi olla teollisuuden kilpailukyvyn edistämisessä tietoyhteiskunnassa. C. LIIKENNE Vuonna 1996 edistyttiin tasaisesti, vaikkakin huomiota herättämättä 14 erityishankkeessa, jotka Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 1994 Essenissä. Tarkemmat tiedot ovat liitteessä III. Seuraavassa on kuitenkin mainittu joitakin tärkeitä ja symbolisia edistysaskelia: • • • • Perustettiin uusi yhtiö suunnittelemaan Munchenin ja Veronan välisen Brennerin akselin Itävallan osuutta (Unterinntalin jakso). Aloitettiin uuden suurten nopeuksien radan rakentamistyön Leipzigin ja Nörnbergin välille. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset antoivat London & Continental -rautatiekonsortiolle toimiluvan Lontoon ja Kanaalin tunnelin välistä suurten nopeuksien rataan varten. Idän suurten nopeuksien radan Ranskan osuus julistettiin yleishyödylliseksi. Neuvoston päätös N:o 95/468/EY, tehty 6. 11. 1995 (EYVL N:o L 269, 11. 11. 1995, s. 23) SEC(96) 1251/4 • • • • • Hallitusten välinen komitea perustettiin tutkimaan Lyon-Torino-hankkeesta tulevaisuudessa vastaavan yhtiön laillista rakennetta. Italialaiselle suurnopeusjunayhtiölle TAV:lle annettiin toimilupa osuuksille Torino-Milano ja Milano-Venetsia. Kaksi toimilupaa annettiin Kreikan PATHE-moottoritien alihankkeille: Rio- Antirion kiinteä yhteys ja Ateenan ohitustie. Työn öresundin kiinteän yhteyden Tanskan yhteysreiteillä edistyy hyvin ja sen on määrä valmistua ensi vuonna. Cork-Dublin-Belfast-Larne-Stranraerin rautatieyhteyden Irlannin tasavallan osuus valmistuu vuonna 1996. Yhdistyneen kuningaskunnan osuuden on määrä valmistua vuonna 1997. Samaan aikaan on edistytty eräissä muissa yhteistä etua koskevissa hankkeissa, jotka on yksilöity suuntaviivoissa: Semmeringin perustunnelihanke Itävallassa, suurten nopeuksien rata Berliini-Hannover Saksassa, suurten nopeuksien rata Milano-Bologna- Firenze-Rooma-Napoli Italiassa sekä joukko satamahankkeita ja telematiikka-alan hankkeita. 3. TEN-VERKKOJA KOSKEVA LAINSÄÄDÄNTÖ A. SUUNTAVIIVAT JA NIIHIN LIITTYVÄ LAINSÄÄDÄNTÖ 1996 Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät pitkän odotuksen jälkeen energia- ja liikenneverkkojen suuntaviivat 5 päivänä kesäkuuta 1996 (neuvosto oli jo tehnyt päätöksen energia-alan liitännäistoimenpiteistä 28 päivänä maaliskuuta 1996)3 ja 23 päivänä heinäkuuta 19964. Televiestinnän suuntaviivat on määrä hyväksyä joulukuussa 1996 tai vuoden 1997 alussa. Tämä on merkittävä edistysaskel. Neuvosto antoi myös direktiivin Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta5 23 päivänä heinäkuuta 1996. Sen jälkeen kun ympäristöpolitiikan tarkasteluryhmä oli saanut valtuudet Eurooppa- neuvoston Essenin kokouksessa ja vuonna 1995 oli määritelty "yhteisten ympäristöhankkeiden" perusteet, jäsenvaltioiden ympäristöministeriöiden pääjohtajista koostuva ympäristöpolitiikan tarkasteluryhmä päätti kokouksessaan syyskuussa 1996, että kaikki jäsenet ilmoittavat 15 päivään marraskuuta 1996 mennessä, onko niillä hanke-esimerkkien mahdollisuuksien tutkimisen jälkeen mielenkiintoa tarkempaan tehtävien määrittelyyn alustavia toteuttamiskelpoisuus- ja tulevien vaiheiden tutkimuksia varten. Jäsenvaltioilta 15 päivään marraskuuta mennessä saadut vastaukset osoittavat, että jäte- ja vesihuoltoalojen perusteiden mukaisten yhteisten ympäristöhankkeiden jatkamiseen ei ole mielenkiintoa. Komissio teki 24 päivänä heinäkuuta ehdotuksen 19966 31 hankkeen lisäämisestä suuntaviivoissa esitetyn 43 yhteistä etua koskevan energiahankkeen alkuperäiseen luetteloon. Tämä muutos oli tarpeen Itävallan, Suomen ja Ruotsin unioniin liittymisen takia ja komission vuonna 1994 tekemien ensimmäisten ehdotusten jälkeen Euroopan energia-alalla tapahtuneen nopean kehityksen huomioon ottamiseksi, sekä alkuperäisen päätöksen valmistelussa tehtyjen sitoumusten täyttämiseksi. Euroopan parlamentti hyväksyi tämän ehdotuksen ilman muutoksia (ensimmäisessä käsittelyssä 12 päivänä marraskuuta 1996). Vaikka sähkömarkkinoiden vapauttamisella ei ole sinänsä välitöntä yhteyttä verkkoihin, on kuitenkin syytä mainita kesäkuussa 1996 saavutettu läpimurto: poikkeuksellisessa energia-alan Eurooppa-neuvoston kokouksessa saavutettiin poliittinen sopimus yhteisestä kannasta sähködirektiiviluonnokseen, jolle neuvosto antoi heinäkuussa virallisen muodon. Tämän menestyksen kannustamana neuvosto aloitti uudelleen Irlannin puheenjohtajakaudella neuvottelut komission kaasualan sisämarkkinoiden toteuttamista koskevista ehdotuksista. Samalla puheenjohtajisto ja komissio kävivät laajoja neuvotteluja kaikkien kaasumarkkinoiden vapauttamisesta kiinnostuneiden osapuolten kanssa. Perustamissopimusten määräyksiä, mukaan lukien kilpailusäännöt ja -menettelyt, sovelletaan luonnollisesti energia-alaan. Tämä tarkoittaa erityisesti sitä, että TEN-verkko ei saa johtaa kaasumarkkinoita hallitsevien yritysten määräävän aseman vahvistamiseen. Päätös N:o 1254/96/EY (EYVL N:o. L 161, 29. 6. 1996) Päätös N:o 1692/96/EY (EYVL N:o. L 228, 9. 9. 1996) Direktiivi 96/48/EY (EYVL N:o L 235, 17. 9. 1996) KOM(96) 390. Kun jäsenvaltiot olivat päässeet poliittiseen yhteisymmärrykseen televiestintäpalvelujen ja -infrastruktuurien vapauttamisesta 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä - joidenkin jäsenvaltioiden osalta siirtymäkausin - komissio antoi helmikuussa 1996 direktiivin telepalvelualan kilpailusta annetun direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta. Siinä säädettiin myös, että jo vapautettujen palvelujen vaihtoehtoisen infrastruktuurin käyttöä koskevat rajoitukset tulisi poistaa 1 päivään heinäkuuta 1996 mennessä. B. TEN-SUUNTAVIIVOJEN KOMITEAT Eri suuntaviivojen hyväksymisen jälkeen on perustettu tai perustetaan kolme uutta komiteaa: - - - Euroopan laajuisten energiaverkkojen komitea (tyyppi III A), joka on kokoontunut kerran ja antanut myönteisen lausunnon komission ehdotuksiin yhteistä etua koskevien hankkeiden luetteloinnista Euroopan laajuisten liikenneverkkojen neuvoa-antava komitea suunnitelmia ja ohjelmia koskevien tietojen vaihtamista varten, joka kokoontui ensimmäisen kerran 18 päivänä marraskuuta ja keskusteli toiminnastaan ja rakenteestaan sekä suuntaviivojen toteuttamiseen liittyvistä yleisistä kysymyksistä Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja varten on määrä perustaa komitea (tyyppi III A); se kokoontuu ensimmäisen kerran alkuvuodesta 1997. Nämä komiteat ovat tietenkin täysin erillään Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustukikomiteasta tämän eri muodoissa (perustettu neuvoston asetuksella N:o 2236/95 avustamaan komissiota taloudellisen tuen antamisessa yhteistä etua koskeville TEN-hankkeille), eikä näitä tulisi sekoittaa keskenään. C. EDICOM- JA IDA-OHJELMAN OIKEUSPERUSTA Edicom on hallintojen välinen telemaattinen verkko jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan tilastoja varten. Yhteisön tuomioistuin määräsi 26 päivänä maaliskuuta Euroopan parlamentin tekemän ja komission tukeman valituksen perusteella, että ohjelman olisi pitänyt perustua perustamissopimuksen XII osaston 129 d artiklaan eikä 235 artiklaan. Komissio teki pikaisesti uuden 129 d artiklaan perustuvan ehdotuksen, jolla ohjelma uusittiin vuosiksi 1996 - 2000. Euroopan parlamentti on komission tukemana vienyt yhteisön tuomioistuimeen myös asian IDA-ohjelmasta tehdyn neuvoston päätöksen kumoamisesta sillä perusteella, että päätöksen oikeusperusteena olisi pitänyt olla EY:n perustamissopimuksen 129 d artikla (Euroopan laajuisten verkkojen osalta). Tuomiota ei ole odotettavissa ennen vuotta 1997. Taulukko 1: TEN-verkkojen EU-rahoitus (miljoonaa ecua) Ala Tuen tyyppi Valine 1993-1994 1995 1996 t i h in saakka YHTEENSÄ tähän saakka Koheesiorahasto 1887. 5 1 107. 6 4 028 3 310 2 229 9 567 75. 9 884. 0 85. 2 115. 0 385 240 303 2639 1088 280 464. 4 3 638 4 083. 1 905 180 181. 05 211. 23 572. 28 1 077 207. 7 675. 7 0 3 787. 8 156. 1 294. 7 18 11. 90 87. 8 12 506. 6 19. 40 0 22 745 1 067 2 889 459. 6 2 028. 5 [21+7] 240 1 265 [9+7] 1 063 5 357. 4 9 173 18 184. 5 467. 7 58 LIIKENNE Lainat Takaukset EIP1 2 EIR12 Avustukset EAKR" ENERGIA TELEVIESTINTÄ Avustukset, korkotuet, lainan takaukset, osallistuminen tutkimusten rahoitukseen TEN-verkkojen budjettikohta (joista 14 erityishanketta) Lainat Takaukset Avustukset Osallistuminen tutkimusten rahoitukseen Lainat Takaukset EIP12 EIR12 EAKR' 3 TEN-verkkojen budjettikohta EIP12 EIR12 Avustukset EAKR' ' Osallistuminen tutkimusten rahoitukseen TEN-verkkojen budjettikohta TEN- ja siihen liittyvät hankkeet Allekirjoitetut hankkeet Sisältää yleensä vuosiksi 1996 - 1999 varatut määrärahat 4. EUROOPAN LAAJUISTEN VERKKOJEN RAHOITUS: UNIONIN RAHOITUSVÄLINEIDEN KÄYTTÖ Edellisen sivun taulukossa 1 esitetään yleiskatsaus unionin antamasta taloudellisesta tuesta Euroopan laajuisille verkoille ja niihin liittyville hankkeille. Vuoden 1996 luvut koskevat joissakin tapauksissa vain vuoden 10 tai 11 ensimmäistä kuukautta, joten niitä ei voi täsmällisesti verrata vuoden 1995 vastaaviin lukuihin. Selvää on kuitenkin, että useimmilla^ jopa kaikilla aloilla, varoja on lisätty huomattavasti. Sekä edellisen sivun taulukko että jatkossa esitettävät taulukot liittyvät ainoastaan unionin myöntämään rahoitukseen. On pidettävä mielessä, että myös jäsenvaltiot ja yksityinen sektori osallistuvat Euroopan laajuisten verkkojen rahoitukseen, monissa tapauksissa EU:ta suuremmalla investointiosuudella. Jatkossa kertomuksiin pyritään sisällyttämään myös näitä osuuksia koskevia lukuja sen mukaan, kun niitä on saatavilla. A. EUROOPAN LAAJUISTEN VERKKOJEN ALAAN LIITTYVÄN RAHOITUSTUEN MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVA ASETUS Neuvoston asetuksella (EY) N:o 2236/955 perustettu Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustukikomitea (TEN-rahoitustukikomitea) luotiin muodollisesti syyskuussa 1995 ja se piti ensimmäisen kokouksensa 10. lokakuuta samana vuonna. Kahdessa kokouksessa vuoden 1995 aikana komitea käsitteli energia-alan asioita ja kannatti 24 toteutettavuus- ja muuta tutkimusta, joille komissio ehdotti myönnettäväksi tukea yhteensä 12,2 miljoonan ecun arvosta. Nämä tutkimukset liittyivät 12:een suuntaviivojen luettelon yleishyödylliseen hankkeeseen, ja niistä kolme oli Essenin Eurooppa-neuvostossa luokiteltu ensisijaisiksi hankkeiksi (Ranska-Espanja sekä Espanja- Portugali sähköverkkojen keskinäinen liittäminen ja Kreikan maakaasuhanke). Vuonna 1996 komitea kokoontui kerran käsittelemään energia-alan kysymyksiä ja hyväksyi 36 toteutettavuus- ja muuta tutkimusta, joille komissio ehdottaa tukea yhteensä 16 miljoonaa ecua. Lisätietoja aiheesta on liitteessä IV. Nämä tutkimukset liittyvät 8:aan suuntaviivojen luettelon hankkeeseen, joista kaksi on Essenin Eurooppa-neuvostossa (Ranska-Espanja sähköverkkojen keskinäinen määritelty ensisijaisiksi hankkeiksi liittäminen ja Kreikan maakaasuhanke), sekä 14:ään komission ehdottamaan lisäluetteloon kuuluvaan hankkeeseen. EYVL N:o L 228, 23. 9. 1995. 10 TAULUKKO 2: ENERGIA 1995 1996 (suuntaviivat + lisäluettelo) milj. ecua % milj. ecua % SÄHKÖ KAASU YHTEENSÄ 6,5 5,7 12,2 53 % 3,73 + 3,88 4 7% 5,17 + 3,59 100% 8,90 + 7,47 4 6% 54% 100 % laajuisia verkkoja koskevan asetuksen mukaan rahoitustukea voidaan Euroopan energiahankkeiden osalta tavallisesti myöntää ainoastaan toteutettavuustutkimuksiin, ja vuosina 1995 ja 1996 toimittiin juuri näin. Koska joissakin tapauksissa hankkeet saattavat viivästyä ja näin syntyä rahoitukseen liittyviä ongelmia, komissio haluaisi jättää avoimeksi myös mahdollisuuden käyttää osaa muina tukimuotoina käytettävissä olevista varoista, tapauskohtaisesti perusteltuna. Televiestintä-alan hankkeita TEN-rahoitustukikomitea käsitteli vuoden 1995 aikana kahdessa kokouksessaan ja hyväksyi 18 ISDN-toimenpidettä, joille komissio ehdotti yhteensä 11. 4 miljoonan ecun rahoitustukea. Sen myötä televiestintäalan Euroopan laajuisten verkkojen budjettikohdan mukaisesti komission vuonna 1995 myöntämän rahoitustuen määrä yhteensä oli 22,6 miljoonaa ecua. Luettelo näistä toimenpiteistä on liitteessä V. Vuonna 1996 komitea käsitteli televiestintäalaa yhdessä kokouksessa ja hyväksyi 11 validointi- ja esittelyhanketta, joiden arvo oli 18 101 miljoonaa ecua. Toisin kuin energian tai liikenteen alalla, nämä hankkeet eivät liity verkon fyysiseen infrastruktuuriin, vaan televiestinnän yleishyödyllisiin sovellutuksiin sekä yleisiin palveluihin. Ne eritellään avoimella ehdotuspyyntömenettelyllä asiaan kuuluvassa lainsäädännössä määriteltyjen yleistä etua koskevien arviointiperusteiden, painopistealueiden ja tukikelpoisten alojen pohjalta. 11 TAULUKKO 3: TELEVIESTINTÄ 1995 1996 milj. ecua 0,75 2,81 - - 1,23 1,76 3,62 1,19 Terveys Koulutus Kulttuuri Kaupunki- tiedotus Liikenne Yleisten palvelujen yhteen toimivuus Sähköinen kauppa Teleavusteinen etätyö YHTEENSÄ 11,37 % 6,6 24,7 - 10,8 15,5 31,9 10,5 100 milj. ecua 0,51 0,49 2,59 5,00 - 3,71 2,83 2,94 18,10 % 2,8 2,7 14,3 27,6 - 20,6 15,7 16,3 100 Liikenteen osalta TEN-rahoitustukikomitea piti vuonna 1995 yhden kokouksen ja antoi myönteisen lausunnon 92 hankkeesta ja tutkimuksesta, joille komissio ehdotti yhteensä 240 miljoonan ecun rahoitustukea. Vuonna 1996 komitea kokoontui kahdesti. Kokouksessaan 8. toukokuuta se suhtautui myönteisesti komission monivuotiseen ohjeelliseen ohjelmaan kehyksenä vuosina 1996- 1999 TEN-liikenne -budjettikohdasta yleishyödyllisiin hankkeisiin myönnettävälle rahoitustuelle. Tämän kehyksen tarkoituksena on helpottaa komitean työtä liikenteen alalla tulevina vuosina. Komitea kannatti 25. heinäkuuta pidetyssä kokouksessaan 107 hanketta ja tutkimusta, joille komissio ehdotti yhteensä 280 miljoonan ecun suuruista rahoitustukea. Lisätietoja asiasta on liitteessä VII. Taulukossa 4 on esitetty unionin rahoitustuki liikennehankkeille pääaloittain. Cannesin Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaisesti 75 prosenttia käytettävissä olevista varoista osoitettiin vuosina 1995 ja 1996 14 erityishankkeeseen. 12 TAULUKKO 4: LIIKENNE (HANKELAJIT) 1995 1996 milj. ecua 181,05 % 75,44 milj. ecua 211,23 % 75,44 45,42 18,92 49,65 17,73 13,53 240 5,64 100 19,12 280 6,83 100 14 erityis hanketta (ERTMS mukaan luettuna) Liikenne hallinto Muut Yhteensä Taulukossa 5 esitetään unionin rahoitustuki liikennehankkeille toimenpiteiden eri lajien mukaan jaoteltuna. On huomattava, että tutkimusten suuri osuus muihin toimenpiteiden lajeihin verrattuna on aivan tavanomainen tilanne. Unionin tehtävänä on toimia katalysaattorina edistämällä hankkeiden käynnistämistä, siksi painopiste kohdistuu tutkimuksiin, sillä ne pienentävät riskiä hankkeiden toteutettavuus- ja muihin kehittelyvaiheessa. Komission toteutettavuustutkimusten yhteisrahoittajana toimiminen on tehokkain tapa käyttää unionin rajallista talousarviota. Unionin rahoitusvarojen ei ole tarkoitus korvata kansallisen tason rahoitusta, vaan edistää muiden kuin perinteisten lisävarojen liikkeelle saamista erityisesti julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden yhteydessä. Varsinaisten rakennustöiden rahoitus on ensi sijassa tukijoiden vastuulla, mutta näitä tuetaan tarvittaessa korkotuilla ja takauksesta aiheutuviin kustannuksiin myönnetyillä tuilla, mikä selittää sen, että asetuksen 2236/95 mukaisista unionin varoista vain pieni osuus osoitetaan tällaiseen rahoitukseen. näkemyksen mukaan 13 TAULUKKO 5: LIIKENNE (TOIMENPITEEN LAJI) 1995 Î996 milj. ecua 170,10 24,4! 0 45,49 % 70,88 10,17 0 18,95 milj. ecua 189,59 72,71 0 17,70 % 67,71 25,97 0 6,32 240 100 280 100 Toteutettavuus- tutkimukset Korkotuet Lainatakaukset Suorat avustukset Yhteensä Kuten taulukosta 6 ilmenee, ylivoimaisesti suurin osa liikennealalle asetuksen 2236/95 mukaisesti unionin myöntämistä varoista käytetään rautatiehankkeisiin. Tämä liikennemuoto onkin painopisteasemassa sekä kansallisella että unionin tasolla ja alan hankkeita, joille ominaista ovat usein erityisen korkeat kustannukset, laaja mittakaava ja rajat ylittävä luonne, pyritään voimakkaasti tukemaan. Luvut ilmentävät kuitenkin myös komissionpoliittistasitoutumistamahdollisimmanympäristöystävällistenliikennemuotojen suosimiseen. TAULUKKO 6: LIIKENNEALAN HANKKEET (LIIKENNEMUOTO). Rautatie6 Maantie Sisävesiliikenne Meriliikenne/ satamat Lentoliikenne Liikenne hallinto Yhteensä 1995 1996 milj. ecua 165,16 18,81 0 0,52 2,59 52,92 % 68,82 7,83 0 0,22 1,08 22,05 milj. ecua 173,62 35,37 1,50 3,66 3,77 62,08 % 62,01 12,63 0,54 1,30 1,35 22,17 240 100 280 100 B RAKENNERAHASTOT Kuten taulukosta 1 edellä selkeästi ilmenee, ylivoimaisesti suurin osa unionin myöntämistä avustuksista Euroopan laajuisia verkkoja koskeviin hankkeisiin on peräisin unionin aluekehitys- Sisältää yhdistetyt kuljetukset osittain. 14 (EAKR) ja koheesiorahastoista. Aluekehitysrahasto rahoittaa TEN-hankkeita ja niihin liittyviä hankkeita tavoitteen 1 mukaisilla alueilla, kun taas koheesiorahasto rahoittaa TEN-hankkeita neljässä "koheesiojäsenvaltiossa" (Kreikka, Irlanti, Portugali ja Espanja). B. l Aluekehitysrahasto Vuonna 1996 rahoitussitoumusten pääkohteina olivat seuraavat ohjelmat ja hankkeet, joista on lisätietoja liitteessä VII: Energia • • • • käyttöönotto Portugalissa maakaasun ja Portugalin maakaasuputkistojen liittäminen toisiinsa INTERREG II -toimintaohjelman yhteydessä sekä Espanjan Algeria-Marokko-EU -kaasuputkiston Espanjan osuus ja ulottaminen muutamiin Andalusian kaupunkeihin maakaasun käyttöönotto uusilla Espanjan alueilla (putkistohanke maan länsiosassa sekä Valencia-Orihuela-Cartagena -hanke) olemassa olevien nestekaasuasemien parantaminen Huelvassa ja Cartagenassa Televiestintä • Kreikan televiestintäverkkojen parantaminen Liikenne • • • • Kreikan PATHE- ja VIA EGNATIA -moottoritiet Ateena - Thessalonike -rautatie valtatiet Italiassa valtatiet Irlannissa. 15 B. 2 Koheesiorahasto Taulukossa 7 esitetään TEN-liikennehankkcille koheesiorahastosta myönnetyt vuosittaiset maksusitoumukset kussakin saajajäsen valtiossa vuodesta 1993. Lukuihin sisältyvät kunakin vuonna hyväksyttyjä hankkeita koskevat sitoumukset sekä uudet vuosimaksuerät jo aiemmin hyväksytyille hankkeille. Taulukko 7: TEN-hankkeiden rahoitus koheesiorahastosta Kokonaisvarat jäsenvaltioittain Maksusitoumukset 1993-1996 miljoonaa ecua JÄSENVALTIO ESPANJA PORTUGALI KREIKKA IRLANTI 1993 606,4 160,8 105,1 86 1994 498,9 200,2 134 96 1995 610,2 240,5 159,7 97,2 19967 711,2 187,5 88 101,3 1993-96 2426,7 789 486,8 380,5 YHTEENSÄ 958,3 929,1 1107,6 1088 4083 Taulukosta 8 käy selville vuosittaisten maksusitoumusten jakautuminen liikennealan mukaan. Siitä näkyy selvästi tiehankkeiden edelleen jatkuva valta-asema koheesiorahaston rahoituksen kohteena kyseisten jäsenvaltioiden tarpeita ja painopistealoja vastaavasti. Määrät sellaisenaan kertovat kuitenkin siitä, että myös muiden liikennemuotojen kuten rautateiden ja satamien rahoitus on merkittävää. Alustavia lukuja 16 Taulukko 8: TEN-hankkeiden rahoitus koheesiorahastosta liikennealoittain Maksusitoumukset 1993-1996 Liikenneala 1993 1994 1995 milj. ecua 672,6 162,2 16,1 91,7 Tieliikenne Rautatiet Satamat Lentokentät Laivaliikenne 15,6 % 70 16 1 9 1 milj. ecua 619,6 278,5 31 0 0 % 66 29 3 0 0 milj. ecua 832,5 178,4 67,4 23,7 5,5 % 75 16 6 2 1 19968 milj. ecua 837,5 218,8 16 15,7 0 1993- 1996 yhteensä milj. ecua 2962,2 837,9 130,5 131,1 21,1 % 76 20 1 1 0 % 72 20 3 3 0 Yhteensä 958,2 100 929,1 100 1107,5 100 1088 100 4082,8 100 Liitteessä VIII olevasta taulukosta käy ilmi koheesiorahastosta myönnettävän avun uusin tilanne koheesiomaita välittömästi koskevan viiden erityishankkeen osalta: eteläinen suurten nopeuksien juna, Kreikan moottoritiet, Lissabonin ja Valladolidin välinen moottoritie, Cork-Dublin-Belfast rautatieyhteys sekä tieliikenneyhteys Irlanti-Yhdistynyt kuningaskunta- Benelux-maat. Eri syistä näiden hankkeiden eteneminen on ollut tänä vuonna hidasta; lisärahoitussitoumuksia on tehty tähän mennessä vain ensisijaisen Irlanti- Yhdistynyt kuningaskunta-Benelux -hankkeen Irlannin tasavallan osuuden hyväksi. C EIP:n JA EHTY:n LAINAT ElPrllä on pitkä kokemus Euroopan tason etua koskevien infrastruktuurihankkeiden rahoittajana ja se on aina pitänyt Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä yhtenä painopistealueistaan. Edellisen kertomuksen antamisen jälkeen EIP on laajentanut huomattavasti sitoumuksiaan ja lainojaan TEN-hankkeille, joista useimmille on myös myönnetty yhteisön talousarviovaroja, sekä kehittänyt "TEN-ikkunansa" käyttöä monissa yhteyksissä. Marraskuun 1995 jälkeen EIP:n johtokunta on hyväksynyt yhteensä 9 300 miljoonan ecun arvosta lainoja 41 TEN-liikennehankkeelle. Määrä vastaa keskimäärin noin 30 prosenttia hankkeiden kokonaiskustannuksista. Näiden hankkeiden lainasopimuksia sekä aikaisempia lainasopimuksia on tähän mennessä allekirjoitettu yhteensä 1 800 miljoonan ecun arvosta, mikä merkitsee yli 50 prosentin kasvua verrattuna joulukuun 1995 Madridin Eurooppa- neuvostolle annetussa kertomuksessa kuvailtuun tilanteeseen. Alustavia lukuja 17 Essenin Eurooppa-neuvostossa hyväksytyistä 14 erityishankkeesta EIP on jo myöntänyt yhdeksälle hankkeelle tai hankkeen aloitusvaiheelle lainoja 5 500 miljoonan ecun arvosta (8 000 miljoonasta, jotka on sidottu rahoitusta varten). Tämä merkitsee 40 prosentin kasvua myönnettyjen varojen osalta ja 32 prosentin kasvua lainasopimuksissa verrattuna viime vuoteen, mikä johtuu ennen kaikkea PBKAL-suurten nopeuksien junalle, Öresundin yhteyshankkeelle sekä Pohjolan kolmiolle myönnetyistä uusista lainoista. TEN-ikkunaansa käyttämällä EIP pidensi useiden hankkeiden erääntymisaikaa ja hyväksyi 250 000 ecua tukea Brenner-yhteyden joitakin Itävallan osuuksia koskevia valmistelevia tutkimuksia varten. Samana ajanjaksona EIP:n johtokunta hyväksyi yhteensä 1 500 miljoonan ecun arvosta lainoja kahdeksalle kaasu- ja sähköalan TEN-hankkeelle, mikä vastaa noin 27 prosenttia niiden kokonaiskustannuksista. Tähän mennessä lainasopimuksia on allekirjoitettu 2 200 miljoonan ecun arvosta. Madridiin laaditun kertomuksen tilanteeseen verrattuna kasvua on ollut 126 prosenttia. Essenin Eurooppa-neuvostossa hyväksytyistä kymmenestä ensisijaisesta hankkeesta EIP- rahoitusta on myönnetty seitsemälle, yhteensä 2 200 miljoonan ecun arvosta vuodesta 1993. Lainasopimuksia on allekirjoitettu 1 600 miljoonan ecun arvosta esimerkiksi Kreikan kaasuputkistoa, Algeria-Marokko-Pyreneiden niemimaa -hanketta sekä Venäjä- Puola-EU -kaasuputkistoa varten. Liikenne- ja energia-alan TEN-hankkeisiin osallistumisen kasvamisen rinnalla EIP osallistuu aktiivisesti myös Euroopan tason etua koskevien televiestintäverkkojen kehittämiseen. Viime vuodesta lähtien EIP:n johtokunta on hyväksynyt 2 300 miljoonan ecun arvosta lainoja televiestintäverkkohankkeille, ja lainasopimuksia on tähän mennessä allekirjoitettu lähinnä matkapuhelimiin, ecun tele viestintäsatelliitteihin j a rautatielaitoksen hallussa oleviin valokuituverkkoihin liittyville hankkeille. 700 miljoonan aivosta 4 Vuoden 1996 aikana komissio on hyväksynyt TEN-hankkeita varten neljä EHTY:n lainaa, joiden kokonaismäärä on 329 miljoonaa ecua. Merkittävimmät hyväksytyistä lainoista koskevat Öresund- ja Transgas-hankkeita, joille myönnetty määrä on 293 miljoonaa ecua. Näitä lainoja ei ole vielä maksettu. D EIR EIR oli 31. lokakuuta 1996 mennessä myöntänyt takauksia 1 229 miljoonan ecun arvosta perustamisensa jälkeen. Siitä TEN-hankkeiden osuus oli 90 prosenttia (liikenne 38 prosenttia, energia 37 prosenttia ja televiestintä 15 prosenttia). Vuoden 1996 aikana EIR myönsi lainatakauksia kymmenelle hankkeelle 615 miljoonan ecun arvosta (liikenne 303 miljoonaa ecua, energia 240 miljoonaa ecua ja televiestintä 9 miljoonaa ecua). Rahasto on taannut rahoituksen seuraaville erityishankkeille: Malpensan lentoasema, Portugalin maakaasu verkko, Portugalin ja Espanjan maakaasuputkistojen liittäminen toisiinsa sekä PBKAL-suurten nopeuksien junan Englannin kanaalin alittavan tunnelin osuus. EIR suunnittelee osallistuvansa myös muiden Essenin Eurooppa-neuvostossa hyväksyttyjen erityishankkeiden rahoitukseen. 18 EIR:n kesäkuun yleiskokouksessaan tekemän päätöksen mukaisesti rahasto voi osallistua TEN-hankkeisiin liittyviin aloitteisiin oman pääoman ehtoisella rahoituksella (katso myös 5 D luku). Rahaston toiminta tällä alalla jää kuitenkin aluksi vaatimattomaksi. E IDA Unioni suunnittelee käyttävänsä vuonna 1996 24 miljoonaa ecua horisontaaliseen toimintaan, yleisiin palveluihin ja 25 erityiseen alakohtaiseen hankkeeseen, joista IDA- ohjelma koostuu (TEN-varainhoitoasetus ei koske IDA-ohjelmaa). Jäljempänä olevasta taulukosta käyvät ilmi menojen pääasialliset alamomentit. Yksityiskohtainen luettelo rahoitetuista hankkeista on liitteessä VI. 19 Taulukko 11: I DA-menot4 YKSIKKÖ KOKONAISBUDJETTI (ECUINA) POI PO III PO IV POV PO VI PO XIV PO XV PO XXI Eurostat Tietotekniikan osasto VIRASTOT Pääsihteeristö Kaikkien alojen yleiset palvelut KAIKKI YHTEENSÄ F ARVIOINTI 850 000 3 710 000 400 000 1 837 000 1 290 000 250 000 1 100 000 5 555 000 3 050 000 1 015 000 225 000 1 200 000 3 518 000 24 000 000 SEM 2000 -ohjelman mukaisesti komissio toteuttaa toimenpiteitä läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, sillä niillä on keskeinen merkitys hankkeiden ja politiikkojen valvonnan verkkojen rahoitustukikomitea keskusteli aiheesta kokouksessaan 25. heinäkuuta 1996. vahvistamisessa. Euroopan arvioinnin laajuisten ja Lukujen taustalla oleva talousarvio perustuu EDICOM-ohjelmalle myönnettyyn 6 miljoonan ecun määrään sekä siihen olettamukseen, että Euroopan parlamentti vapauttaa tällä hetkellä varaukseen merkityt 7,5 miljoonaa ecua. Lisäksi ID Aa koskevan päätöksen tekemisen myöhäisen ajankohdan vuoksi useita toimenpiteitä siirrettiin vuodelta 1995 vuodelle 1996; niihin liittyvä kokonaismäärä oli 15 798 miljoonaa ecua. Nämä toimenpiteet EIVÄT sisälly edellä esitettyyn taulukkoon. 20 5. EUROOPAN LAAJUISTEN VERKKOJEN RAHOITUS: MUITA KYSYMYKSIÄ A EUROOPAN LAAJUISTEN LIIKENNEVERKKOJEN TALOUSARVIO Eurooppa-neuvoston Essenin (joulukuu 1994), Cannesin (kesäkuu 1995) ja Madridin (joulukuu 1995) päätelmien ensisijaisten liikennehankkeiden rahoitukseen liittyneiden osien seurauksena komissio teki huhtikuussa 1996 ehdotuksen rahoitusnäkymien tarkistamisesta siten, että T-TEN-hankkeiden käyttöön varattujen varojen määrää kasvatettaisiin 1 000 miljoonalla eculla. Ehdotus perustui siihen, että T-TEN-hankkeille oli havaittu lisävarojen tarvetta 1 700 miljoonan ecun verran jaksolle 1997-1999. Tarvittavien lisävarojen määrä oli laskettu jäsenvaltioiden esittämien alustavien pyyntöjen pohjalta ja tulos perustui erityisesti Essenin Eurooppa-neuvoston määrittelemien erityishankkeiden osalta perinpohjaisiin analyyseihin, joita jäsenvaltiot, komissio ja Euroopan investointipankki suorittivat työryhmien, seminaarien ja kahdenvälisten neuvottelujen aikana. Firenzen Eurooppa-neuvostossa puheenjohtaja Jacques Santer esitti tarkistetun ehdotuksen. Sen seurauksena ECOFIN-neuvosto perusti valtiovarainministerien edustajista koostuvan tilapäisen työryhmän, jota johti puheenjohtaja Gallagher. Kolmen heinä- ja syyskuussa pidetyn kokouksensa aikana Gallagherin työryhmä tarkasteli ehdotusta pääsemättä kuitenkaan antamassaan loppukertomuksessa työryhmä kuitenkin suositteli seuraavaa: lisävaroista. ECOFIN-neuvostolle sopimukseen i) ii) iii) iv) valmiiden hankkeiden osalta olisi ryhdyttävä käyttämään käytettävissä olevia varoja neuvoston olisi vahvistettava TEN-hankkeiden ensisijainen luonne, ja niitä koskevia nykyisiä suunniteltuja talousarviomääräyksiä olisi noudatettava olisi pyrittävä kaikin tavoin poistamaan viivästyksiä aiheuttavat muut kuin rahoitustekijät kysymystä lisämäärärahojen myöntämisestä olisi käsiteltävä vuosien 1998 ja 1999 talousarvioita koskevan tavanomaisen talousarviomenettelyn yhteydessä. ECOFIN-neuvosto hyväksyi Gallagherin työryhmän kertomuksen 14. lokakuuta. 21 B JULKISEN JA YKSITYISEN ALAN YHTEISTYÖHANKKEET Yleistä Eurooppa-neuvoston pyyntöjen mukaisesti komissio on koko vuoden 1996 ajan jatkanut pyrkimyksiään löytää tapoja, joilla voitaisiin helpottaa julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeita TEN-hankkeiden rahoituskeinona. Edellisten vuosien tapaan analyysi suoritettiin vaiheittaisella lähestymistavalla keskittymällä määrättyihin liikennehankkeisiin. julkisen tarkastella tarkoituksena oli laajuisten verkkojen Komission yksiköt ovat vuoden 1996 aikana aktiivisesti osallistuneet epävirallisiin neuvotteluihin yksityisen liikennerakentamisalan asiantuntijoista koostuneen edustavan ryhmän kanssa; alan yhteistyöhankkeiden esteitä ja löytää mahdollisia ratkaisuja rakentajien näkökulmasta. Euroopan ja yksityisen alan yhteisrahoitusta käsittelevän korkean tason työryhmän ("Kinnockin työryhmä", katso jäljempänä) perustamisen jälkeen kaikkien asianomaisten kesken sovittiin kuitenkin siitä, että keskusteluja jatkettaisiin korkean tason työryhmän muodostamassa laajemmassa yhteydessä. Neuvotteluissa saavutettuja alustavia tuloksia sekä aiemmin useista muista julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeisiin liittyvistä kysymyksistä tehdyn analyysin tuloksia käytettiin Kinnockin työryhmälle esitetyn keskustelun pohjana olleen asiakirjan laatimiseen. liikennehankkeiden ja yksityisen julkisen Yhtenäismarkkinoiden vaikutusta ja tehokkuutta koskevassa kertomuksessaan10 komissio korosti sitä, että julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeisiin liittyvien esteiden voittamisen olisi oltava unionin painopistealueita, jotta voitaisiin varmistaa ensisijaisten investointisuunnitelmien toteutuminen ajallaan. Tämä saattaa olla tärkeää liikenteen kannalta, sillä se on ala, jolla useimmiten kohdataan rahoitusvaikeuksia. Madridin Eurooppa-neuvostolle esitetyssä vuoden 1995 kertomuksessa (kappaleet 28-34)n kuvailtujen kaltaisten syiden vuoksi edistys kohti julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeita ei joissakin jäsenvaltioissa valitettavasti ole edistynyt kovin hyvin. Merkillepantavaa on kuitenkin, että käynnissä on useita vastaavan luonteisia yhteistyöhankkeita, erityisesti Kreikassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa, Saksassa, Itävallassa, Tanskassa ja Ruotsissa. Televiestintäalalla Euroopan laajuisten verkkojen rahoitus on ensi sijassa yksityisen sektorin ja markkinavoimien asia. Julkisella tuella on kuitenkin merkitystä julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden yhteydessä sellaisten hankkeiden käynnistämisen edistämisessä, joiden sosiaalis-taloudellinen toteuttamiskelpoisuus on tunnustettu, mutta joiden lyhyen aikavälin kaupallinen kannattavuus ei ole tarpeeksi hyvä yksityisten investointien liikkeelle saamiseksi. 10 11 KOM(96) CSE(95)571. s. 30. 22 Korkean tason työryhmä (Kinnockin työryhmä) Roomassa 12-13. huhtikuuta pidetyn epävirallisen liikenneministerien neuvoston aikana komission jäsen Neil Kinnock ehdotti liikenneministerien ja/tai valtionvarainministerien henkilökohtaisista edustajista sekä yksityisen sektorin ja ElP:n edustajista koostuvan korkean tason työryhmän perustamista etsimään uusia keinoja edistää julkis-yksityisten kumppanuussuhteiden toteuttamista varsinkin Euroopan laajuisten verkkojen erityisten liikennehankkeiden yhteydessä. Ehdotus sai liikenneministereiltä laajaa kannatusta ja puheenjohtaja Jacques Santer tuki sitä voimakkaasti työllisyyden parantamista koskevan luottamussopimusaloitteen yhteydessä. Euroopan laajuisten verkkojen liikennehankkeiden julkis-yksityistä rahoituskumppanuutta käsittelevä korkean tason työryhmä (Kinnockin työryhmä) piti kolme täysistuntoa; 23. syyskuuta, 11. lokakuuta sekä 28. marraskuuta, ja perusti viisi alaryhmää. Yhden aiheena oli Itä-Euroopan suurten nopeuksien junahanke ja toisen eteläinen suurten nopeuksien junahanke, kun taas kolme muuta käsitteli horisontaalisempia aiheita; uudet julkis- yksityiset yhteistyöhankkeet rautatiealalla, oikeudelliset ja hallinnolliset kysymykset sekä taloudelliset ja rahoitukseen liittyvät kysymykset. Korkean tason työryhmä ja sen alaryhmät tarkastelevat unionin tasolla havaittuja ongelmia ja tutkivat perusteellisesti julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden luomista koskevia mahdollisia ratkaisuja. Eurooppa-neuvostolle kesäkuussa 1997 esitettävän loppukertomuksen odotetaan sisältävän johtopäätöksiä liikenneinfrastruktuurihankkeiden edistymiseen tällä hetkellä vaikuttavista eri kysymyksistä. TEN-liikenne -budjettikohdan määrärahojen täydentämistä koskevan kielteisen päätöksen odotetaan vaikuttavan useiden hankkeiden etenemiseen, erityisesti laajoihin rajat ylittäviin rautatiehankkeisiin. Monissa näistä tapauksista TEN-liikennehankkeiden lisärahoitus olisi auttanut helpottamaan yksityisen sektorin osallistumista (riskin pienentäminen kalliiden tunneleiden koeporausten yhteisrahoituksella, osallistuminen rahoitussuunnitelmien järjestämiseen jne. ). Tästä huolimatta Kinnockin työryhmän haasteena on etsiä ratkaisuja edistämiseksi niin pitkälle kuin mahdollista, huolimatta TEN- hankkeiden liikennehankkeisiin käytettävissä olevien varojen aiheuttamista rajoituksista. Työryhmän työn olisi myös muodostettava vankka pohja talousarviokysymysten mahdolliselle uudelleenharkinnalle, kuten Gallagherin työryhmän suosituksissa todetaan. Neuvottelut poliittisista riskeistä Kertomuksessaan Madridin Eurooppa-neuvostolle (32 kohta) komissio ilmoitti tutkivansa tapoja pienentää poliittisia riskejä, sillä yksityinen sektori oli nimennyt ne erityiseksi julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeisiin osallistumisen esteeksi. Vuoden 1996 ensimmäisellä puoliskolla komission yksiköt laativat alustavan asiakirjan, jossa määriteltiin eri vaihtoehtoja. Kysymyksiä pohditaan Kinnockin korkean tason työryhmän yhteydessä ja tavoitteena on tehdä johtopäätöksiä unionin tasolla toteutettavan toiminnan laajuudesta. 23 C EIR:N OSAKKUUDET Äänestyksen jälkeen EIR:n yleiskokous Lissabonissa 18. kesäkuuta päätti sallia perussääntönsä mukaisesti rahastojen osallistua hankkeisiin oman pääoman ehtoisella rahoituksella, mahdollistaen näin EIR:n investoinnit suoraan yksittäisiin TEN-hankkeisiin. Komissio pitää tätä askelta myönteisenä, mutta myöntää tarkoitukseen käytettävissä olevien varojen määrän olevan aluksi rajallinen. 6. ULKOSUHTEET A. Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat) TINA (Liikenteen infrastruktuuritarpeiden arviointi) yhdessä asetettiin tekemään laajentuneen Liikenneministerien syyskuussa 1995 pitämässä suunniteltuun vuoropuheluun kuuluvassa kokouksessa tekemän päätöksen seurauksena 15 unionin jäsenvaltion ja kymmenen jäseneksi pyrkivän Keski- ja Itä-Euroopan maan korkeimmista virkamiehistä kokoonpantu työryhmä liikenteen infrastruktuuritarpeiden arviointi (TINA), joka perustuu nykyisen unionin äskettäin liikennettä koskevan osan hyväksymiin yleiseurooppalaisten verkostojen suuntaviivoihin. Se piti kaksi täysistuntoa toukokuussa ja kesäkuussa, otti vastaan toimeksiantonsa ja kävi keskustelun rahoitusongelmista. Se perusti kolme maantieteellisesti suuntautunutta alaryhmää, jotka kokoontuivat lokakuussa aloittaakseen jäseniksi liittyvien maiden kansallisten liikenteen infrastruktuurisuunnitelmien tarkastamisen suuntaviivojen jättää kertomuksensa yleiseurooppalaisten verkostojen mukaisesti. TINA-ryhmä liikennevaliokunnalle. liikenneverkoston luonnossuunnitelmista on tarkoitus keskustella laajemmalti vuoden 1998 lopussa. yleiseurooppalaisen Laajennetun unionin (TEN) Helsingin yleiseurooppalainen liikennekonferenssi Komissio, Euroopan investointipankki ja jäsenvaltiot yhdessä ECMT:n (Euroopan liikenneministerikokouksen) ja YK-Euroopan talouskomission kanssa ovat kiireisesti valmistelleet kesäkuussa 1997 Helsingissä pidettävää kolmatta yleiseurooppalaista liikennekonferenssia, erityisesti "Kreetan" käytäviin tehtäviä muutoksia, ottaen huomioon sen, miten poliittinen ympäristö on muuttunut vuoden 1994 jälkeen, esim. entisen Jugoslavian allekirjoitettiin Lisäksi yhteisymmärryspöytäkirjat Via Baltican ja "Kreetan" käytävien I ja III kehityksestä, ja "käytävää V" koskeva yhteisymmärryspöytäkirja on edennyt niin pitkälle, että se on vain allekirjoitusta vailla. rauhanprosessissa. vuoden aikana PHARE Komissio on aktiivisesti tukenut Phare-ohjelman avulla toimia, jotka tähtäävät Keski- Euroopan maiden yhdistämiseen unionin yleiseurooppalaisiin verkostoihin. Noin 280 miljoonaa ecua on varattu vuonna 1996 liikennesektorin avustusohjelmiin. Suurin osa näistä varoista on tarkoitettu kehittämään "Kreetan käytäviä". Phare-ohjelmasta on 24 avustettu kaikkia yhdeksää käytävää lähtien etukäteisinvestoinneista ja esitutkimuksista ja keskittyen todelliseen aineellisten erityisesti liikenteen helpottamiseen käytävillä sijaitsevilla rajanylityspaikoilla. infrastruktuurihankkeiden yhteisrahoitukseen Sähköverkostojen yhteenliittäminen tärkeä askel yleiseurooppalaisten Joulukuussa 1995 otettiin energiaverkostojen kehittämiseksi unionin ja sen naapureiden kesken, kun CENTREL-sähkönjakeluverkosto, johon kuuluvat Puola, Tshekki, Slovakia ja Unkari, yhdistettiin UCPTE- sähkönjakeluverkostoon, mikä kattaa Länsi-Euroopan lukuunottamatta Skandinaviaa. Laajentuneen UCPTE-sähkönjakeluverkoston ulottamista Balkanin maihin ja yhteyksien ja linkkien perustamista IVY-maihin tutkitaan parhaillaan; näitä tutkimuksia rahoitetaan PHARE, TACIS ja TEN-ohjelmista. Syyskuussa komissio perusti Mustan Meren alueelliseen energiakeskukseen erikoisosaston, jonka tehtävänä on esittää luettelo tärkeimmistä energiayhteyksistä Balkanilla. Tämä luettelo kattaa sekä sähkön että kaasun. Toinen tärkeä saavutus on Itämeren alueen sähkötutkimus, mitä unioni rahoittaa ja mikä kattaa kaikki Itämeren maat. Maakaasuverkostojen yhteenliittäminen Tänä vuonna on ollut erityisen merkityksellistä Venäjän, Valkovenäjän, Puolan ja EU:n välisen kaasuputken ensimmäisen osan valmistuminen ja Bulgarian kaasunjakeluverkoston parantaminen Venäjän kaasunviennin varmistamiseksi Kreikan uuteen kaasuverkostoon. Tärkeä esitutkimus on myös aloitettu uuden kaasuputken rakentamiseksi, jotta Venäjän kaasua voitaisiin jakaa Italiaan Ukrainan, Slovakian, Unkarin ja Slovenian kautta. Tarkastelun kohteena olevana vuonna on myös valmistunut tutkimus pohjoismaisesta kaasuverkostosta ja monia muita hankkeita kuten Itävalta-Unkari, Itävalta-Slovakia ja Saksa-Tshekki-Itävalta-Italia. Tarkempia yksityiskohtia kaikista näistä hankkeista löytyy liitteestä I. Muista idän ja lännen välisistä kaasuverkostoyhteyksistä ja Keski- ja Itä-Euroopan maita ja/tai unionin jäsenvaltioita kiinnostavista alueellisista hankkeista tehtäviä tutkimuksia on rahoitettu tai rahoitetaan parhaillaan PHARE-ohjelmasta, mukaan lukien juuri valmistunut Itämeren aluetta koskeva tutkimus. Energiaa koskeva peruskirja Joulukuun 17 päivänä 1994 tapahtuneiden, energiatehokkuuden ja siihen liittyvien ympäristönäkökohtien energiaa koskevan peruskirjasopimuksen ja energiaa koskevan peruskirjapöytäkirjan allekirjoittamisten jälkeen Euroopan unioni ratifioi niitä parhaillaan, jäsenvaltioiden (ainakin suurimman osan) odotetaan saavan ratifiointiprosessinsa loppuun ennen vuoden päättymistä. Vähintään 30 maan on ratifioitava sopimus, jotta se tulisi voimaan. Kuitenkin useimmat sopimukseen sitoutuneet maat soveltavat sopimusta väliaikaisesti. EU:n ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden tietoyhteiskuntafoorumi Keski- ja Itä-Euroopan maiden ministerit tapasivat komissaari Martin Bangemannin ja teollisuuden sekä tutkimuslaitosten ja unionin rahoituslaitosten edustajat Prahassa syyskuussa 1996. Tilaisuus antoi mahdollisuuden tietojen vaihtoon ja keskusteluun 25 tietoyhteiskunnan eri näkökohdista mukaan ja havainnollisten esitysten sekä kokeellisten hankkeiden toteuttaminen. Näistä hankkeista keskusteltiin edelleen lokakuun 8 päivänä EU:n "teollisuus"neuvoston ja Keski- ja Itä- Euroopan maiden ministerien välisessä "rakennekeskustelussa", silloin perustettiin neljä työryhmää. lukien strategioiden muotoilu, B. VÄLIMEREN ALUEEN MAAT Sähköverkostojen yhteenliittäminen Välimeren alueen maita ei ole liitetty UCPTE-verkostoon, mutta Espanjan ja Marokon liittämiseksi on vireillä hanke, ja Kreikan ja Turkin välisen yhteyden rakentamisen ensimmäinen vaihe on aloitettu. Maakaasuverkostojen yhteenliittäminen Tänä vuonna saatiin (melkein) valmiiksi kaasuputki, jolla kaasua viedään aluksi Algeriasta Marokon kautta Espanjaan ja Portugaliin ja myöhemmässä vaiheessa muihin unionin maihin. Tämä oli eräs Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa yksilöidyistä hankkeista. Työt ovat myös edistyneet hyvin toisen kaasuputken rakentamiseksi Tunisian kautta Algerian ja Italian välille. Euro-Välimeren energiafoorumi Euro-Välimeren energiakysymyksiä Barcelonassa joulukuussa 1995 pidetyn Euro-Välimeren konferenssin jatkona Italia järjesti puheenjohtajuuskaudellaan käsitelleen ministerikokouksen Triestessä 7-9 päivinä kesäkuuta 1996. Komission hyväksyi 3 päivänä huhtikuuta tiedonannon "Euro-Välimeren yhteistyöstä energia-alalla"11. Tässä asiakirjassa luonnostellaan ne toiminnan päälinjat, joita komissio aikoo noudattaa toteuttaessaan Barcelonan Euro-Välimeren konferenssin energiaa koskevia päätöksiä, ja tähdennetään yleiseurooppalaisten energiaverkostojen tärkeyttä yhtenä yhteistyön pääasiallisista alueista unionin ja Välimeren alueen maiden kesken. Triesten konferenssissa hyväksyttiin työohjelma ja sovittiin Euro-Välimeren energiafoorumin perustamisesta valvomaan sen toteuttamista. Euro-Välimeren tietoyhteiskuntafoorumi Puheenjohtajakaudellaan Italia järjesti myös Euro-Välimeren tietoyhteiskuntafoorumin Roomassa 30-31 päivinä toukokuuta 1996. Tähän konferenssiin tuli noin 300 huippuosanottajaa, ja se valmisteli perusteet yhteistyön lisäämiselle Välimeren molempien puolten kesken erityisesti infrastruktuurien ja normien alueilla. Liikenne Läntisen Välimeren alueen liikenneministerien kokousten (erityisesti Rabatissa 22 päivänä syyskuuta 1995 pidetyn toisen kokouksen) yhteydessä on keskusteltu unionin yleiseurooppalaisten liikenneverkostojen liittämisestä läntisen Välimeren alueen maihin. nKOM(96)149 26 Tähän mennessä on itäisen Välimeren alueella tehty vain valmistelevaa työtä, mutta Kyproksella järjestetään keväällä 1997 kokous, jossa käsitellään liikenteen yhdistämistä itäisen Välimeren alueella. Meriliikenne on ensiarvoisen tärkeä yhdistäessään Välimeren alueen maat unioniin, ja Kyproksella 14-16 päivinä lokakuuta järjestetty EU:n ja sen Välimeren alueen yhteistyökumppanien kokous selvitti, voitaisiinko toteuttaa monivuotinen, säännöllisin väliajoin tarkistettava Välimeren meriliikenteen työohjelma, johon kuuluu mahdollisesti yhteisön rahoitettaviksi sopivia, molempia osapuolia kiinnostavia hankkeita. Unioni on käynyt kahdenkeskisiä keskusteluja lokakuussa Maltan ja Kyproksen kanssa niiden osallistumisesta TEN:ään (yleiseurooppalaisiin verkostoihin). C. Muut maat Parhaillaan on vireillä tai suunnitteilla useita unionia ja Sveitsiä sekä unionia että Norjaa yhdistäviä sähkö- ja maakaasuhankkeita (ks. tarkempia tietoja liitteestä I). Komission asianomaiset yksiköt julistivat heinäkuussa 1996 avoimen tarjouskilpailun Euroopan ja Aasian välisiä maantieliikennereittejä vertailevasta tutkimuksesta (ennen ASEM:ia tehdyn riippumattoman aloitteen pohjalta). Työn on määrä alkaa maaliskuussa 1997, ja loppukertomuksen on valmistuttava syyskuussa 1997. 7. POLITIIKAN JA SÄÄNTELYN ONGELMAT A. ENERGIA Useissa sähköalan ensisijaisissa hankkeissa törmätään edelleen hallinnollisiin vaikeuksiin, jotka johtuvat yleensä rakennuslupien myöntämisen viivästymisistä. Viivästykset johtuvat yleensä paikallisten ympäristönsuojeluelinten vastustuksesta, joka heijastuu paikallisiin ja jossain määrin kansallisiin hallintoihin. Tämä koskee erityisesti sähköverkkojen keskinäistä liittämistä Ranskan ja Italian välillä, Ranskan ja Espanjan välillä (Ranskan viranomaiset ilmoittivat 1 päivänä helmikuuta yksipuolisesti hylkäävänsä suunnitellun reitin ja etsivänsä toista), Italian ja Kreikan välillä (kunnat vastustivat suunniteltua reittiä) ja vähäisemmässä määrin Espanjan ja Portugalin välillä. B. TELEVIESTINTÄ Televiestintäalalla käsite "infrastruktuuri" käsittää kolme verkon kerrosta: kantava fyysinen infrastruktuuri, yleiset palvelut ja sovellukset. Tällä alalla pullonkaula on lähinnä kansalaisten ja pk-yritysten sosioekonomisia tarpeita vastaavien sovellusten ja palvelujen saatavuus. Alan yksityistä yritteliäisyyttä saattaa heikentää sovelluksen tai palvelun 27 innovatiivisesta luonteesta ja vaikeista organisaatiovaatimuksista johtuva lyhyen aikavälin taloudellisen kannattavuuden epävarmuus. Unionin osallistumisella vähennetään näiden epävarmuustekijöiden luomaa taloudellista riskiä, ja sen turvin yhteistä etua koskeva hyödyllinen sovellus tai palvelu voidaan ottaa käyttöön Euroopan laajuisesti julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeen avulla. C. LIIKENNE tavoitteet erityishankkeissa aiheuttavat joskus Jäsenvaltioiden erilaiset ensisijaiset viivästymistä valmisteluvaiheessa. Sen vuoksi vaikuttaa olennaisen tärkeältä korostaa entisestään unionin TEN-liikennehankkeista saamaa etua (ja kehittää asianmukaisia menetelmiä tämän edun mittaamiseksi). Jäsenvaltioiden olisikin otettava huomioon unionin tavoitteitaan tasolla päätetyt eurooppalaisten tavoitteiden mukaisiksi. Unionin rahoitustuella olisi edistettävä tätä tavoitetta. ja mukauttaa kansallisia ensisijaisia suuntaviivat Sääntelyä ei tietyissä tapauksissa voida ehkä mukauttaa riittävästi yleistä etua koskevien liikenteen suurten infrastruktuurihankkeiden erityistarpeisiin, tai olemassa olevien määräysten soveltaminen edellyttää etukäteisselvityksiä. Julkisen ja yksityisen alan liikenteen yhteistyöhankkeiden kehittämisessä on havaittu ongelmia erityisesti hinnoittelussa, julkisissa hankinnoissa ja eurooppalaisessa yhtiöjärjestyksessä. Julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden korkean tason ryhmä analysoi näitä ongelmia, mutta tässä vaiheessa on vielä mahdotonta tehdä päätelmiä. Kilpailusääntöjen osalta komissio on hyväksynyt suuntaviivat TEN-verkkoja koskevassa vuoden 1995 kertomuksessaan erityisesti menettelyjen nopeuttamiseksi. Kun erityissopimuksesta on ilmoitettu ja kaikki osapuolet ovat olleet yhteydessä komissioon, komissio tekee lopullisen päätöksen kuuden kuukauden kuluessa. 8. E U R O O P AN L A A J U I S ET V E R K OT T Y Ö L L I S T Ä J I NÄ A. LUOTTAMUSSOPIMUS (TEN-verkkojen) laajuisten verkkojen Puheenjohtaja Santer painotti 5. kesäkuuta julkistamassaan "luottamussopimuksessa" sitä, että Euroopan sekä 14 erityishankkeen rakentamisella voisi olla merkittävä työpaikkoja välittömästi ja välillisesti luova vaikutus (luottamussopimus kattaa luonnollisesti paljon TEN-verkkoja laajemman alueen). Tässä näkyivät perustamissopimuksen XII osastoon sisältyvät ajatukset sekä komission vuonna 1993 antamassaan valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä esittämät seikat. TEN-verkoilla on välittömien energia-, televiestintä- ja liikennealalle (sekä ympäristöalalle) koituvien hyötyjen lisäksi laajempaakin myönteistä sisämarkkinoitten vaikutusta yhteiskunnalliseen toteuttamiseen sekä kasvuun, kilpailukykyyn ja työllisyyteen. taloudelliseen yhtenäisyyteen, toteuttamisella ja B. EUROOPAN PARLAMENTILLE ANNETTAVA KERTOMUS 28 Euroopan parlamentti pyysi päätöslauselmassaan vuoden 1997 talousarviosta, josta äänestettiin parlamentin Brysselissä maaliskuussa pidetyn istunnon lopulla, komissiota toimittamaan sille kertomuksen TEN-verkkojen potentiaalista luoda työpaikkoja. Komissio suunnittelee antavansa ensimmäisen alustavan arvionsa sisältävän kertomuksen (Euroopan laajuisiin todennäköiset taloudelliset ja työllisyysvaikutukset) parlamentille marraskuussa. Kertomuksen yhteenveto on liitteessä X, ja sen pääkohdat on esitetty seuraavassa. liikenneverkkoihin tehtävien investointien - - - - - Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien 14 erityishankkeen toteuttamisella on hyvin myönteisiä taloudellisia vaikutuksia: BKT:n kokonaiskasvu ylittänee 560 miljardia ecua vuoteen 2030 mennessä. Sosioekonomisena tuottona tämä vastaa noin 11 %:ia. Toteuttamalla Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemät 14 erityishanketta voitaisiin luoda 700 000 henkilötyövuotta vastaava määrä uusia työpaikkoja ensimmäisten kymmenen vuoden aikana (1998-2007). Luomalla yhteisön suuntaviivoissa esitetyllä tavalla täysimittainen Euroopan laajuinen liikenneverkko lisättäisiin työllisyyttä noin 3 200 000 henkilötyövuoden verran. Varovaisiin olettamuksiin perustuvien arvioiden mukaan koko taloutta koskevina pitkäaikaisina työllisyysvaikutuksina syntyisi Essenissä määriteltyjen 14 hankkeen myötä 130 000-230 000 uutta työpaikkaa ja 594 000-1 030 000 uutta työpaikkaa, kun otetaan huomioon kaikki hankkeet, jotka liittyvät suuntaviivoihin työntekijät Euroopan suostuisivat siihen, että Euroopan laajuisiin verkkoihin tehdyistä investoinneista saatava lisätuottavuus käytettäisiin uusiin työpaikkoihin eikä korkeampiin reaalipalkkoihin, työpaikkoja voitaisiin luoda selvästi enemmän. Essenin 14 hanketta tuottaisivat vähintään 570 000 ja koko verkosto kaikkiaan 4 700 000 työpaikkaa. (T-TEN-verkot). Jos liikenneverkoista laajuisista On tärkeää huomata, että edellä mainitut arviot perustavat oletukseen, että talous ei kärsi merkittävästi ylikapasiteetista ja että siksi sijoitukset T-TEN-verkkoihin ovat lyhyellä aikavälillä omiaan työntämään tieltään eräitä vaihtoehtoisia sijoitushankkeita, jotka muuten toteutettaisiin. Euroopan unionin nykyinen alhaisine makrotaloudellinen korkokantoineen kuitenkin osoittaa, että käytettävissä näyttäisi olevan merkittävät varakapasiteetit. Näin ollen voidaankin olettaa, että poliittiset pyrkimykset nopeuttaa T-TEN-verkkojen toteuttamista tuottaisivat vieläkin enemmän uusia työpaikkoja kuin mitä arvioitiin tässä kertomuksessa käytettyjen konservatiivisten olettamusten perusteella. ympäristö korkeine työttömyyksineen ja Makrotalous- ja rakennepolitiikka ovat todennäköisten työllisyysvaikutusten kannalta erityisen tärkeitä. Tämä koskee varsinkin sellaista politiikkaa, joka vaikuttaa tavara-, pääoma- ja työmarkkinoitten toimintaan kilpailua tehostamalla, markkinoitten jäykkyyttä vähentämällä sekä rakenteellista mukautumista helpottamalla. liikenteen Investoinnit infrastruktuuriin eivät yksin ratkaise Euroopan työttömyysongelmaa, eikä T-TEN-verkkoja pidä arvioida ainoastaan niiden työllistämiskyvyn perusteella. Muitakin tärkeitä etuja on todennäköisesti luvassa. 29 Pääosastot XIII ja XVII tekivät samaan aikaan edellä mainittua rajatumpia tutkimuksia televiestintä-ja energia-alan Euroopan laajuisten verkkojen työllistämispotentiaalista. On tärkeää huomata, että näissä kahdessa tutkimuksessa käytettiin eri menetelmiä kuin Euroopan parlamentille annettavassa kertomuksessa, eikä niiden tuloksia voi siten verrata. ja selvittämään televiestintäinvestointien PO XIILn tutkimuksessa tarkastellaan useimpien niiden tutkimusten tuloksia, joissa on pyritty tietoyhteiskunnan kehittämisen työllisyysvaikutuksia. Tutkimuksissa on saatujen pirstaleisten kokonaiskuvien perusteella lisäksi arvioitu niitä todennäköisiä vaikutuksia, joita yhteisön toimien odotusten mukaan synnyttämillä 2 000 miljoonalla eculla olisi. PO XIILn tutkimuksessa arvioidaan varsin optimististen oletusten perusteella, että mikäli kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevässä komission valkoisessa kirjassa mainitut 15 vuoden aikana (1993-2008) tehtävät 150 miljoonan ecun investoinnit tieto- ja viestintäteknologiaan toteutuvat, työpaikkojen lisäys olisi pitkällä aikavälillä 1,3 %. Kullakin yhteisön osallistumisen myötä tehdyllä miljoonan ecun TEN-investoinnilla luotaisiin ajan kuluessa 12 työpaikkaa. Toisaalta kansallisen tason tutkimukset osoittavat, että informaatioalan perusrakenteisiin tehdyllä kullakin 1 miljoonan ecun investoinnilla saadaan aikaan 2,5-37,5 työpaikkaa. Erään toisen, televiestintäalan vapauttamisen työllisyysvaikutuksia Euroopassa käsittelevän tuoreen tutkimuksen mukaan vapauttamisen ja teknologian leviämisen yhteisvaikutuksesta ja nimenomaan vaihtoehtoisiin perusrakenteisiin ja interaktiivisiin multimediasovelluksiin tehtävien perusrakenneinvestointien myötä voitaisiin erään käsityksen mukaan saada aikaan 900 000 työpaikkaa vuoteen 2005 mennessä. lukuihin on suhtauduttava äärimmäisen Kertomuksessa korostetaan, että kyseisiin varovaisesti, sillä ne perustuvat eri maiden suorittamiin arvioihin, joihin taas liittyy huomattavia menetelmällisiä ja käytännön vaikeuksia ja epävarmuuksia. Huomattavia ongelmia kohdataan erityisesti, kun pyritään arvioimaan televiestinnän infrastruktuuriin tehtävien investointien kerrannaisvaikutuksia, nämä kun voivat ulottua miltei mille talouden sektorille hyvänsä. tarkasti Lyhytaikaista työllistämistä koskevat käytettävissä olevat luvut osoittavat PO XVILn tutkimuksen mukaan, että tutkimukseen sisältyvän sähköverkko-otoksen voidaan rakentamisvaiheen aikana odottaa tuottavan noin 20 000 henkilötyövuotta (vastaava investointi 1 300 miljoonaa ecua) ja kaasuverkko-otoksen vastaavasti noin 15 000 henkilötyövuotta (investointi 2 600 miljoonaa ecua). Kun hankkeitten väliset (pienet) erot otetaan huomioon ja tehdään toimitettujen lukujen epätarkkuuden edellyttämät tarkistukset, päädytään karkeisiin arvioihin, joiden mukaan sähköverkkoihin tehdyt (todelliset tunnetut) kaikkiaan 4 000 miljoonan ecun investoinnit tuottavat 65 000 henkilötyövuotta ja tunnetut) 11 500 miljoonan ecun (todelliset vastaavasti kaasuverkkoihin kokonaisinvestoinnit 100 000 henkilötyövuotta on jaettava koko energia-alan Euroopan laajuisen verkon rakentamisen ajalle (vuosittain keskimäärin 10 000-20 000 henkilötyövuotta 5-10 vuoden ajan). henkilötyövuotta. Ennustetut yhteensä 35 000 tehdyt 30 9. MUU YHTEISÖN POLITIIKKA, JOHON EUROOPAN LAAJUISET VERKOT LIITTYVÄT A. Eurooppalaisen yhtiön perussääntö Komission näkemyksen mukaan olisi perustettava - ainakin väliaikaisesti toimivia - "hankeviranomaisia", jotka vastaisivat laajojen infrastruktuurihankkeitten organisoinnista ja toteuttamisesta. Tällaisten viranomaisten kehittäminen helpottuisi, jos niillä olisi eurooppalaisen yhtiön asema, jolloin ne voisivat rakennusvaiheen alettua muuttua voittoa tuottaviksi yksiköiksi. Unionin tasolla ei tällä hetkellä ole käytettävissä sopivaa oikeuskeinoa, mikä suotta lisää hankkeitten kustannuksia ja haittaa kehitystä. Komission Firenzessä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle toimittamassa "luottamussopimuksessa" korostettiin tarvetta siitä, että neuvosto hyväksyy eurooppalaisen yhtiön perussäännön mahdollisimman pikaisesti. Koska perussäännön osalta ei ole edistytty, komissio tutkii mahdollisuutta tehdä ehdotus rajatuksi eurooppalaisen yhteisön perussäännöksi, joka olisi laadittu erityisesti TEN-hankkeita silmällä pitäen. B. KILPAILUPOLITIIKKA Tilanteen kehittyminen edellisen kertomuksen antamisen jälkeen Vuoden 1996 aikana komissio pyrki tarjoamaan TEN-verkkojen rahoitusosapuolille kaikki tarvittavat tiedot kilpailusäännöistä, joiden perusteella osapuolilla voisi olla oikeus tiettyihin vapautuksiin. Kuten Euroopan laajuisten verkkojen vuosikertomuksessa vuodelta 1995 ilmoitettiin, komissio perusti täyden palvelun pisteen (telekopio +32 2 295 '6504) antamaan hankkeitten vastuuhenkilöille ja muille osapuolille neuvoja kilpailupolitiikkaa ja julkisia hankintoja koskevasta unionin lainsäädännöstä. Tiedonpyyntöjä oli vähän. Saatuihin pyyntöihin vastattiin ripeästi ja kysyjän kannalta tyydyttävästi. C. JULKISET HANKINNAT Jotta hankkeissa vältettäisiin sellaiset viiveet, jotka johtuvat unionin julkisia hankintoja koskevaan säännöstöön liittyvistä väärinkäsityksistä, komissio suositteli TEN-verkkojen vuoden 1995 vuosikertomuksessa lisäksi, että kaikkien 14 erityishankkeen vastuuhenkilöt ottaisivat ennen tarjousasiakirjojen julkistamista yhteyden komissioon. Komissio perusti täyden palvelun pisteen (telekopio +32 2 295 6504) liittyvien kyselyjen suuntaamiseksi. Kyselyjen määrä oli vuonna 1996 pieni. tähän Tulevien kuukausien kuluessa julkaistaan vihreä kirja julkisista hankinnoista EU:ssa, jotta kaikille kiinnostuneille osapuolille voidaan antaa tietoja julkisiin hankintoihin liittyvien unionin määräysten julkiselle ja yksityiselle alalle tarjoamista yhteistyömahdollisuuksista sekä mahdollisuus ilmaista hankkeisiin liittyvät tarpeensa ja keskustella niistä. D. TÄYDENTÄVYYS RAKENNEPOLITIIKAN SUHTEEN 31 Kuten 4. luvun taulukon 1 luvut osoittavat, unionin Euroopan laajuisiin verkkoihin osoittamasta rahoituksista selvästi suurin osa tulee rakennerahastoista. Sen vuoksi jäsenvaltioiden onkin tärkeää varmistaa, että yhtäältä niiden liikenne-, energia- ja televiestintäasioista vastaavissa ministeriöissä tuen kanavoimisesta vastaavien kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason hallintoelinten eri tasoilla toimintaa koordinoidaan keskeytyksettä sekä sisäisesti että yhteistyössä muiden kanssa. Käytännössä tämä merkitsee sitä, että niiden virkamiesten, joiden päävastuuala on alueellinen kehitys, on riittävän hyvin tunnettava unionin TEN-politiikka ja että heidät on pidettävä sen suhteen ajan tasalla. rakennerahaston toisaalta ja E. LIIKENNEPOLITIIKKA Komissio teki kuluneiden kahdentoista kuukauden aikana kaksi liikenteen hinnoitteluun liittyvää ehdotusta, jota ovat suoraan yhteydessä Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseen julkisten ja yksityisten osapuolten yhteistyön (PPP) kautta sekä tasapuolisen kilpailun varmistamiseen eri liikennemuotojen osalta. Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua -nimisessä vihreässä kirjassaan14 komissio käsittelee eräässä luvussa kysymystä infrastruktuurikustannuksista ja ruuhkautumisesta ja esittää siinä yhteydessä tehokkaan takaisinsaantikeinona käyttömaksuja inrTastruktuurihinnoittelun merkitystä helpottamassa PPP-yhteistyön hyödyntämistä alalla. Toisen ehdotuksen12 tavoitteena on uudistaa direktiiviä 93/89/ETY siten, että yleistavoitteen mukaisen sisämarkkinoitten tieliikenteeseen liittyvän kehittämisen lisäksi takaisinsaanti liittyvien kustannusten varmistettaisiin infrastruktuurikustannukset ja ulkoiset kustannukset mukaan lukien. Maksujen suuruus voisi näin vaihdella vapaammin kustannusten mukaan, ja samalla päästäisiin lähemmäksi alueellisuuden periaatetta tienkäyttömaksuissa. kustannusten tehokkaampi tienkäyttöön korostaa sekä Komission kuluneiden 12 kuukauden aikana julkaisemat vihreät ja valkoiset kirjat - Kansalaisten verkko13, Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua14 sekä Euroopan rautateiden elävöittäminen15 - ovat laaja-alaisesti edesauttaneet olojen kehittämistä Euroopan laajuisten verkkojen kannalta suotuisammiksi. F. YMPÄRISTÖ Edellä mainitut vihreät ja valkoiset kirjat ovat lisäksi auttaneet lisäämään tietoisuutta tarpeesta varmistaa, että TEN-verkkoja kehitetään unionin ympäristönsuojelua ja kestävää kehitystä koskevan politiikan mukaisesti. Komissio on useasti ilmaissut aikeensa tehdä lisätutkimuksia Euroopan laajuisen liikenneverkon ympäristövaikutuksista. Euroopan parlamentin ja neuvoston 23. heinäkuuta tekemässä päätöksessä yhteisön suuntaviivoista liikenteen TEN-verkon kehittämiseksi edellytetään, että komissio laatii menetelmiä koko verkon strategisten ympäristöarviointien samoin kuin kuljetuskäytäväarviointien tekemiseksi. Komissio ottaa tämän työn tulokset soveltuvin osin huomioon laatiessaan kertomusta suuntaviivojen tarkistamisesta. Kertomus on määrä julkaista 1. heinäkuuta KOM (96) 331, 24. heinäkuuta 1996. KOM (95) 601, 21. marraskuuta 1995. KOM (95) 691, 20. joulukuuta 1995. KOM (96) 421, 23. heinäkuuta 1996. 32 1999. Komission yksiköt ovat aloittaneet teknisen työn vastatakseen saamaansa toimeksiantoon. LIITE I: ENERGIA VERKKOJEN EDISTYMINEN VUONNA 1996 • Suuntaviivoissa esitetyt yhteistä etua koskevat hankkeet (päätös N:o 1254/96 EY, tehty 5 päivänä kesäkuuta 1996, EYVL N:o L 161) ja • Komission ehdotukset hankkeista, jotka olisi liitettävä suuntaviivoihin (KOM (96) 390, 24. 7. 1996). (kursivoitu) (Lyhyt esitys hankkeiden edistymisestä vuoden 1996 loppuun mennessä) SÄHKÖVERKKOHANKKEET HANKE EDISTYMINEN JA EU:N RAHOITUSTUKI ai YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Pohjois-Irlannin yhdistäminen Skotlantiin merenalaisella kaapelilla. * Magee-Coylton -saari a4 KREIKKA - ITALIA Kreikan verkon liittäminen merenalaisella kaapelilla italialaiseen verkkoon Luoteis-Kreikan ja Kaakkois-Italian kautta. * Ipiros-Puglia Hyväksymismenettelyt käynnissä, Arvioitu käyttöönotto: 1997. EU:n rahoitustuki Rakennerahastot: 81 miljoonaa ecua. Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 1994). Tutkimus on valmis mutta hyväksymismenettelyt ovat viivästyttäneet rakentamista, EU:n rahoitustuki REGEN: INTERREG: EIP-laina: 35 miljoonaa ecua 78,5 miljoonaa ecua 100 miljoonaa ecua a7 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Isle of Manin verkon liittäminen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan Alustavat toteutettavuustutkimukset meneillään. merenalaisella kaapelilla. Käyttöönotto syksyllä 1999. EU. n rahoitustuki TEN-budjettikohta: yhteisrahoitetut tutkimukset (arvioitavana) 33 bl SAKSA - TANSKA Saksan verkon (UCPTE) ja Tanskan itäisen verkon (NORDEL) liittäminen yhteen merenalaisella kaapelilla. ' Tämän hankkeen toiminta alkoi vuonna 1996. * Bjaeverskov-Bentwisch b4 RANSKA - BELGIA Maiden verkkojen välisen yhteyden valmistuminen Koillis- Ranskan ja Etelä-Belgian kautta. Hyväksymismenettelyt käynnissä. Käyttöönotto: 1999. * Moulaine-Aubange. bS RANSKA - SAKSA Maiden verkkojen välisten yhteyksien vahvistaminen. Hyväksymismenettelyt käynnissä. Käyttöönotto: 1999. b6 RANSKA - ITALIA Maiden verkkojen yhteydet Kaakkois-Ranskan ja Luoteis-Italian kautta. * Grand île-Piossasco b7 RANSKA - ESPANJA Maiden verkkojen maanpäällinen yhteys Lounais-Ranskan ja Pohjois-Espanjan kautta. * Cazaril-Aragon tai vaihtoehtoinen reitti/suunnitelma. b9 BELGIA - LUXEMBURG Maiden verkkojen välinen yhteys. * Aubange-Bertrange Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 1994). Hyväksymismenettelyt käynnissä. Töiden arvioitu alkamisajankohta: 1998. Käyttöönotto: 2000. EU:n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus vuonna 1995. Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 1994). Hanke on keskeytetty. 75 prosenttia Espanjan linjoista on rakennettu. Uusia linjoja koskevat toteutettavuustutkimukset käynnissä. EU:n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus vuonna 1995 [ja 1996]. Hyväksymismenettelyt käynnissä. Käyttöönotto: 2000. 34 blO ESPANJA - PORTUGALI Maiden välisten yhteyksien vahvistaminen ja valmistuminen Pohjois-Portugalin ja Luoteis-Espanjan alueiden kautta. Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 1994). * Aldeadavila-Douro International. * Meson-Lindoso Alustavat toteutettavuustutkimukset. Töiden arvioitu aloitusajankohta: 2002. Käyttöönotto: 2004. Toiminta alkoi joulukuussa 1995 pitemmän johdon kautta. Koko hanke aloitetaan vuoden 1997 alussa. EU:n rahoitustuki Rakennerahastot (Espanja) 3 milj. ecua EIP-laina: 26 miljoonaa ecua blO(a) ESPANJA - PORTUGALI Maiden välinen uusi yhteys Portugalin eteläosan ja Lounais- Espanjan kautta. Alustavat toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto: vuoden 2000 jälkeen. b ll SUOMI - RUOTSI Verkkojen liitäntöjen vahvistaminen Pohjanlahden pohjoispuolella. bl2 ITÄVALTA - ITALIA Pohjois-Italian ja Itävallan verkon välisten yhteyksien vahvistaminen. * Lienz-Cordignano. bl3 IRLANTI - YHDISTYNYT KUNINGAS KUNTA (POHJOIS-IRLANTI) Irlannin ja Pohjois-Ir lännin välisten yhteyksien vahvistaminen. Hankkeesta on tehty päätös. EU:n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus vuonna 1995 [ja 1996]. Hyväksymismenettelyt käynnissä, Käyttöönotto: 2002. EU:n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus vuonna 1995. Alustavat toteutettavuustutkimukset meneillään. EU. n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus (arvioitavana) b!4 ITÄVALTA - SAKSA Maiden välisten yhteyksien vahvistaminen. Käyttöönotto: vuoden 2000 jälkeen. 35 bl5 ALANKOMAAT- YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Kaakkois-Englannin ja Alankomaiden keskiosan verkkojen liittäminen merenalaisella kaapelilla. c2 TANSKA Maan läntisen verkon (UCPTE) ja itäisen verkon (NORDEL) liittäminen merenalaisella kaapelilla. Alustavat toteutettavuustutkimukset meneillään. EU. n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus (arvioitavana) Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 1994). Hankkeesta on tehty päätös. Parhaillaan keskustellaan hankkeen rahoittamisesta, Alkuperäistä käyttöönoton ajankohtaa (1997) on siirretty myöhäisemmäksi. c3 ALANKOMAAT Maan koillisalueen yhteyksien vahvistaminen. Rakenteilla. * Zvvolle-Meeden-Eemshaven. c4 RANSKA Maan koillisalueen yhteyksien vahvistaminen. Hyväksymismenettelyt käynnissä. Käyttöönotto: 1999. * Sierrentz-Mulbach. cS ITALIA Maan pohjoisosan itä-länsiakselin sekä pohjoinen-eteläakselin yhteyksien vahvistaminen ja kehittäminen. * 15 osahanketta. c5(a) ITALIA Eräitä osuuksia rakennetaan parhaillaan ja muiden hyväksymismenettely on kesken. Käyttöönotto: 2001 - 2004. EU:n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus vuonna 1995. Maan luoteisosan itä-länsiakselin sekä maan keskiosan pohjoinen-eteläakselin yhteyksien vahvistaminen ja kehittäminen. Käyttöönotto: 2000 - 2002. Toteutettavuustutkimukset käynnissä. EU. n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus (arvioitavana) 36 c6 ESPANJA Maan pohjoisosan alueiden sekä Välimeren akselin alueiden yhteyksien vahvistaminen ja kehittäminen. c7 PORTUGALI Pohjois-Espanjan ja maan keskiosan verkkojen yhteenkytkemiseksi tarvittavien yhteyksien vahvistaminen. * Recarei-Douro International Pego-Rio Maior II. c8 KREIKKA Pohjoisakseli: kaksi kolmesta osuudesta on rakenteilla, kolmannesta tehdään parhaillaan toteutettavuustutkimusta. Käyttöönotto tapahtuu 1996-2000. Välimeren akseli: etelän osuudet ovat rakenteilla ja arvioitu käyttöönoton ajankohta on 1997. Verkkojen liittämistä Ranskaan koskevasta osuudesta tehdään parhaillaan toteutettavuustutkimusta ja käyttöönotto arvioidaan vuodeksi 2004. EU:n rahoitustuki: EIP-laina (25,1 miljoonaa ecua) Pinarin ja Tajon välisen linjan rahoittamiseksi. TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus vuonna 1995 [ja vuonna 1996]. Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto: kesäkuu 2001. Hyväksymismenettelyt käynnissä. Käyttöönotto: syyskuu 1998. EU. n rahoitustuki: TEN-budjettikohta: Recarein ja Douron välistä kansainvälistä linjaa koskevien tutkimusten yhteisrahoitus vuonna 1995. Maan pohjoisosan itä-länsiakselin yhteyksien vahvistaminen. Alustavat toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto: 2000 - 2002. c9 IRLANTI Maan luoteisosan yhteyksien vahvistaminen. Toteutettavuustutkimukset meneillään. clO ESPANJA Maan koillis- ja länsiosan yhteyksien vahvistaminen ja kehittäminen, erityisesti yhteyksien liittämiseksi tuulivoimalla tuotetun sähkön tuotantoverkkoon. Alustavat toteutettavuustutkimukset meneillään, Toteutettavuustutkimukset ja arviot ympäristövaikutuksista vuonna 1997 ja 1998. EU. n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus (arvioitavana) 37 dl RUOTSI Sisäisten yhteyksien vahvistaminen ja kehittäminen. Toteutettavuustutkimus vuonna 1997. cl2 SAKSA Maan pohjoisosan yhteyksien kehittäminen. d2 SAKSA - PUOLA Maiden välisten yhteyksien vahvistaminen. Eräät osuudet ovat rakenteilla. Muut osuudet: hyväksymismenettelyt käynnissä. Koko hankkeen suunniteltu käyttöönotto: 1998. Hagenwerder (DE) - Mikulowa (POL): käyttöönotto: 1998. Neuenhagen - Vierraden (DE) - Krajnik (POL): käyttöönotto vuoden 2000 jälkeen. d3 SAKSA - NORJA Pohjois-Saksan (UCPTE) ja Etelä-Norjan (NORDEL) verkkojen liittäminen merenalaisella kaapelilla. Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto: 2003. d5 ITALIA - SVEITSI Pohjois-Italian ja Sveitsin välisten yhteyksien vahvistaminen. Rakenteilla. Käyttöönotto: 1997 tai 1998. * Gorlago-Robbia. d8 KREIKKA - BALKANIN MAA T Kreikan yhteyksien parantaminen Albaniaan, Bulgariaan ja entiseen Jugoslaviaan, sekä yhteyksien palauttaminen entiselleen entisen Jugoslavian pohjoisosaan ja UCPTE-verkkoon. Toteutettavuustutkimukset: meneillään. EU. n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus (arvioitavana) d9 KREIKKA - TURKKI Maiden väliset yhteydet Koillis-Kreikan kautta. * Thessaloniki-Hamitabat. dIO YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA - NORJA Osuus Thessalonikista (GR) Philippiin (GR): rakenteilla. Osuus Philippistä (GR) Hamitabatiin (TU): suunnitteilla. Koillis-lltä-Englannin ja Etelä-Norjan (NORDEL) välinen yhteys Alustavat toteutettavuustutkimukset valmiina, merenalaisella kaapelilla. Toteutettavuustutkimukset ja merenpohjatutkimus vuonna 1997 ja 1998. Käyttöönotto: 2004. EU: n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus (arvioitavana) 38 d ll ALANKOMAAT - NORJA Alankomaiden koillisosan (UCPTE) ja Etelä-Norjan (NORDEL) Hankkeesta on tehty päätös. välinen yhteys merenalaisella kaapelilla. Käyttöönotto: 2001. EU:n rahoitustuki : TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus [vuonna 1996]. dl3 ESPANJA - MAROKKO Etelä-Espanjan ja Marokon verkon välinen yhteys merenalaisella kaapelilla. * Pinar-Melloussa. Rakenteilla, Käyttöönotto: 1997. EU:n rahoitustuki: Tutkimukset yhteisrahoitetaan TEN-verkkojen vuoden 1995 talousarviosta. INTERREG: 12,5 miljoonaa ecua. dl4 ITÄMEREN REUNAVALTIOT: SAKSA - PUOLA - VENÄJÄ - VIRO - LATVIA - LIETTUA - RUOTSI - SUOMI - TANSKA - VALKO-VENÄJÄ Maiden verkkojen välisten yhteyksien vahvistaminen ja kehittäminen ilmajohtojen ja/tai merenalaisten kaapelien välityksellä. dlS RUOTSI-NORJA Maiden välisten yhteyksien vahvistaminen. (116 EU- VALKO-VENÄJÄ- VENÄJÄ- UKRAINA Alustavat toteutettavuustutkimukset. EU:n rahoitustuki : TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus vuonna 1995 [ja vuonna 1996]. Eräät osuudet ovat hyväksymismenettelyssä. Muista tehdään parhaillaan alustavia tai varsinaisia toteutettavuustutkimuksia. EU: n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus (arvioitavana) Laajennetun UCPTE-verkon ja kolmansien maiden verkkojen yhteyksien ja liitäntöjen kehittäminen Itä-Euroopassa, sekä aiemmin Itävallan ja Unkarin, Itävallan ja Tsekin tasavallan sekä PHARE-/TACIS-tuki liitäntöjen tutkimukselle Saksan ja Tsekin tasavallan välillä toimineiden HVDC- tasasuuntaaja-asemien uudelleensijoittaminen. TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus (arvioitavana) Joitakin teknisiä tutkimuksia on tehty/tehdään, EU. n rahoitustuki 39 MAAKAASUVERKKOHANKKEET HANKE EDISTYMINEN JA EU:N RAHOITUSTUKI Galicia: hankkeesta on tehty päätös. Käyttöönotto: kesäkuu 1998. Extremadura: rakenteilla. Käyttöönotto: kesäkuu 1998. Andalusia: rakenteilla. Käyttöönotto: 1997. Etelä-Valencia: rakenteilla. Käyttöönotto: syyskuu 1997. Murcia: rakenteilla. Käyttöönotto: syyskuu 1997. Cartagenan nesteytetyn maakaasun väliaseman laajennus : hanke suunnitteilla. Käyttöönotto: 2000. Galician nesteytetyn maakaasun väliasema: hanketta lykätty. EU:n rahoitustuki: INTERREG II: 80 miljoonaa ecua sidottu verkkojen liittämiseksi Portugaliin (Galician ja Andalucian ja Extremaduran kautta). Rakennerahastot: Valencia-Cartagena: 107 miljoonaa ecua arvioitavana. Huelvassa (Andalucia) sijaitsevan nesteytetyn maakaasun väliaseman parannus: 7 miljoonaa ecua sidottu. Läntinen putkisto (Castilla y Leôn, Extremadura ja Asturia): 95 miljoonaa ecua arvioitavana. Oviedo-Ribadeo (Astuvia): 10 miljoonaa ecua arvioitavana. Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 1994). Rakenteilla. Käyttöönotto: vuoden 1997 alussa EU: n rahoitustuki 82 REGEN: INTERREG II: 70 Rakennerahastot: Hankkeelle ja verkon yhteyksille Espanjaan on myönnetty EIP-laina (354 miljoonaa ecua) ja EHTY-laina (102 miljoonaa ecua) (katso hanke f6). 21 e4 ESPANJA Kaasuverkkojen rakentaminen Galician, Extremaduran, Andalusian, Etelä-Valencian ja Murcian alueille, sekä nesteytetyn maakaasun väliaseman rakentaminen Galiciaan. e5 PORTUGALI Kaasuverkon rakentaminen erityisesti Atlantin rannikkoalueelle. * Setubal-Braga. 40 HANKE EDISTYMINEN JA EU:N RAHOITUSTUKI eS(a) PORTUGALI Nesteytetyn maakaasun väliaseman rakentaminen Atlantin rannikolle. e6 KREIKKA Kaasuverkon perustaminen erityisesti Aigeianmeren rannikolle, sekä nesteytetyn maakaasun väliaseman ja varastointilaitoksen rakentaminen Attikaan. * Bulgaria-Ateena Nesteytetyn maakaasun väliasema Revithoussassa. n IRLANTI - YHDISTYNYT KUNINGAS-KUNTA (POHJOIS-IRLANTD Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan (Pohjois-Irlanti) kaasuverkkojen liittäminen toisiinsa. «2 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA -EUROOPAN MANNER Yhdistyneen kuningaskunnan kaasuverkkojen merenalainen liitäntä Euroopan mantereen verkkoon Belgian kautta. * Bacton-Zeebrtigge. O LUXEMBURG - SAKSA. Suunnitteluvaiheessa. , „. „ Toiminnan mahdollinen aloitusajankohta: 2002 Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 1994). Pohjoisen ja etelän välinen runkoputkisto: putkiston rakentamisen valmistuminen ja käyttöönotto: vuoden 1996 lopulla. korkeapainehaaraputket ja nesteytetyn maakaasun väliasema: rakenteilla. EU:n rahoitustuki REGEN: INTERREG II: 180 Rakennerahastot: EIP-laina: EHTY-laina: 300 87 262 83 (+ 97 pyydetty). TEN-budjettikohta: varastointilaitoksen rakentamista ja verkon laajentamista koskevan tutkimuksen yhteisrahoitus vuonna 1995. Kaasun käyttöönottoa Kreetalla koskevan tutkimuksen yhteisrahoitus [Vuonna 1996]. Alustavat toteutettavuustutkimukset. Mahdollinen käyttöönotto: 2000. EU:n rahoitustuki: TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus vuonna 1995. Rakennustyöt alkoivat lokakuussa 1996. Hyväksymismenettelyt käynnissä. Arvioitu käyttöönotto: lokakuu 1998. Yhteyden toteuttaminen kaasun hankkimiseksi Luxemburgiin Saksan verkoista. Alustavat toteutettavuustutkimukset. I 41 HANKE EDISTYMINEN JA EU:N RAHOITUSTUKI fS RANSKA - ESPANJA Maiden välisen siirtokapasiteetin vahvistaminen. Uusi linja: Toteutettavuustutkimukset käynnissä; käyttöönotto todennäköisesti vuonna 2001. Uusi kompressoriasema : hyväksymismenettelyjen ja töiden alkamisen on arvioitu tapahtuvan vuonna 1997; Käyttöönotto todennäköisesti vuonna 1999. 16 PORTUGALI - ESPANJA Kaasuputkien rakentaminen, jotta Portugaliin voidaan hankkia kaasua Etelä-Espanjasta ja jotta Galiciaan ja Asturiaan voidaan hankkia kaasua Portugalista. Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 1994). * Leiria-Cordoba Braga-Tuy-Oviedo. P RANSKA Yhteys Etelä-Espanjan kautta: rakenteilla Käyttöönotto: vuoden 1997 alussa. Yhteys Galiciaan: työt alkamassa. Käyttöönotto: vuoden 1997 lopulla. EU:n rahoitustuki 150 INTERREG: Portugalin rakennerahastot: 6 EIP- ja EHTY-lainat: (katso hanke e5). Maan lounais-ja eteläosan verkkojen liittäminen. Hyväksymismenettelyt käynnissä. Käyttöönotto heinäkuuhun 1997 mennessä. f8 ITÄVALTA - SAKSA Siirtokapasiteetin vahvistaminen Itävallan ja Baijerin välillä. Hyväksymismenettelyt käynnissä. Todennäköinen käyttöönotto: 1998. P ITÄVALTA - UNKARI Maiden välisten verkkojen yhteydet. Baumgarten (A) - Györ (H) -linja on valmistunut. Kaasutoimitukset aloitettiin lokakuussa 1996. Wiener Neustadt (A) - Sopron (H) -linjan toteutettavuustutkimus on käynnissä. flO ITÄVALTA - SLOVAKIA Yhteys Itävallasta maanalaiseen varastoon Slovakiassa. Rakenteilla. Todennäköinen käyttöönotto: 1997. 42 HANKE EDISTYMINEN JA EU:N RAHOITUSTUKI fll ITÄVALTA Itävallan Saksaan ja Italiaan yhdistävien kaasuputkistojen yhteydet. Hyväksymismenettelyt käynnissä. Töiden arvioidaan alkavan vuonna 1997. Käyttöönotto syksyyn 1998 mennessä. fl2 KREIKKA - ALBANIA Maiden verkkojen välinen yhteys. gl IRLANTI Maakaasuvarastojen rakentaminen kaasun hankkimiseksi Irlannin verkkoon. g3 RANSKA Länsi-Ranskassa sijaitsevan nesteytetyn maakaasun väliaseman kapasiteetin laajentaminen. Alustava tietojenkeruu käynnissä. EU. n rahoitustuki : TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus (arvioitavana) Alustavat toteutettavuustutkimukset. EU. n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus [vuonna 1996]. * nesteytetyn maakaasun väliasema Montoirissa. Alustavat toteutettavuustutkimukset. g4 ITALIA Uuden nesteytetyn maakaasun väliaseman rakentaminen hankinnan monipuolistamiseksi erityisesti sähköntuotantoa varten. Hyväksymismenettelyvaiheessa. Todennäköinen käyttöönotto: 2001. * Nesteytetyn maakaasun väliasema Montalto di Castrossa. g7 RANSKA Maanalaisen varastointikapasiteetin laajentaminen maan lounaisosassa. Hyväksymismenettelyt käynnissä. g8 ESPANJA Maan pohjois-eteläakselin maanalaisen varastointikapasiteetin kehittäminen. * varasto Huetessa varasto Nueva Carteyassa Toteutettavuustutkimukset. EU:n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus vuonna 1995 [ja vuonna 1996]. 43 HANKE EDISTYMINEN JA EU:N RAHOITUSTUKI g8(a) ESPANJA Välimeren akselin maanalaisen varastointikapasiteetin kehittäminen. g9 PORTUGALI Maanalaisen varastointilaitoksen rakentaminen. gll BELGIA Maan pohjoisosassa sijaitsevan maanalaisen varastointikapasiteetin laajentaminen. Toteutettavuustutkimukset käynnissä. Käyttöönotto: 1998 - 2005. EU. n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus (arvioitavana) Alustavat toteutettavuustutkimukset. EU:n rahoitustuki: Portugalin rakennerahastot : 52 miljoonaa ecua. * Varasto Loenhoutissa. Hankkeesta on tehty päätös. gl2 TANSKA Maanalaisen varastointikapasiteetin laajentaminen lisäämällä olemassa olevien varastojen kapasiteettia tai rakentamalla uusi varasto Saksan rajan läheisyyteen. g!3 ITÄVALTA Maanalaisen varastointikapasiteetin laajentaminen, ja kehittäminen. Toteutettavuustutkimus meneillään. Käyttöönotto: 2000. EU:n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus vuonna 1995 [ja vuonna 1996]. Puchkirchen: toteutettavuustutkimukset ja hyväksymismenettelyt käynnissä. Todennäköinen käyttöönotto vuonna 1999. Eurostorage Baumgarten: toteutettavuustutkimukset käynnissä. EU. n rahoitustuki TEN-budjettikohta: Eurostorage Baumgartenia koskevien tutkimusten yhteisrahoitus arvioitavana. hl NORJA- RANSKA Neljännen kaasuputken rakentaminen Norjan kaasulähteistä (Pohjanmeri) mannermaalle. Hyväksymismenettelyt käynnissä. Työt aloitetaan vuoden 1997 alussa. Käyttöönotto 1998. 44 HANKE EDISTYMINEN JA EU:N RAHOITUSTUKI hi NORJA - TANSKA - RUOTSI - SUOMI - VENÄJÄ - BALTIAN VALTIOT Maiden verkostojen välisten yhteyksien perustaminen ja kehittäminen integroidun kaasuverkon perustamiseksi. h4 ALGERIA - ESPANJA - PORTUGALI - RANSKA Uusien kaasuputkien rakentaminen, mikä mahdollistaa kaasun hankinnan Algeriasta Marokon kautta ensimmäisessä vaiheessa Espanjaan ja Portugaliin ja toisessa vaiheessa Ranskaan. Toteutettavuustutkimus meneillään, Töiden arvioidaan alkavan vuonna 1998 ja käyttöönotto 2002 - 2005 hankkeiden useiden vaiheiden osalta. EU. n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus (arvioitavana) Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 1994). I vaihe (Cordobaan asti): kaupallinen toiminta alkoi marraskuussa 1996. II vaihe (yhteys Ranskaan): alustavat toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto: vuoden 2000 jälkeen. EU:n rahoitustuki: EIP-lainat: 641 miljoonaa ecua Algeriasta Tarifaan rakennettaviin putkiin. Espanjan rakennerahastot: 99 miljoonaa ecua. h5 ALGERIA - TUNISIA - ITALIA Algeriasta Italiaan kulkevan Välimeren laajuisen kaasuputken siirtokapasiteetin lisääminen. Työt ovat edistyneet hyvin, Käyttöönotto: 1997. h6 VENÄJÄ - UKRAINA - EU Venäjältä pääasiallista siirtoreittiä pitkin Ukrainan, Slovakian ja Alustavat toteutettavuustutkimukset. Tsekin tasavallan kautta Euroopan unioniin suuntautuvan siirtokapasiteetin lisääminen. h7 VENÄJÄ - VALKO-VENÄJÄ - PUOLA - EU Toisen siirtoyhteyden rakentaminen Venäjältä Valko-Venäjän ja Puolan kautta Euroopan unioniin. h ll BULGARIA - KREIKKA Kaasunsiirtoverkon parannustyöt Bulgariassa, jotta voidaan varmistaa kaasun hankinta Venäjältä Kreikan uuteen kaasuverkkoon. 45 Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 1994). Osuus Puolassa: rakenteilla (ensimmäinen vaihe, Oder-joen ylitys mukaan lukien, on valmistunut). Osuudet Saksassa : hyväksymismenettelyt käynnissä/päättyneet, eräät osuudet rakenteilla. Ensimmäinen vaihe: rakennustyöt lähes valmiita. Yhteys hankkeeseen e6. EU:n rahoitustuki PHARE (Interreg): 4 miljoonaa ecua. HANKE EDISTYMINEN JA EU:N RAHOITUSTUKI hl2 BELGIA- SAKSA Belgian ja Saksan verkkojen kaasuputkien yhdistäminen. * Bemeau-Eynatten -yhteys mukaan lukien. Hyväksymismenettelyt käynnissä. Käyttöönotto: 1998. hl3 SAKSA - TEEKIN TASAVALTA - ITÄVALTA - ITALIA Yhdysputkijärjestelmän rakentaminen Saksan, Teekin tasavallan, Itävallan ja Italian verkkojen välille. hl4 VENÄJÄ- UKRAINA - SLOVAKIA - UNKARI- SLOVENIA- ITALIA Uuden kaasuputken rakentaminen Venäjältä Italiaan. Ensimmäinen vaihe (20 km Mauerkirchenistä (A) Burghauseniin (DE) on juuri valmistunut. Muista vaiheista tehdään parhaillaan toteutettavuustutkimussuunnitelmia. Käyttöönotto vuosien 1996 ja 2001 välillä. EU: n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus (arvioitavana) Ensimmäinen vaihe: ympäristöä koskevat ja tekniset toteutettavuustutkimukset ovat käynnissä. Töiden arvioidaan alkavan vuonna 1997 ja arvioitu käyttöönottoajankohta on 1999/2000. Toinen vaihe: 2003-2005: useita mahdollisuuksia tutkitaan. EU. n rahoitustuki TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus (arvioitavana) Hankkeen erittely (komission päätös 96/537/EY, tehty 30 päivänä heinäkuuta 1996, EYVL N:o L 230). 46 LIITE II: LIIKENNEVERKOISSA SAAVUTETTU EDISTYMINEN VUONNA 1996 A. Neljätoista erityishanketta HANKE EDISTYMINEN VUONNA 1996 Suurten nopeuksien juna Pohjoinen-etelä Brennerin Itävallan puoleiseen osaan [Inn -joenlaakson osuus] perustettiin tammikuussa uusi yritys, joka on vastuussa rakennuslupaa edeltävästä valmisteluvaiheesta. Saksan, Itävallan ja Italian hallitusten sekä komission aloittamissa ja koko Munchen-Verona -yhteyttä koskevissa yksityiskohtaisissa teknisissä, rahoituksellisissa, oikeudellisissa ja taloudellisissa tutkimuksissa on edistytty huomattavasti, ja tutkimus saadaan päätökseen joulukuussa. Hankkeen pohjoisessa osassa (Berliini -Nurnberg) on aloitettu uudet rakennustyöt Leipzig-Erfurt ja Erfurt- Nurnberg -osuuksilla, ja työ on edennyt suunnitelmien mukaan Berliinin ja Leipzigin / Hallen (parannustyöt) välillä. Suurten nopeuksien juna Pariisi-Bryssel-Köln- Amsterdam-Lontoo Britannian hallitus antoi heinäkuussa London & Continental Railways -nimiselle yhteenliittymälle luvan rakentaa suuren nopeuden junayhteys Englannin kanaalitunnelin ja Lontoon välille. Saksan hallitus ja Deutsche Bahn AG tekivät vuoden alussa sijoitussopimuksen uuden suuren nopeuden junayhteyden rakentamiseksi Kölnin ja Frankfurtin välille. Työt reiteillä Bryssel-Lille sekä Bryssel- Alankomaiden raja edistyivät odotusten mukaisesti; Belgiassa tehtiin uusia rahoitusjärjestelyjä, joiden ansiosta voitaneen hankkia ainakin osa rahoituksesta. Alankomaissa tehtiin lopultakin sopimus Amsterdamin ja Belgian rajan välisestä reitistä. Suurten nopeuksien juna Etelä Figuerasin ja Perpignanin välinen kansainvälinen osuus: koeporaus 8 knr. n pituisen tunnelin kaivamiseksi aloitettiin syksyllä. Suurten nopeuksien juna Itä I Hanke julistettiin yleishyödylliseksi, I 47 Suurten nopeuksien juna Ranska-Italia Perustettiin hallitustenvälinen komitea tutkimaan, mikä olisi Montmelian ja Torinon välisen kansainvälisen osuuden rakentamisesta vastuussa olevan elimen mahdollinen oikeudellinen rakenne. Torino-Milano - ja Milano-Venetsia -osuuksien tapauksessa toimilupa, johon kuuluu osuuksien valmistelu, rakentaminen ja kunnossapito, annettiin TAV-yritykselle; valtio myönsi rahoitusta hankkeen tuottavuuden parantamiseksi; yksityisen rahoituksen osuutta on kuitenkin vielä lisättävä. Betuwen linjan oikeudellisissa kysymyksissä edistyttiin, vaikkakin ratkaisusta aiheutuu merkittäviä lisäkustannuksia, jotka on vielä katettava. Betuwen linja Kreikan moottoritiet Kreikan moottoriteiden tietyille osuuksille annettiin toimilupia: Rio-Antirio -kiinteä yhteys ja Ateenan ympärille rakennettava kehätie. Lissabonin ja Valladolidin välinen moottoritie Eurooppa-neuvoston Firenzen kokous otti kesäkuussa viralliseen käsittelyyn Portugalin ja Espanjan hallitusten ehdotuksen Essenin kokouksen luettelossa A olevan ensisijaisen hankkeen n:o 8 muuttamisesta niin, että Portugalin ja Espanjan välille sekä toisaalta niiden ja muun Euroopan välille rakennettaisiin multimodaalinen yhteys. Lokakuussa järjestettiin seminaari, jossa laajennettua hanketta analysoitiin. Komissio suhtautui myönteisesti Portugalin multimodaaliseen lähestymistapaan ja piti sitä Euroopan laajuisia verkkoja koskevissa suuntaviivoissa esitettyjen tavoitteiden mukaisena. Se myös vakuutti, että kaikki osahankkeet oli jo eritelty suuntaviivojen liitteissä I ja II. Cork-Dublin-Belfast- Larne-Stranraer Irlannin rautatiehanke saataneen päätökseen huomattavasti ennen arvioitua ajankohtaa koheesiorahastosta maksettujen merkittävien avustusten ansiosta. Malpensan lentokenttä Työt edistyvät aikataulun mukaisesti (koko hankkeen arvioidaan valmistuvan vuonna 2000). Italian liikenneministeriö on antanut säädöksen, jossa esitetään säännöt ilmaliikenteen siirtämiseksi Linatesta Malpensaan. Öresundin kiinteä yhteys Pohjolan kolmio Tunnelin ja sillan perustusten rakentaminen sekä liittymisteiden valmistelu on edistynyt hyvin. Merkittävä määrä rautatie- ja maantiehankkeita on rakenteilla; meriliikennettä ja -satamia koskevat tutkimukset ovat tekeillä. Maantieyhteys Irlanti/ Yhdistynyt kuningas- kunta/Benelux-maat Irlannin osuus IRL/UK/Benelux -maantiehankkeesta edistyy hyvin EAKR:n ja koheesiorahaston tukien ansiosta. 48 Atlantin rannikon päälinja Rahoitussuunnitelman viimeistelyä koskeva päätös tehtäneen lähiaikoina. B. MUUT HANKKEET HANKE EDISTYMINEN VUONNA 1996 Semmeringistä alkava tunneli Itävalta Suurten nopeuksien juna Berliini-Hannover Suurten nopeuksien juna Milano-Bologna-Firenze- Rooma-Napoli Esivalintaa koskeva tarjouskilpailu BOT (Build, Operate, Transfer) -toimiluvan myöntämistä varten 42 km:n pituisen osuuden rakentamiseksi Pontebbana-reitille (Wien-Tarvisio/Ljubljana), sekä 21 km:n pituisen Semmeringistä alkavan tunnelin rakentamiseksi saatiin päätökseen ja lopullinen tarjouskilpailu on alkanut; kilpailumenettely suunnitellaan saatavan päätökseen vuoden 1997 alussa. Koeporaus (jonka tarkoituksena on yhdistää huoltotunneli lopulliseen tunnelijärjestelmään) aloitettiin vuonna 1996. Järjestelyt on saatu päätökseen ja työt aloitettu 270 km:n pituisen yhteyden rakentamiseksi; se vähentää valmistuttuaan matkustusaikaa Berliinistä Hannoveriin lh 45min:iin. Milano-Bologna : suunnittelutyöt ovat käynnissä ja niiden arvioidaan valmistuvan vuonna 1997 (rakennusluvan myöntäminen). Bologna-Firenze : työt aloitettiin vuonna 1996. Rooma-Napoli : työt edistyvät. 49 LIITE III: LUETTELO SYYSKUUN 1995 TENFAC-KOKOUKSISTA JA JOULUKUUN 1996 VÄLILLÄ JÄRJESTETYISTÄ 1995 10. lokakuuta (aamu) laaja-alaiset kysymykset 10. lokakuuta (iltapäivä) televiestintä 11. lokakuuta 12. lokakuuta 9. marraskuuta energia liikenne energia 20. marraskuuta televiestintä 1996 26. maaliskuuta : laaja-alaiset kysymykset 8. toukokuuta liikenne 25. heinäkuuta : liikenne 13. syyskuuta : televiestintä 25. lokakuuta : energia 12. marraskuuta : laaja-alaiset kysymykset 50 LIITE IV: ASETUKSEN 2236/95 MUKAISESTI RAHOITETUT ENERGIAHANKKEET A. YHTEISÖN RAHOITUSTUKI VUONNA 1995 Tutkimuksen kirjausnumero Tutkittavien hankkeiden yksilöinti Yhteisön rahoitustuen enimmäism äärä Tukikelpoi sten tutkimus kustannus ten enimmäis määrä Yhteisön rahoitustuen prosentuaali nen osuus tukikelpoisis ta kustannuksi sta (tuhansina ecuina) (tuhansina ecuina) (prosenttein a) E2/95 (b11 )* SUOMI-RUOTSI 150 75 50 Sähkön siirtokapasiteetin lisääminen E5/95 (b11) RUOTSI-SUOMI 150 75 50 Sähkön siirtokapasiteetin lisääminen E6/95 (d14) RUOTSI-PUOLA 1600 800 Sähköverkkojen yhteen kytkentä E21-22/95 (d14) ITÄMEREN 5000 2500 REUNAVALTIOT Sähköverkkojen yhteenkytkentä E34/95 (d14) ITÄMEREN REUNAVALTIOT Huipputehon vaihto 395 150 E7/95 (c5) ITALIA Vado-Liguria-Morigallo Sähkölinja 274 137 E14/95 (c5) E15/95 (c5) ITALIA Santa Barbara-Tavamuzze Sähkölinja ITALIA Pietrafitta-Santa Barbara Sähkölinja 175 87. 5 200 100 50 E16/95 (c5) ITALIA Piedilagon pumppuvoimalaitos 1475 737,5 E11/95 (d6) ITALIA- ITÄVALTA Cordignato- Itävallan raja Sähkölinja 165 82,5 E19/95 (b6) ITALIA- RANSKA Piossasco-Mohcenisio sähkölinja 160 80 50 50 38 50 50 50 50 50 50 300 150 250 125 50 E23/95 (c6) E24/95 (c6) ESPANJA Kantabrian meri: Penagosin ja Gueftesin välinen sähkölinja ESPANJA Kantabrian meri: Gueftesin ja Itxason välinen sähkölinja 51 E25/95 (c6) ESPANJA Kantabrian meri : Soton ja Penagosin välinen sähkölinja E27/95 (b7) E28/95 (b7) ESPANJA-RANSKA Pirineon yhteenliittävä sähköasema sähkölinja ESPANJA-RANSKA Aragôn-Cazaril sähkölinja 180 90 50 280 140 50 400 200 50 E3/95 (d13) ESPANJA-MAROKKO 1275 637,5 50 E30/95 (c7) Uusi kaapelireitti sähköverkkojen yhteenkytkemiseksi PORTUGALI-ESPANJA Sähköverkkojen yhteenkytkennän vahvistaminen 634 317 50 G1/95 (f 1 ) IRLANTI-POH J. IRLANTI Maakaasun yhdysputki 300 150 G2/95 (g12) TANSKA 2975 1487,5 Toenderin maakaasuvarasto G3/95 ESPANJA (g8) (h4) Maanalainen maakaasuvarasto Nueva Carteyassa 1884 942 50 50 50 G4/95 (g8) G5/95 G6/95 (e6) (e6) ESPANJA Maanalainen maakaasuvarasto Huetessa KREIKKA Maanalainen maakaasuvarasto KREIKKA Maakaasun siirtojärjestelmän laajentaminen 2665 1332,5 50 2000 1000 1540 770 50 50 YHTEENSÄ 24427 12166 Sama viite kuin suuntaviivoissa (EYVL N:o C 216, 21. 8. 1995). 52 B. [luettelo vuodelle 1996 hyväksytyistä hankkeista] Tutkimuksen kirjausnumer 0 JÄSENVALTIO - YRITYS Hankkeen erittely* tutkimuksen aihe ja pääasiallinen tutkimusala E35/96 (c6) E38/96 (b7) E40/96 (dl4) ESPANJA - Red Eléctrica de Espana Sentmenatin ja Bescanon sekä Bescanon ja Line Vicin/Baixasin (Välimeren akseli) välisten sähköverkkojen yhteenkytkentä (400 KV). Molempien linjojen ympäristövaikutustutkimukset ja tekniset perustutkimukset. Toisen linjan taloudellinen ja tekninen toteutettavuustutkimus. ESPANJA - Red Eléctrica de Espafia Vaihtoehtoiset reitit Ranskan ja Espanjan sähköverkkojen yhteenkytkemiseksi Keski-Pyreneiden kautta. Taloudellista toteutettavuutta ja ympäristö- vaikutusta koskevat tutkimukset sekä tekniset perustutkimukset: Espanjan osuus. SUOMI - IVO Voimansiirto Oy Nykyisen HVDC -sähköverkkojen liitännän lisääntynyt käyttö (merenalainen kaapeli) Suomen ja Ruotsin välillä. Toteutettavuus- ja tekniset tutkimukset, mukaan lukien laboratoriokokeet: Suomen osuus. Yhteisön rahoitustuen enimmäismäärä Tukikelpoisten tutkimus kustannusten enimmäismää rä Yhteisön rahoitustuen prosentuaalin en osuus tukikelpoisist a kustannuksist a (tuhansina ecuina) (prosentteina) (tuhansina ecuina) 440 50 220 710 50 355 450 50 225 E46/96 (dl4) RUOTSI - Svenska Kraftnät 650 50 325 Nykyisen HVDC -sähköverkkojen liitännän lisääntynyt käyttö (merenalainen kaapeli) Suomen ja Ruotsin välillä. Toteutettavuus- ja tekniset tutkimukset, mukaan lukien laboratoriokokeet: Ruotsin osuus. E52/96 (dll) ALANKOMAAT - N. V. Samenwerkende elektriciteits-produktiebedrijven (Sep) Alankomaiden ja Norjan sähköverkkojen yhteenkytkentä (merenalainen kaapeli). Elektrodisuunnittelua koskevat tutkimukset sekä luotettavuuden ja käytettävyyden arviointi, mukaan lukien merenalaisia kaapeleita koskevat kokeet. SUOMI - Teollisuuden Voimansiirto Oy Sähkön siirtokapasiteetin lisääminen Etelä-Suomen ja Venäjän välillä (Pietarin alue). Alustavat tutkimukset, toteutettavuustutkimukset ja tekniset tutkimukset, mukaan lukien ympäristönäkökohtien seuranta. E55/96 (dl4) 3,00 0 50 1,50 0 480 50 240 53 Tutkimuksen kirjausnumer 0 JÄSENVALTIO - YRITYS Hankkeen erittely* tutkimuksen aihe ja pääasiallinen tutkimusala E62/96 (b7) E63/96 (dl4) G12/96 (g8) G13/96 (g8) G14/96 (g8) RANSKA - Electricité de France Vaihtoehtoiset reitit Ranskan ja Espanjan sähköverkkojen yhteenkytkemiseksi Keski-Pyreneiden kautta. Taloudellista toteutettavuutta ja ympäristö- vaikutusta koskevat tutkimukset sekä tekniset perustutkimukset: Ranskan osuus. SAKSA - PreussenElectra Idän ja lännen välinen sähkön suuretehosiirtojärjestelmä - Itämeren linja. Teknisten, taloudellisten, rahoituksellisten, oikeudellisten ja ympäristöön liittyvien näkökohtien tutkimus. ESPANJA - ENAGAS Maanalainen maakaasuvarasto Valle del Ebrossa (pohjoinen-etelä -akseli). Alustava seisminen tutkimus. ESPANJA - ENAGAS Maanalainen maakaasuvarasto Cuenca de Cantabriassa (pohjoinen-etelä -akseli). Alustava seisminen tutkimus. ESPANJA - ENAGAS Maanalainen maakaasuvarasto Brihuegassa (pohjoinen- etelä -akseli). Yhden koereiän kaivaminen. G15/96 (g8) ESPANJA - ENAGAS Maanalainen maakaasuvarasto Cerro Gordossa (pohjoinen-etelä -akseli). Alustava seisminen tutkimus. Yhteisön rahoitustuen enimmäismäärä Tukikelpoisten tutkimus kustannusten enimmäismää rä Yhteisön rahoitustuen prosentuaalin en osuus tukikelpoisist a kustannuksist a (tuhansina ecuina) (prosentteina) (tuhansina ecuina) 300 50 150 1,43 0 1,00 8 1,00 8 1,94 3 50 715 50 504 50 504 50 971,5 394 50 197 G16/96 (gl) IRLANTI - Marathon International Petroleum Inland Limited (MIPIL) 636 50 318 Maanalainen maakaasuvarasto "Kinsalen alueella". Toteutettavuustutkimukset ja tekniset tutkimukset. G17/96 (e6) KREIKKA - DEPA S. A. (Valtion G18/96 (gl2) kaasuyhtiö) Maakaasuverkon rakentaminen Kreetan saarelle, nesteytetyn maakaasun väliasema mukaan lukien. Toteutettavuus-, ympäristö- ja muut tutkimukset. TANSKA - Dansk Naturgas A/S Maanalaisen maakaasuvaraston laajentaminen Stenlillessä. Kolmiulotteinen seisminen tutkimus. 54 1,94 0 50 970 3,42 4 50 1,71 2 Tutkimuksen kirjausnumer 0 JÄSENVALTIO - YRITYS Hankkeen erittely* tutkimuksen aihe ja pääasiallinen tutkimusala Y H T E E N SÄ Yhteisön rahoitustuen enimmäismäärä Tukikelpoisten tutkimus kustannusten enimmäismää rä Yhteisön rahoitustuen prosentuaalin en osuus tukikelpoisist a kustannuksist a (tuhansina ecuina) (prosentteina) (tuhansina ecuina) 17,81 3 50 8,90 6,5 * Sama viite kuin suuntaviivoja koskevassa päätöksessä (EYVL N:o L 161, 29. 6. 1996) 55 LIITE V: ASETUKSEN 2236/95 MUKAISESTI RAHOITETUT TELEVIESTINTÄHANKKEET A. 1995 ISDN Viite Nimi TI1. 1 TL 1. 2 TI. 1. 3 TI. 1. 6 TI. 2. 1 TI. 2. 2 TI. 2. 3 TI. 2. 3 TI. 2. 3 TI. 2. 5 TI2. 5 TI. 2. 6 TI. 2. 6 TI. 2. 6 TI. 2. 6 TI. 2. 7 TI. 2. 7 TI. 2. 8 EU-rahoituksen enimmäis määrä (tuhansina ecuina) T y ö p ö y t ä- 740,150 v e r k k o i h in 491,100 E u r o - L a b el multimediatelekokous - p r o f i i l i t: E u r o - I S D N : s tä m u i h in siirtymisstrategiat Euro-ISDN -ilmoitustaulu Europalvelujen kehittäminen: Euro Green -linja, Eurokiosk Euro-ISDN varten kansanterveysverkkoa integroitua Euro-ISDN liikennetietokeskusten yhteenliittämistä varten Euroopan korkeakoulujen etäopetusverkko (I) Euroopan korkeakoulujen etäopetusverkko (II) Euroopan korkeakoulujen etäopetusverkko (III) Euro-ISDN etätyössä (I) Euro-ISDN etätyössä (II) Sähköinen kauppa pk-yritysten välillä Euro-ISDN -verkkoa käyttämällä (I) Sähköinen kauppa pk-yritysten välillä Euro-ISDN -verkkoa käyttämällä (II) Sähköinen kauppa pk-yritysten välillä Euro-ISDN -verkkoa käyttämällä (III) Sähköinen kauppa pk-yritysten välillä Euro-ISDN -verkkoa käyttämällä (IV) 208,250 320,500 750,000 1231,314 678,000 590,000 630,000 165,000 1029,000 264,898 984,250 764,450 485,462 Euro-ISDN :n välityksellä välinen etäopetus (I) Euro-ISDN:n välinen etäopetus (II) välityksellä tapahtuva alueiden 397,492 tapahtuva alueiden 488,400 Pk-yrityksille suunnatut Euro-ISDN:ää koskevat tiedotuskampanjat 1125,563 56 YHTEENSÄ 11 371,929 B. 1996 ISDN Viite Kirjain lyhenne Nimi EU-rahoituksen enimmäismäärä (tuhansina ecuina) 41. 02 61. 01 TELEPOLIS INFOCITIES Kaupunkien tietoverkko 71. 03 TEN-TREND 21. 03 PAIDEIA 31. 02 MOSAIC 51. 01 TAGIS 11. 03 MEDSALUS 51. 02 NOPROBLEMS 31. 01 DCC 51. 03 GTS Laskutus- ja selvityspohjainen kompensointijärjestelmää R e m o te T e l e w o r k i ng Enterprise Network -verkon kehittäminen P A I D E IA televiestintäverkoissa T EN - ja Menetelmät keinot v i r t u a a l i m u s e o i d en ja p e r u s t a m i s e k si ylläpitämiseksi laajuinen Euroopan pääsy yleisiin ISDN. ään perustuviin palveluihin Euro-ISDN ammatillisessa etäyhteistyössä; Välimeren a l u e en terveydenhoidon jakamiseksi v e r k ko osaamisen reliable proprietary Non electronic mail systems Yhteinen digitaalinen foorumi kulttuurisisältöä varten (Common digital platform for cultural content) Yleiset televiestintäpalvelut (Global Telecommunication Services) 61. 05 DYP Dynaaminen palveluhakemisto (Dynamic Yellow Pages) 5 000 1 530 2 948 495 918 1 700 513 1 573 1 680 440 1 304 YHTEENSÄ 18 101 57 LIITE VI: VUONNA 1996 RAHOITETUT IDA - TELEMAATTISET HANKKEET16 Yksikkö Hanke Kokonais talousarvio PO I SIGL - tuote-ja toimilupatietojen vaihto PO I yhteensä PO VI PO VI PO VI PO VI ANIMO - eläinten liikkuvuus PHYSAN - kasvien terveystarkastukset SHIFT - eläinlääkinnälliset tarkastukset FIS - IDES (Laaja-alaisten yleisten palvelujen alainen) PO VI yhteensä PO XV PO XV SIMAP - sähköiset julkiset hankinnat Laaja-alaiset toimet - Lainsäädännölliset, sopimukselliset toimet ja laadunvalvonta (Laaja- alaisten yleisten palvelujen alainen) PO XV yhteensä PO XXI VIES - alv-tietojen vaihtojärjestelmä PO XXI CCN/CSI (Laaja-alaisten yleisten palvelujen alainen) PO XXI EXCISE CONTROL PO XXI QUOTA PO XXI PO XXI SCENT CIS/FISCAL - Tullit ja välillinen verotus, maatalous TARIC - Tullit ja välillinen verotus, vienti kolmansiin maihin/tuonti kolmansista maista PO XXI EBTI - Euroopan sitova tariffitieto PO XXI TRANSIT - tavaraliikenne PO XXI yhteensä 850 000 850 000 150 000 940 000 200 000 0 1 290 000 800 000 300 000 1 100 000 2 100 000 35 000 20 000 300 000 1 000 000 850 000 850 000 400 000 5 555 000 16 Nämä luvut perustuvat talousarvioon, joka saadaan osoittamalla 6 miljoonaa ecua EDICOM- ohjelmaan ja olettamalla, että Euroopan parlamentti vapauttaa tällä hetkellä varauksessa olevat 7,5 miljoonaa ecua. Koska IDA. ta koskeva päätös lisäksi viivästyi, monet toimenpiteet siirrettiin vuodelta 1995 vuoteen 1996; niiden kokonaisarvo on 15,798 miljoonaa ecua. Näitä toimenpiteitä ei esitetä yllä olevassa taulukossa. TEN-verkkojen rahoitusta koskevaa asetusta ei sovelleta IDA- ohjelmaan. 58 Eurostat EDICOM - kaupan sähköinen tietojenvaihto Eurostat DSI S - tilastotietojen levittämispalvelut Eurostat EXTRACOM - ulkomaankauppatilastojen vaihto Eurostat SERT - yritystilastot Eurostat Laaja-alaiset toimet (Laaja-alaisten yleisten palvelujen alainen) Eurostat yhteensä Kaikki alat Laaja-alaiset yleiset palvelut, mukaan lukien oikeudelliset ja turvallisuusnäkökohdat Kaikki alat yhteensä Tietoteknii- kan osasto Laaja-alaisten toimien toteuttaminen ja tukeminen EY:n tasolla Tietotekniikan osasto yhteensä VIRASTO Euroopan lääkearviointivirasto VIRASTO Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus VIRASTO Käännöskeskus VIRASTO Euroopan ympäristökeskus VIRASTO RESMA - Tavaramerkit VIRASTOT yhteensä PO IV FOURCOM PO IV yhteensä PO V PO V PO V TESS (SOSENET) - sosiaaliturvan telematiikka EURES - työllisyystietokanta CARE - sairauksien torjunta ja valvonta PO V yhteensä PO X Kulttuuriesineiden laiton kauppa PO X yhteensä PO XIV FIDES - kalastusta koskeva tietojenvaihto PO XIV yhteensä ' PÄÄSIH- TEERISTÖ Virallisten asiakirjojen hallinta ja niistä tiedottaminen (Trilogi) PÄÄSIH- TEERISTÖ J REITOX - Huumausaineet ja niiden väärinkäyttö PÄÄSIHTEERISTÖ yhteensä 59 0 1 800 000 450 000 600 000 200 000 3 050 000 3 518 000 3 51^000 1 015 0Q0 1 015 000 0 225 000 0 0 0 225 000 400 000 400 000 700 000 lii 000 400 000 1 837 000 0 0 250 000 250 000 1 200 000 0 1 200 000 PO III/B/6 Tiedotus & markkinointi PO III/B/6 Yhteensovittaminen & tuki PO III/B/6 X. 400 -sähköpostijärjestelmän käyttöönotto PO III/B/6 Laaja-alaiset toimet - yleiset palvelut 260 000 200 000 150 000 0 PO III/B/6 Laaja-alaiset toimet - rakenteet. TESTA 3 100 000 PO III/B/6 Laaja-alaiset toimet - lainsäädännölliset, sopimukselliset kysymykset ja laadunvalvonta PO III/B/6 yhteensä Kaikki yhteensä 0 3 710 000 24 000 000 60 LIITE VII: ASETUKSEN 2236/95 MUKAISESTI RAHOITETUT LIIKENNEHANKKEET A. 1995 Turtua tttitktoftft/ttttkiMUkftftfl nm P/a ,17 Muotp10 TMW to I. TEN-ERITYISHANKKEET 1. Suurten nopeuksien junat/Yhdistetyt kuljetukset Berliini - Verona Brennerin reittiä koskevat tutkimukset Munchen - Verona yhteyden taloudellisen ja rahallisen kannattavuuden parantamiseksi Brennerin reittiä koskevat toteutettavuustutkimukset Brenneristä alkavaan tunneliin johtavien uusien liittymisteiden osalta (Italiassa) Brennerin reittiä koskevat suunnittelututkimukset: Inn-joen laakson osuus Brennerin reitti (hanke): Inn-joen laakson osuus, 3. ja 4. raideyhteyden rakentaminen Kufsteinin ja Baumkirchenin välille Berliini - Halle/Leipzig -rautatielinjan parantaminen Ensisijainen hanke N°1 yhteensä 2. Suurten nopeuksien junat - PBKAL TGV - PBKAL-Belgia (korkotuet) Tekniset ja suunnittelututkimukset - PBKAL-NL Kanaalin tunnelin rautatieyhteyttä koskeva toteutettavuustutkimus Ensisijainen hanke N"2 yhteensä 3. Suurten nopeuksien junat - etelä Tutkimus TGVstä välillä Madrid-Barcelona-Perpignan- Montpellier: osuus Madrid-Barcelona-Ranskan raja Tutkimus TGV:stä etelässä: rautatielinja Espanja- Ranskan Atlantin rannikko (Vitoria -Dax) Tutkimus TGV:stä etelässä: rautatielinja Languedoc-Roussillon 4. Suurten nopeuksien junat - itä Ensisijainen hanke N°3 yhteensä S S S P P P(IR) S S S S s R R R R R R R R R R R Ö. ÖÖÖ 1,730 0. 5ÖÖ 0. 5ÔÔ 24,900 54,450 20,000 6,000 17,000 45,ôùô 4,950 Ö. 5ÖÖ 0,500 5,050 EST European -suurten nopeuksien junia koskevat tekniset tutkimukset APS S R 22,000 Ensisijainen hanke N°4 yhteensä 5. Betuwen linja Betuwen linjaa koskevat tekniset ja suunnittelututkimukset Ensisijainen hanke N"5 yhteensä 6. Suurten nopeuksien junat /yhdistetyt kuljetukset Ranska - Italia Suurten nopeuksien junien/yhdistettyjen kuljetusten linjaa koskevat tutkimukset Torino-Milano-Verona-Venetsia Tutkimus kansainvälisestä Alpit ylittävästä yhteydestä Lyonin ja Torinon välillä Ensisijainen hanke N°6 yhteensä 7. Kreikan moottoritiet S S T R R R 22,dôô 7. ÖÖÖ ?,ôôô 10,170 6. ÖÖÖ 1è,17à P = hanke; S = tutkimus R = rautatie; C = yhdistetyt kuljetukset; M = maantiet; A = lentokentät; S = meriliikenne/satamat; T = liikenteen hallinta; V = alukset; G = Satelliitit. 19 miljoonaa ecua I 61 1,750 2. 5Û0 1. ÖÖÖ Ö. 75Ö e,ööö 1. 8ÖÖ 1,600 Tietutkimus "Makri - Aleksandropouliksen teollisuusalue" (EGNATIA) Malianlahden kiinteää yhteyttä koskevat tutkimukset (konsultointipalvelut tulevaa rakentamista varten - PATHE) Tietutkimus "Tempin laakson ulosmenotie - Skotinan liittymä" (PATHE) Tietutkimus "Girtoni - Tempin laakson sisääntulotie" (PATHE) Ensisijainen hanke N'7 yhteensä S S s s M M M M 10. Malpensan lentokenttä Malpensa 2000 11. Juutinrauman yhteys (rauta-/maantie) Tanska - Ruotsi Ensisijainen hanke N'10 yhteensä Juutinrauman kiinteään yhteyteen johtavia Tanskan liittymisteitä koskeva tutkimus Suunnittelu- ja ympäristötutkimukset sekä valvonta Juutinrauman kiinteää yhteyttä koskevat tutkimukset Ensisijainen hanke N°11 yhteensä 12. Pohjoinen kolmio Pohjoista kolmiota koskevat rahoitukselliset, sosiaalis taloudelliset ja ympäristölliset tutkimukset Suomessa Pohjoisen kolmion rautatieinfrastruktuuria koskevat tutkimukset Suomessa Pohjoisen kolmion tieosuutta koskevat tutkimukset Suomessa (E 18) Pohjoisen kolmion rautatieyhteyden rakentaminen ja parantaminen Suomessa Pohjoisen kolmion tieosuuksien (E 18) rakentaminen ja parantaminen Suomessa Suomen meriliikenteen infrastruktuurin parantamista koskeva tutkimus Suomen liikenteenhallintajärjesteimää koskeva tutkimus Euroopan laajuisella tieverkolla Tukholma-Malmö -rautatielinjan väliosuuksien parantamista/uudelleen järjestämistä koskeva toteutettavuus- tutkimus (suunnitteluvaihe) Göteborg-Mellerud-Komsjö -rautatielinjaa koskevat tutkimukset (kolmen väliosuuden parantaminen) Malmö-Göteborg -rautatielinjan parantaminen suurten nopeuksien junia varten, mukaan lukien raiteiden määrän kaksinkertaistaminen (hanke) Ensisijainen hanke N°12 yhteensä 13. Irlanti-UK-Benelux -tieyhteys Irlanti-UK-Benelux -tieyhteyttä koskevat tutkimukset Englannissa ja Pohjois-lrlannissa H(IR) A S S § S S P(IR) P(IR) S s s s p R/M 5,000 R/M 10,000 15,000 M,R,P 0,053 R M R M S TM R R R 1,260 1,920 0,680 0,965 0,210 0,454 0. 665W 0,555 5,200 11,050 s M 2,000 Ensisijainen hanke N°13 yhteensä 2. ÔÔÔ 14. Länsirannikon päälinja Länsirannikon päälinjan uudistamista koskeva toteutettavuus- tutkimus ja siihen liittyvä suunnittelutyö sekä yhteentoimivuuden ja intermodaalirahtikuljetusten vaikutusten tarkastelu S R 3,600 Ensisijainen hanke N°14 yhteensä 0,600 Suurten nopeuksien junien liikenteenohjaus- järjestelmää koskeva pilottihanke Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää koskeva toteutettavuustutkimus liikenneturvallisuuden ja rautatieliikenteen ohjauksen yhdenmukaistamiseksi Euroopan tasolla. Liikenteenohjausjärjestelmää koskeva hanke yhteensä ERITYISHANKKEET YHTEENSÄ II. LiikËNfEËN HALLINTA JA toùuT HArMËËf 1. Ilmaliikenteen hallinta Uusi North West monopuissitoisiovalvontatutka Tieto- ja tiedonsiirtolaitteet Tutkajärjestelmien korvaus/parantaminen S T,R 7,500 7,500 1Ô1,SÔÔ P P(IR) P(IR) T,A T,A T,A 0. 1SÔ 0,230 0,240 62 Shanwickin suurtaajuuslähettimien/-vastaanotinten korvaus Monopulssitoisiovalvontatutkan (MSSR) asentaminen Porto Santoon Monopulssitoisiovalvontatutkan (MSSR) asentaminen Portoon Tietoverkkojen parantaminen EUROCONTF^OL-standardien täyttämiseksi Lähetin- ja vastaanotinjärjestelmät Perinteisen toisiovalvontatutkan muuntaminen monopulssitutkaksi (MSSR) Tutka 2ÖÖÖ Tutkapeittävyyden parantaminen Pohjois-Euroopan automaattisen riippuvaisen valvonnan viestintäverkkoa (ADS-B) koskeva tutkimus Kokeiluvaiheessa olevaa S-moodi-asemaa koskeva tutkimus Ilmaliikenteen hallinta yhteensä 2. Tieliikenteen hallinta Liikenteen hallintakeskus Ludwigsburgissa Alankomaiden liikenteen hallintaa koskeva tutkimus Euroopan laajuisella tieverkolla Alankomaiden liikenteen hallinta Euroopan laajuisella tieverkolla Luxemburgin suuriruhtinaskunnan moottoritieverkon yhdistettyä valvonta- ja tiedotusjärjestelmää koskeva tutkimus Liikenteen valvontaan liittyvien Euroopan suuntaviivojen kansallista integroimista koskeva tutkimus Portugalin tieliikenteen valvonta- ja tiedotusjärjestelmää koskeva tutkimus Euroopan laajuisella tieverkolla RDS/TMC:n esittely Madridiin johtavilla liittymisteillä RDS/TMC -palvelun esittelyä koskeva tutkimus Madridin alueella Tutkimus RDS/TMC-palvelun täytäntöönpanemiseksi Euroopan laajuisen tieverkon Espanjan osuudella Euroopan laajuisella tieverkolla olevien liikennetiedotus- keskusten välistä Euroopan tietojenvaihtoverkkoa koskeva toteutettavuustutkimus Keski-Euroopan teiden telematiikkajärjestelmän yhdenmukaista täytäntöönpanoa koskeva tutkimus Etelä-Euroopan teiden telematiikkajärjestelmän täytäntöön panoa koskeva tutkimus Tutkimus kansallisen RDS/TMC-järjestelmän täytäntöönpanosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa Tutkimus liikenteen tiedotus- ja valvontakeskuksen perustamisesta Vallonian alueelle Tutkimus liikenteen telematiikkajärjestelmän täytäntöönpano- hankkeesta Flanderissa Palvelutasojen ja järjestelytoimenpiteiden yhdenmukaistamista koskeva tutkimus (tieliikenteen hallinta) Tutkimus tiemaksujen elektronista keruuta käsittelevän eurooppalaisen keskuksen perustamisesta (tieliikenteen hallinta) Espanjan liikennetiedotuskeskusten verkon loppuunsaattamista koskeva tutkimus Liikenteen hallintakeskusten verkon loppuunsaattaminen Tutkimus Euroopan laajuisen tieverkon RDSATMC- tietopalveluista Italiassa Kehittyneiden opastin- ja hallintajärjestelmien asentaminen Madridia ympäröivälle M-40 -moottorikehätielle Tutkimus kehittyneiden opastin ja hallintajärjestelmien asentamisesta M-40 -moottoritielle Kansallisen liikenteen hallintaa koskevan yleissuunnitelman täytäntöönpano Tutkimus Euroopan tasoisesta yhdenmukaistamisesta liikenteen RDS-TMC-tietopalvelujen täytäntöönpanoa varten Saksan RDS-TMC-palvelujen mukauttamista koskeva tutkimus Tieliikenteen hallinta yhteensä ' P P P P P(IR) P P P 5 5 P S P S s s p § s s s 5 s s S § S s p § P S p s s 63 T,A T,A T,A T,A T,A T,A T,A T,A T,A T,A T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M 0,330 0,310 0,300 ö,5öö 0,500 0,650 0,850 2,000 2,000 8,000 16,100 0,260 0,050 0,268 0,300 0,470 0,350 0,410 0,135 0,185 0,400 0,400 0,400 0,450 0,500 0,500 0,500 0,100 0,180 0,740 0,930 1,700 0,600 2,480 3,680 0,110 16. 0Ù6 3. Meriliikenteen hallinta Tutkimus alusten ilmoitus- ja tietojärjestelmästä Pohjanmerellä Alusten ilmoitus- ja tietojärjestelmä Pohjanmerellä (täytäntöönpano) Alusten ilmoitusjärjestelmää koskeva tutkimus 93/75/ETY Alusten ilmoitusjärjestelmä 93/75/ETY (täytäntöönpano) Alusten liikenteenhallinta- ja tietojärjestelmän (VTMIS) parantamista koskeva tutkimus Kreikassa Meriliikennepalvelun (VTS) parantaminen (Rotterdamin VTS- järjestelmän tarkistaminen) Satamien CROSS- ja VTS-järjestelmien parantaminen Euroopan laajuiseen VTMIS-verkkoon integroimiseksi Tutkatietojen käsittelyjärjestelmien ja CROSS-radioviestinnän hallinnon parantamista koskeva alustava tutkimus VTS-järjestelmän täytäntöönpano Messinansalmella (TRITON) TEDIM-järjestelmää (Itämeren telematiikkajärjestelmää) koskeva tutkimus Meriliikenteen hallinta yhteensä 4. GNSS Toteutettavuustutkimus merenkulku- ja paikannuspalveluiden tarjoamisesta käyttämällä INMARSAT Min navigointilähetinvastaanottimia GNSS yhteensä 5. Muut hankkeet Luxemburgin lentokentän moottorintestausjärjestelmä (hanke) Tutkimus Adrianmeren käytävän multimodaalijärjestelmästä Pohjoisen linjan uudistamista koskeva tutkimus Groningen-Leer -rautatielinjan parantaminen Milano-Ventimiglia -linjalla olevaa S. Lorenzo-pääteasema osuutta koskeva tutkimus (ensimmäinen vaihe) Alustavat suunnittelututkimukset Gottardiin (Milano - Chiasso) Fehmamsundin kiinteää yhteyttä koskeva toteutettavuus- tutkimus Fehmarnsundin kiinteää yhteyttä koskeva toteutettavuus- tutkimus rautatielinjan yhdistämisestä Muut hankkeet yhteensä LIIKENTEENHALLINTA JÀ MUUT HANKKEET YHTEENSÄ KAIKKI YHTEENSÄ B. 1996 S P S P S P S S P S T,V T. V T. V T. V T. V T,V T,V T,V T,V T,V 0,120 0,040 0,064 Ö. Ö38 0,400 0,450 0,205 0,415 1,001 0,530 3,263 S T,G 9,500 P S S P S S S S A R7M R R R R R/M R/M 0,500 0,790 1,000 1,640 1,500 2,000 2,600 2,000 2,000 13,530 58,491 240,000 Komissio hyväksyy hankeluettelon vuoden loppuun mennessä. Brenner: Inn-joen laakson osuutta koskevat tutkimukset Munchen-Verona -reitin oikeudelliset ja rahoitukselliset tutkimukset: AU. D. I; (AU koordinoi) Suurten nopeuksien junat pohjoinen-etelä: Berlin-Nùmberg-MUnchen- Verona; osuudetAmstadt-Erfurt ja Gröbers-Leipzig Brennerin reittiä koskevat toteutettavuustutkimukset Brenneristä alkavaan tunneliin johtavien uusien liittymisteiden osalta S S P S R R R R 8,5000 milj. ecua 1,5000 milj. ecua 15,5000 milj. ecua 1,5000 milj. ecua 2. Suurten nopeuksien junat - PBKAL Hanke N"1 yhteensä 27,0000 milj. ecua Suurten nopeuksien junat - PBKAL; Raunheim-Frankfurt -osuus Kanaalin tunnelin rautatieyhteyttä koskeva toteutettavuustutkimus P S Hanke N°2 yhteensä R R 20,0000 milj. ecua 25,0000 milj. ecua 45,0000 milj. ecua 3. SUURTEN NOPEUKSIEN JUNAT • ËTËLA Tutkimus suurten nopeuksien junista etelässä: Madrid-Vitoria-Dax, Y Vascan osuus S R 0,3235 milj. ecua 64 Tutkimus suurten nopeuksien junista etelässä: toteutettavuus- ja toimeenpanotutkimus Catayud-Riclan osalta; toimeenpanotutkimus Lleida-Barcelonan osalta ja Madrid-Zaragozan osalta Tutkimukset suurten nopeuksien junista etelässä - Languedoc- Roussillon:Perpignan-Espanjan raja Tutkimukset suurten nopeuksien junista etelässä - Languedoc- Roussillon: Montpellier-Perpignan 1,7265 milj. ecua 3,7800 milj. ecua 0,5200 milj. ecua 4. SUURTEN NOPEUKSIEN JUNAT - ITA Hanke N'3 yhteensä 6,3500 milj. ecua Suurten nopeuksien junat idässä: SaarbrQcken-Mannheim ja Kehl- Appenweier Suurten nopeuksien junat idässä - Yksityiskohtaista hankeluonnosta edeltävät tekniset tutkimukset 5,0000 milj. ecua 11,4000 milj. ecua 5. Betuwen linja Betuwen linjaa koskeva tutkimus 1996 6. Suurten nopeuksien junat/ yhdistetyt kuljetukset Ranska - Italia Hanke N°4 yhteensä 16,4000 milj. ecua Hanke N"5 yhteensä 10,0000 milj. ecua 10,0000 milj. ecua Suurten nopeuksien junia/yhdistettyjä kuljetuksia koskevat tutkimukset Lyon-Torino; Lyon-Montmélian Suurten nopeuksien junia/yhdistettyjä kuljetuksia koskevat tutkimukset Lyon-Torino; Montmélian-Torino Suurten nopeuksien junia koskevat tutkimukset Lyon-Trieste:osuus Torino-Milano-Verona-Venetsia-Trieste Tutkimus kansainvälisestä Alpit ylittävästä yhteydestä Lyonin ja Torinon välillä 4,0000 milj. ecua 8,8000 milj. ecua 22,0000 milj. ecua 2,0000 milj. ecua Hanke N°6 yhteensä 36,8000 milj. ecua 7. Kreikan moottoritiet PATHE:Elefsina -Stavros-Spatan lentokenttämoottoritie ja Imittosin läntinen kehämoottoritie Patraksen ohitustietä koskevat tutkimukset; tieyhteydet uuteen satamaan ja Patraksen kaupunkiin (tekn. tutkimukset-PATHE) Pääsy Via Egnatialle: tietutkimus "Siatista-Kristallopigi" Tutkimus tiemaksujen elektronisesta keräämisestä Kreikan maksullisilla moottoriteillä (PATHE / EGNATIA) "RT 7,9100 milj. ecua "M" 0,1000 milj. ecua 0,2500 milj. ecua 0,1500 milj. ecua 8. Lissabon-Valladolid Hanke N°7 yhteensä 8,4100 milj. ecua Tutkimukset tieosuudella Lissabon-Vilar Formoso Pohjoisen linjan uudistamistutkimukset Hanke N"8 yhteensä IvT 2,2500 milj. ecua 1,1000 milj. ecua 3,3500 milj- ecua 10. Malpensan lentokenttä Malpensan lentokenttä 2000 PW 2,0000 milj. ecua Hanke N"10 yhteensä 2,0000 milj. ecua 11. Juutinrauman yhteys (rauta-/maantie) Tanska - Ruotsi Juutinrauman kiinteä yhteys: kaikki työt Tanskan liittymistiet Juutinraumaan johtavan moottoritien liikenteen hallintaa koskevat tutkimukset Juutinraumaan johtavia Ruotsin liittymisteitä koskevat tutkimukset Hanke N"11 yhteensä 12. Pohjoinen kolmio "RM "RM "WJ "R7M 9,0000 milj. ecua 4,2000 milj. ecua 0,5000 milj. ecua 3,5000 milj. ecua 17,2000 milj. ecua Pohjoisen kolmion tieosuuksia (E18) koskevat tutkimukset Suomessa 1,2000 milj. ecua 65 E18-tien rakennus-ja parannustyöt (Suomi) P(IR) M 2,5000 milj. ecua Liikenteenhaflintajärjestelmien täytäntöönpano Euroopan laajuisella tieverkolla Suomessa Liikenteenhallintajärjestelmiä koskevat tutkimukset Euroopan laajuisella tieverkolla Pohjoisen kolmion rautateiden rakennus- ja parannustyöt Suomessa Pohjoisen kolmion rautateitä koskevat tutkimukset Suomessa Meriliikennepalvelun verkot Suomessa Suomen meriliikenteen infrastruktuurin kehittämistä koskevat tutkimukset Pohjoisen kolmion satamainfrastruktuurin kehittäminen Tutkimus Pohjoiseen kolmioon kuuluvasta Tukholman Arlandan lentokentästä (kiitorata) Toteutettavuustutkimus Mölndalin E6-tien parantamisesta ja tunneloimisesta (Pohjoinen kolmio) Södra-Stambanen -rautatielinjan parantamista koskeva toteutettavuustutkimus (Pohjoinen kolmio) Göteborg-Komsjo -rautatieosuuden parantamista koskeva toteutettavuustutkimus (Pohjoinen kolmio) Pohjoista kolmiota koskeva tutkimus: Trelleborgin intermodaalikuljetusten terminaali Pohjoista kolmiota koskeva tutkimus: Tukholman satama ja Norvikin kehittämishanke Pohjoista kolmiota koskeva tutkimus:Göteborgin lauttaterminaali Hanke N"12 yhteensä 13. Irlanti-UK-Benelux -tieyhteys Rajan ylittävää Newry-Dundalk -tieyhteyttä koskeva tutkimus Kolme englantilaista tutkimusta IRL-UK-Benelux -tieyhteydestä: sillan arviointi; A14-tiesuunnittelu; M6/M11:n kapasiteetti Tutkimus RÖADLlNK-verkosta - Reaaliaikainen liikennetiedotus Hanke N"13 yhteensä 14. Länsirannikon päälinja Länsirannikon päälinja - työt Länsirannikon päälinja - tutkimukset ERTMS Hanke N>14 yhteensä p s p S p S s s s s s s S s s s s p s M,T 0,2080 milj. ecua M,T 0,5000 milj. ecua R 5,0250 milj. ecua R VJ s p A M R R p p p 0,4750 milj. ecua 0,7000 milj. ecua 0,3070 milj. ecua 0,1850 milj. ecua 1,1250 milj. ecua 0,2870 milj. ecua 4,5030 milj. ecua 1,6500 milj. ecua 0,0500 milj. ecua 0,0850 milj. ecua 0,1750 milj. ecua 18,9750 milj. ecua M M MJ 0,3250 milj. ecua 1,7000 milj. ecua 0,3000 milj. ecua 2,3250 milj. ecua R R 4,8000 milj. ecua 2,4000 milj. ecua 7,2000 milj. ecua ERTMS-järjestelmää (Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä) koskeva toteutettavuustutkimus s JR 10,2250 milj. ecua ERTMS-hanke yhteensä Ensisijaiset hankkeet + ERTMS yhteensä 10,2250 milj. ecua 211,1550 milj. ecua II. Liikenteen hallinta ja muut hankkeet 1. Ilmaliikenteen hallinta Tutkajärjestelmien parantaminen ATN-järjestelmän (Aeronautical Telecommunications Network) koekäyttöä koskeva infrastruktuuri Saksassa SACTA - vaihe III ATN-järjestelmän koekäyttöä koskevaa infrastruktuuria käsittelevä tutkimus llmatilannenäytön (Air Situation Display) kehittämistä koskeva tutkimus 8. 33 KHZ VHF (ATM) -järjestelmän täytäntöönpanoon liittyviä teknisiä ja toiminnallisia ongelmia koskeva tutkimus ARTEMIS-järjestelmän asentamista koskeva tutkimus Kansallisen ilmaliikenteen tietoverkon käyttöönotto Automaattista riippuvaista valvontaa/lennonjohtajan ja ohjaajan välist 'oskeva tutkimus tietoliikennettä Tutkajärjestelm on tehostaminen ja korvaaminen p s p s s s s p É s p A,T A,T A,T A,T A,T AJ AJ A,T A,T AJ 0,7400 milj. ecua 3,8000 milj. ecua 1,0000 milj. ecua 5,4000 milj. ecua 3,1500 milj. ecua 0,1000 milj. ecua 1,3000 milj. ecua 0,5500 milj. ecua 0,1560 milj. ecua 0,8300 milj. ecua 66 Lissabonin uusi ilmatila- ja puheyhteyshaiiinta - U E I A L IS T' "•"" A,T 1,2000 milj. ecua ATN-järjestelmän täytäntöönpanoa koskeva toteutettavuustutkimus S A,T Ilmaliikenteen hallinnan hankkeet yhteensä 0,7450 milj. ecua 18,9710 milj. ecua 2. GNSS GNSS, vaihe 2, Braunschweigin tutkimuksia koskeva koeohjelma GNSS, vaihe 2, SATNAV-differentiaaliasema; tutkimus Frankfurt a. M. Satelliittinavigointiverkon täytäntöönpanoa koskeva toteutettavuus tutkimus Differentiaalisen GNSS-verkon asentaminen Alankomaihin S s s p GNSS-hankkeet yhteensä G,T G,T G,T G,T 0,7000 milj. ecua 0,5120 milj. ecua 9,5000 milj. ecua 0,0910 milj. ecua 10,8030 milj. ecua 3. Tieliikenteen hallinta Rajan ylittävän tien ohjausjärjestelmä Niirnberg - Praha / Linz - Prahan tutkimus Liikenteen hallintakeskusten verkon loppuun saattaminen Espanjassa Liikenteen hallintaa koskevan kansallisen yleissuunnitelman täytäntöönpano: toiminnalliset opastimet ja RDS-TMC Euroopan laajuisella tieverkolla Espanjassa Keski-Euroopan liikenteen hallintaa ja tietopalveluja koskeva tutkimus (CENTRICO) (B. NL. D. F) Keski-Euroopan liikenteen hallinnan ja tietopalvelujen täytäntöönpano (CENTRICO) (B. NL. D. F) Euroopan laajuisten tieverkkojen liikenteen hallintaa ja tietopalveluja koskeva tutkimus SERTI-alueella (D, F, 1, E) Euroopan laajuisten tieverkkojen liikenteen hallinnan ja tietopalvelujen täytäntöönpano SERTI-alueella (D, F, 1, E) Yhdenmukaistetun tieliikenteen hallinnan täytäntöönpanoa Pohjois- Euroopassa koskeva VIKING-tutkimus (D, DK, SW, SU) Kehittyneiden liikenteen telematiikkajärjestelmien hyödyntämisen yhdenmukaistamista ja vahvistamista koskeva CORVETTE-tutkimus Alppien alueella (D, A, 1) Tutkimus: ITS City Pioneers (Ertico) Liikenteen hallintaa koskevan kansallisen yleissuunnitelman täytäntöönpano (SDER) Euroopan laajuisen tieverkon RDS-TMC -tietopalvelujen esittely ja käyttöönotto Italian pohjoisosassa Tutkimus kansallisten RDS-TMC -palvelujen täytäntöönpanosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja yli kansallisten rajojen s p p s p s p s s s p p s MJ MJ MJ MJ M,T. MJ MJ MJ MJ MJ MJ MJ MJ 0,4500 milj. ecua 0,8550 milj. ecua 0,9000 milj. ecua 5,2855 milj. ecua 2,1610 milj. ecua 3,2825 milj. ecua 0,2205 milj. ecua 0,8750 milj. ecua 0,6000 milj. ecua 0,5000 milj. ecua 2,5000 milj. ecua 0,5000 milj. ecua 0,3000 milj. ecua 4. Meriliikenteen hallinta Tieliikenteen hallinnan hankkeet yhteensä 18,4295 milj. ecua Tutkimus liikenteen valvonnasta vuoteen 2005 (Ranska) Kanaalin meriliikennepalvelukeskusten tutkatietojen käsittelylaitteiston uusiminen Rotterdamin meriliikennepalveluiden tarkastaminen tutkimus alusten ilmoitusjärjestelmästä: NL koordinoi (NL, B, D, SF, E, F) Euroopan rannikon VHF DSC -infrastruktuuri GMDSS s p p s p Meriliikenteen hallinnan hankkeet yhteensä 5. Muut hankkeet Pontebbanan reitti: Semmeringistä alkava tunneli Seine - Schelde (Escaut) -sisävesireittiin perustuva yhdistettyjä kuljetuksia koskeva tutkimus Sosiaalis-taloudellinen tutkimus Gentin ja Temeuzenin satamiin pääsystä meritse Toteutettavuustutkimus - Wamowin alittava tunneli (Hansakaupunki Rostock) Nordlandkai Lyypekkiä koskeva toteutettavuustutkimus Suurten nopeuksien junia koskeva toteutettavuustutkimus: Kööpenhamina-Alborg-Rodby Alborgin itäsatama Arhusin sataman laajentamista koskeva ympäristöarviointi Tutkimus Välimeren alueen moottoritiestä: Nerja-Motril p s s s s s s s s 67 V,T VJ VJ VJ VJ R l P M P R p p M 0,0175 milj. ecua 0,1390 milj. ecua 0,7600 milj. ecua 0,4000 milj. ecua 0,1250 milj. ecua 1,4415 milj. ecua • 1,0000 milj. ecua 1,5000 milj. ecua 0,5000 milj. ecua 2,0000 milj. ecua 0,0500 milj. ecua 0,4000 milj. ecua 0,2500 milj. ecua 0,1000 milj. ecua 4,0000 milj. ecua Tutkimus Lleida-Barcelona -moottoritiestä: Cervera Tutkimus Madridin kehätiestä M50 Tutkimus Albacete-Murcia -moottoritiestä Toteutettavuustutkimus Valencian sataman laajentamisesta ja kehittämisestä EU:n tutkimus RADEF-järjesteimasta (Rpad Administration Exchange) (B koordinoi) Le Havren satama 2000 -tutkimukset saint Maion satamaa koskeva tutkimus Toteutettavuustutkimus Adrianmeren multimodaaliliikenteen käytävästä (3 tärkeintä satamaa: Igoumenitsa, Patras, Iraklion) Bolognan lentokenttä: 2 tutkimusta Tutkimukset MargheraanA/enetsian satama-alueelle johtavien teiden uudelleenjärjestelystä Luxemburgin lentokenttäterminaali Scandinavia LogNinkin laajentamista koskevat tutkimukset, Temeuzenin satama TEDIM-järjestelmää koskevat tutkimukset (Itämeren telematiikkajärjestelmä) Suurten läntisten linjojen nykyaikaistamistutkimukset - tiesuunnittelu Muut hankkeet yhteensä Liikenteen hallinta ja muut hankkeet yhteensä KAIKKI YHTEENSÄ 1,0000 milj. ecua 2,2500 milj. ecua 2,0000 milj. ecua ö,5000 milj. ecua •R 0,4150 milj. ecua 0,4000 milj. ecua 0,1000 milj. ecua 6,3400 milj. ecua 0,4000 milj. ecua 0,1400 milj. ecua 0,2500 milj. ecua 0,2250 milj. ecua T*7F 0,5000 milj ecua 0. 8000 Milj. ecua ™AiôômllJ:ecU* 68,7650 milj. ecua 280,0000 milj. ecua 68 U I TE V I E: K Y M M E N EN A L U E- JA K O H E E S I O R A H A S T O J EN V U O N NA 1 9 96 TUKEMAA PÄÄASIALLISTA HANKETTA A. ESSEN-ERITYISPROJEKTIT - KOHEESIORAHASTON RAHOITUS SITOUMUKSET JA TUKIHAKEMUKSET HANKE SITOUMUKSET 1993-1996 T U K EA HAETTU20 1993 1994 1995 1996 YH TEEN SÄ 93- 96 MIU MIU. MIU. ECUA ECUA ECUA MIU. ECUA MIU. ECUA MIU ECUA N:o 3 SUURTEN NOPEUKSIEN JUNA ETELÄ MADRID-BARCELONA-PERPIGNAN 8,02 0,00 0,00 0,00 8,02 337,04 MADRID-VlTORIA-DAX 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 HANKE N:o 3 YHTEENSÄ 8,02 0,00 0,00 0,00 8,02 337,04 N:o 7 KREIKAN MOOTTORITIET PATRAS-ATEENA-THESSALONIKI 45,35 13,06 0,00 0,00 58,41 354,07 VIA EONATIA 26,42 9,21 40,74 0,00 76,36 506,46 HANKE N :O 7 YHTEENSÄ 71,77 22,27 40,74 0,00 134,7 860,53 N:o 8 LISSABON-VALLADOLID -MOOTTORITIE PORTUGALIN OSUUS 23,82 28,80 0,00 0,00 52,62 ESPANJAN OSUUS 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 HANKE N :O 8 YHTEENSÄ 23,82 28,80 0,00 0,00 52,62 0,00 N:0 9 CORK-DTJBLIN-BELFAST-LARNE RAUTATIEYHTEYS RADANPARANNUSTYÖ 11,87 20,60 21,47 ' 0,00 53,94 0,00 N:o 13 IRLANTI/YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA/BENELUX N1/N7 TIEKÄYTÄVÄ IRLANNISSA 8,50 40,19 30,83 27,07 106,5 40,00 ERITYISHANKKEET 1 YHTEENSÄ 123,9 111,8 93,04 27,07 355,9 1237,56 20 JÄSENVALTION VIRANOMAISTEN SYYSKUUHUN 1996 MENNESSÄ HAKEMA TUKI KOHEESIORAHASTON MAKSAMAN TUEN KOKONAISMÄÄRÄN ENNAKOITUNA VUOTEEN 1999 ASTI). (SISÄLTÄÄ 69 B. l. ALUERAHASTO KAASU ENERGIA: Ë A K R IN TUKI (MILJ. ECUA) TUKIKEL POISET KUSTAN NUKSET (MILJ. ECUA) ESPANJA. $25,24 208,88 RAKENNERAHASTO: 325,24 128,88 KAUSI HUOM. "ESTRECHO GLBRALTAR- TARIFA-CÔRDOBA" CAMPO GIBRALTAR JA J É R EZ - V E R K KO INSTALACIONES G NL HUELVA KAASUPUTKI VALENCIA- CARTAGENA ( 1. VAIHE) INTERREG n B (YHTEYS PORTUGALIN KANSSA) KREIKKA. MAAKAASUN TUONTI KREIKKAAN21 VENÄJÄLTÄ JA ALGERIASTA, JOSTA: RAKENNERAHASTO 1994- 1999 INTERREG II B -ALOITE 224,52 89,91 94-97 23,00 9,20 94-97 18,20 7,28 94-96 59,52 22,49 94-96 200,00 80,00 94-99 12?$,4Ô $34,60 1275,40 534,60 825,40 450,00 354,60 94-99 180,00 94-99 PORTUGALI: 565,16 237,dd MAAKAASUVERKKO: INTERREG II B 348,16 140,00 94-99 RAKENNERAHASTO 217,00 97,00 94-99 YHblSTYNYT KUNINGASKUNTA: wmËÊmmMmmmmmï WSËÊÊÊÊÈ ||:;||||i|||||:;: | | | | | | | | | ; | | | | | | | ;' , |l||||l|||i|i|||| 21 MUKAAN LUKIEN ALHAISELLA PAINEELLA TOIMIVAT JAKELUJÄRJESTELMÄT KREIKASSA 70 Sähkö EAKR:n tuki (milj. ecua) - tukikelpoi set kustan nukset (milj. ecua) Kausi Huom. KREIKKA: REGEN-kaapeli ITALIA: REGEN INTERREG II B YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA: Rakennerahaston ala ohjelma - P. Irlanti - Skotlanti sähköyhteys- verkko mmmm Julkiset verkot 50,00 20,00 94-99 TbTTT 149,05 139,43 31,00 92-96 55,77 94-99 252,72 86,48 94-99 WM HUI Televiestintä: EAKR:n tuki (milj. ecua) tukikelpoi set kustan nukset (milj. ecua) Kausi Huom. KREIKKA: OP Telecom CCA II 322,00 173,00 94-99 Tiet Kuljetukset: EAKR:n tuki (milj. ecua) tukikelpoi set kustan nukset (milj. ecua) Kausi Huom. 71 N:o 94. 11. 09. 006 c(94)3043/3, 25/11/94 ESPANJA: O. P. Castilla y Leon, josta Moottoritie Lissabon- Valladolid PP8 13W 666,77 433,40 94-99 179,37 116,59 94-99 KREIKKA: U16,ôô PATHE (Patras-Korintti- Ateena-Thessaloniki) PP7 VIA EGNATIA PP7 600,00 352,00 94-99 826,00 495,00 94-99 IRLANTI: I2TSÏÏ iWffî Cork - Portlaoise (N8) PP13 Cork - Wexford (N24) Limerick -Portlaoise- Dublin ITALIA: 15,60 11,70 95-99 28,70 75,90 21,50 94-96 56,80 94-96 OP Tie-infrastruktuuri: 490,00 245,00 94-99 EAKR 940509016 Messina-Palermo Salerno-Reggio Calabria Cagliari-Sassari Bari-Otranto Brindisi-Lametia Terme YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA: OP Tie-infrastruktuuri: Dublin-Belfast Muu Pohjois-Jrlanti 700,00 155,00 84,50 42,50 108,00 50,00 77,50 42,25 21,25 54,00 37,23 94-99 24,81 94-99 12,42 94-99 Rautatiet tukikelpoi set kustan nukset (milj. ecua) a ï w ù ù u ui EAKR:n tuki (milj. ecua) 72 Kausi Huom. KREIKKA: Ateena-Thessaloniki 293,00 176,00 94-96 ITALIA: OP Rautatiekuljetukset 1756,00 704,00 94-99 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA: Rautatiet yhteensä: Belfast-Dublin Muu Pohjois-Irlanti Y&WEMÂ: Lentokentät IRLANTI: — Yleinen parannustyö Dublin-Cork-Shannon - 53,92 46,53 94-99 7,39 m& 97-99 mm Kausi Huom. EAKRrn tuki (milj. ecua) tukikelpoi set kustan nukset (milj. ecua) 14,80 7,40 95-97 C(94) 1971/3 Satamat EAKR:n tuki (milj. ecua) tukikelpoi set kustan nukset (milj. ecua) KREIKKA. 69,00 41,00 Kausi Huom. Patraksen satama Voloksen satama Rodoksen satama Soudan satama IRLANTI: Dublin (lastivarastotila) Ringaskiddy (vrt. ed. ) YHTEËNM: 44,00 13,00 8,00 4,00 7,40 3,70 3,70 76,4 26,00 94-99 94-99 94-99 94-99 96-97 C(94) 1771/3 96-97 C(94) 1771/3 8,00 5,00 2,00 3,80 1,90 1,90 UM 73 I l s i i i 1 4843,17 2638,75 74 LIITE IX : EIP:N LAINAT TEN-HANKKEILLE JA NIIHIN LIITTYVILLE HANKKEILLE ElP:N HANKKEET (miljöön. » ecua) 1. ENSISIJAISET HANKKEET (Essenin Eurooppa-neuvosto) SUURTEN NOPEUKSIEN JUNAT/YHDISTETYT KUUETUKSET POHJOINEN-ETELÄ (DE/AT/IT) SUURTEN NOPEUKSIEN JUNAT - PBKAL (FR/BE/DE/NL/UK) SUURTEN NOPEUKSIEN JUNAT ETELÄ (ES/FR) SUURTEN NOPEUKSIEN JUNAT ITÄ (FR/DE/LX) BETUWEN LINJA / YHDISTETYT KUUETUKSET (NL/DE) SUURTEN NOPEUKSIEN JUNAT / YHDISTETYT KUUETUKSET RANSKA-ITALIA (FR/IT) KREIKAN MOOTTORITIET (GRl PORTUGALIN JA ESPANJAN VÄLINEN MOOTTORITIE (PT/ES) - laajempi hanke RAUTATIEYHTEYS CORK-DUBLIN-BELFAST-[LARNE-STRANRAER] (IE/UK) MALPENSAN LENTOKENTTÄ (IT) KIINTEÄ RAUTATIE-/MAANTIEYHTEYS TANSKAN JA RUOTSIN VÄLILLÄ (DK/SE) POHJOINEN KOLMIO (NO/SE/FI) IRLANTI -YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA - BENELUX -TIEYHTEYS (UK/IE) LÄNSIRANNIKON PÄÄLINJA (UK) 2. MUUT MERKITTÄVÄT HANKKEET (Essenin Eurooppa-neuvosto) 2. 1 Hankkeet Euroopan unionissa 2. 2 Hankkeet naapurimaiden kanssa 3. MUUT TEN-HANKKEET 3. 1 Euroopan laajuiset tieverkot 3. 2 Euroopan laajuiset rautatieverkot 3. 3 Euroopan laajuiset satamaverkot 3. 4 Euroopan laajuiset lentokenttaverkot 4. HANKKEET KESKI- JA ITÄ-EUROOPASSA 4. 1 Maantiekäytävät 4. 2 Rautatiekäytävät 4. 3 Satamat 4. 4 Lentokentät ja ilmaliikenteen ohjaus Hyväksy tyt lainat Allekirjoitetut rahoitussopimukset <93 93 94 95 Yh teensä 96 8 079 642 1180 1137 1603 924 5485 384 1 786 1 389 2060 44 295 688 1 332 131 3 458 2 958 500 7 783 3 168 3096 460 1 059 1 292 812 216 69 195 477 370 286 350 230 119 350 1481 61 104 109 701 425 176 247 347 100 23 224 222 168 54 143 534 104 60 11 314 176 138 626 260 182 32 152 259 153 15 91 34 598 44 20 128 149 50 274 234 40 10 66 312 417 250 250 357 2003 44 124 440 626 61 1263 838 425 1434 1055 3462 413 583 299 139 230 176 54 633 417 5 261 245 16 1406 1182 359 515 972 742 16 69 145 YHTEENSÄ 20 612 642 2174 2336 3541 2490 11182 f 75 E IP: N HANKKEET (miljoonaa ecua) Hyväksy tyt lainat Allekirjoitetut rahoitussopimukset 93 <93 94 1. ENSISIJAISET HANKKEET (Essenin Eurooppa-neuvosto) 1. 1 Hankkeet Euroopan unionissa KREIKAN JA ITALIAN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ RANSKAN JA ITALIAN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ RANSKAN JA ESPANJAN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ ESPANJAN JA PORTUGALIN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ ITÄISTEN JA LÄNTISTEN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ TANSKASSA MAAKAASUVERKKO KREIKKAAN MAAKAASUVERKKO PORTUGALIIN PORTUGALIN JA ESPANJAN KAASUVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ 1. 2 Hankkeet naapurimaiden kanssa ALGERIAN, MAROKON JA EU:N VÄLINEN KAASUJOHTO VENÄJÄN, PUOLAN JA EU:N VÄLINEN KAASUJOHTO 2. MUUT MERKITTÄVÄT HANKKEET (Essenin Eurooppa-neuvosto) 2. 1 Hankkeet Euroopan unionissa 2. 2 Hankkeet naapurimaiden kanssa 3. MUUT TEN-HANKKEET 3. 1 Euroopan laajuinen sähköverkko 3. 2 Euroopan laajuinen kaasuverkko 2 248 1 261 100 57 526 354 224 987 641 346 2 195 811 1 384 7 7 7 200 315 153 200 200 160 160 153 161 162 402 142 260 95 523 333 Yh teensä 96 593 1 638 250 744 6 50 56 102 224 190 190 222 91 131 200 343 343 207 255 224 894 552 343 1 258 442 816 474 49 425 4 443 7 360 716 745 1 067 2 896 76 EIP-HANKKEET (MILJOONAA ECUA) 1. HANKKEET EUROOPAN UNIONISSA 1. 1 Verkot ja kaukoyhteyslaitteet 1. 2 Matkaviestinliikenne 1. 3 Satelliitit ja asemat 2. HANKKEET NAAPURIMAIDEN KANSSA 2. 1 Verkot ja kaukoyhteyslaitteet 2. 2 Matkaviestinliikenne 2. 3 Satelliitit ja asemat Y H T E E N SÄ Hyväksy tyt lainat Allekirjoitetut rahoitussopimukset 93 <93 94 95 96 Yh teensä 6 462 5 136 1 005 321 695 680 15 666 2 100 839 1 063 4 6 68 615 51 110 110 786 53 2 006 72 22 368 395 300 3 775 571 322 300 130 300 130 540 540 7 157 776 2 400 969 1 063 5 208 f 11 LIITE X: EUROOPAN LAAJUISIIN LIIKENNEVERKKOIHIN TEHTYJEN SIJOITUSTEN TODENNÄKÖISET MAKROTALOUDELLISET JA TYÖLLISYYSVAIKUTUKSET Tiivistelmä Viime aikoina on esiintynyt kasvavaa kiinnostusta Euroopan laajuisiin infrastruktuuriverkkoihin tehtyjen sijoitusten todennäköisiin taloudellisiin ja työllisyysvaikutuksiin. Tässä kertomuksessa pyritään esittämään ensimmäinen alustava arvio verkkojen yhden osa-alueen, Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (T-TEN), rakentamisen osuudesta näihin vaikutuksiin. Asiaan liittyvien kysymysten selventämiseksi tutkittiin kaksi tapausta: ensiksikin Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa hyväksyttyjen 14 erityishankkeen valmistuminen (joiden arvioitu jäljellä olevien sijoitusten määrä on noin 90 miljardia ecua), ja toiseksi Euroopan laajuisten liikenneverkkojen perustaminen yhteisön suuntaviivojen mukaisesti (KOM(94)106 lopull. ); liikenneverkkoihin tehdyt sijoitukset ovat noin 400 miljardia ecua. Tutkimuksesta saatiin seuraavat tulokset: • • • Essenin hankkeiden valmistumisen makrotaloudelliset vaikutukset ovat erittäin myönteiset: BKTL kasvaisi yli 560 miljardiin ecuun vuoteen 2030 mennessä. Se merkitsee noin 11 prosentin sosioekonomista tuottoa. Vain harvat julkiset menot aikaansaavat näin pysyvän korkean tuottotason näin pitkälle ajanjaksolle. Essenin hankkeiden nopea valmistuminen voimistaisi siis merkittävästi Euroopan talouden kilpailukykyä. tilapäinen Työllisyysvaikutuksia voidaan tarkastella kahdesta eri näkökulmasta: työllisyyden lisääntyminen rakennusvaiheen aikana ia työllisyyden pysyvä lisääntyminen hankkeiden toiminnan aikana. Tässä kertomuksessa esitettyjen alustavien arvioiden mukaisesti Essenin T-TEN-verkon valmistuminen lisäisi työllisyyttä 700 000 miestyövuoden verran ensimmäisen vuosikymmenen aikana (1998 :*2007). Täydellisen T-TEN-verkon rakentaminen yhteisön suuntaviivojen mukaisesti lisäisi työllisyyttä noin 3 200 000 miestyövuoden verran. Pysyvät työpaikat lisääntyvät taloudellisen toiminnan kasvaessa valmistuneen verkon käytön ansiosta. Kuten jo todettiin, tämä kasvu on todennäköisesti merkittävää. Uusien työpaikkojen määrä riippuu kuitenkin paljon siitä, saako tuotantokyvyn kasvu aikaan palkankorotuksia vai uusia työpaikkoja. Jos suurin osa tuotantokyvyn kasvusta siirretään reaalipalkkoihin - varovainen oletus, joka perustuu historian suuntauksiin - kokonaistalouteen vaikuttavat pitkäaikaistyöllisyyttä koskevat -arviot vaihtelevat Essenin 14 hankkeen 130 000 - 230 000 uudesta työpaikasta T-TEN-verkkojen suuntaviivojen kaikkien hankkeiden tuomiin 594 000 - 1 030 000 uuteen työpaikkaan. Jos työntekijät saataisiin kuitenkin taivuteltua siihen, että TEN-sijoituksista saatava tuotantokyvyn kasvu sijoitettaisiin uusiin työpaikkoihin korkeampien reaalipalkkojen sijaan, työpaikat lisääntyisivät huomattavasti enemmän: Essenin hankkeiden tapauksessa 570 000 uutta työpaikkaa ja kok». verkon tapauksessa 4 700 000 uutta työpaikkaa. Näihin verkkoja koskeviin lukuihin liittyy merkittäviä muutoksia toimialojen ja alueiden tasolla, joita ei kuitenkaan ole tarkasteltu tässä tutkimuksessa. Ne kuitenkin vahvistavat käsitystä siitä, että T-TEN-verkkojen toteuttaminen avaa merkittävät mahdollisuudet Euroopan unionin työllisyyden parantamiseksi. On tärkeää huomata, että edellä mainitut arviot perustavat oletukseen, että talous ei kärsi merkittävästi ylikapasiteetista ja että siksi sijoitukset T-TEN-verkkoihin ovat lyhyellä aikavälillä omiaan työntämään tieltään eräitä vaihtoehtoisia sijoitushankkeita, jotka muuten toteutettaisiin. Euroopan unionin nykyinen makrotaloudellinen ympäristö korkeine työttömyyksineen ja alhaisine korkokantoineen kuitenkin osoittaa, että käytettävissä näyttäisi olevan merkittävät varakapasiteetit. Näin ollen voidaankin olettaa, että poliittiset pyrkimykset nopeuttaa T-TEN-verkkojen toteuttamista tuottaisivat vieläkin enemmän uusia työpaikkoja kuin mitä arvioitiin tässä kertomuksessa käytettyjen konservatiivisten olettamusten perusteella. Tässä yhteydessä on syytä korostaa, että T-TEN-verkkojen rakentamisen ja työllisyyden kasvun suhde ei ole itsestään selvä. Se, käytetäänkö parantuneet liiketoiminnan mahdollisuudet hyödyksi riippuu niihin liittyvistä poliittisista toimenpiteistä. Liikennepolitiikassa oikeudenmukaisella ja tehokkaalla hinnoittelulla voitaisiin lisätä työllisyyttä. Liikenteen alan hyvin suunniteltu vapauttaminen auttaisi tätä kehitystä. Makrotaloudellinen ja rakennepolitiikka ovat erityisen merkittäviä todennäköisten työllisyysvaikutusten kannalta. Tämä pätee etenkin niihin politiikkoihin, jotka vaikuttavat tavara-, pääoma- 78 ja työmarkkinoihin lisäämällä kilpailua, vähentämällä markkinoiden jäykkyyttä ja edistämällä rakenteellisia muutoksia. Voidaan esimerkiksi otaksua, että yhtenäismarkkinoita koskevan ohjelman sekä talous- ja rahaliiton valmistuminen, maailmantalouden laajentuminen ja Euroopan laajuisten verkkojen kenittäminen yhdessä vaikuttaisivat myönteisesti talouteen parantamalla tuotantokykyä ja kansainvälistä kilpailukykyä. Tässä kertomuksessa esitetty alustava tutkimus osoittaa, että Euroopan laajuisen liikenneverkon valmistuminen vaikuttaa myönteisesti työpaikkojen luomiseen Euroopassa mutta ei ratkaise Euroopan työttömyysongelmaa. T-TEN-verKkoja ei kuitenkaan pitäisi arvioida ainoastaan sen perusteella, miten hyvin ne lisäävät työpaikkoja. Ne tuovat todennäköisesti mukanaan myös muita merkittäviä etuja. Ensiksikin T-TEN-verkot lisäävät merkittävästi Euroopan unionin kokonaistuotantoa. T-TEN-verkot edistävät lisäksi Euroopan yhdentymistä. Tämä taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvä ulottuvuus on erityisen merkittävä syrjäisimmille alueille. T-TEN-verkot tuovat todennäköisesti myös tiettyjä ympäristöön liittyviä etuja siirryttäessä maantiekuljetuksista muihin kuljetusmuotoihin. Tässä tutkimuksessa ei kuitenkaan voitu tutkia näitä näkökohtia. Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella olisikin ilmeisen suotavaa, että T-TEN-verkkoihin tehtyjen sijoitusten todennäköisistä taloudellisista vaikutuksista sekä työllisyys- ja ympäristövaikutuksista tehtäisiin lisä- ja jatkotutkimuksia. 79 Essenin TEN-iiikennehankkeiden valmistumisen (keskeinen tapaus) tuotantoteho ja työllisyysvaikutukset perustapaukseen verrattuna llll-il 160000 v ISSN 1024-4492 KOM(96) 645 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 07 11 12 Luettelonumero : CB-CO-96-648-FI-C ISBN 92-78-13091-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-298S Luxemburg SM