title: Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για τον καθορισμό, για το 1997, ορισμένων μέτρων διατήρησης και διαχείρισης των αλιευτικών πόρων που εφαρμόζονται στα σκάφη που αλιεύουν υπό σημαία των Νήσων Φερόε

eurovoc_concepts:
Faroe Islands
conservation of fish stocks
fishery management
fishing area
fishing licence

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ it it it -tr it it it** Βρυξέλλες, 12. 12. 1996 COM(96) 670 τελικό Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ /ια τον καθορισμό, γκχ το 1997, ορισμένων μέτρων διατήρησης και διαχείρισης των αλιευτικών πόρων που εφαρμόζονται στα σκάφη που αλιεύουν υπό σημαία των Νήσων Φερόε (υποβληθείσα από την Επιτροπή) ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ Οι διαβουλεύσεις μεταξύ της Κοινότητας και των Νήσων Φερόε που πραγματοποιήθηκαν στις Βρυξέλλες, στις 22 Οκτωβρίου 1996, κατέληξαν σε 1997. Οι συμφωνία διευθετήσεις ποσοστώσεις αλιευμάτων γαι τα σκάφη των Νήσων Φερόε στα κοινοτικά ύδατα. για μεταξύ άλλίον, ορισμένες τις αμοιβαίες αλιευτικές διευθετήσεις, αυτές σημαίνουν για το Στόχος της παρούσας πρότασης κανονισμού είναι να επιτρέψει στα σκάφη των Νήσων Φερόε τις ποσοστώσεις που παραχωρήθηκαν σ ' α υ τά στα κοινοτικά ύδατα αλιείας για το 1997, σύμφωνα με τις διευθετήσεις που αναφέρονται παραπάνω. να αλιεύουν, από Ιανουαρίου 1997 την 1η Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ /96 ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της. Δεκεμβρίου 1996 για τον καθορισμό, για το 1997, ορισμένων μέτρων διατήρησης και διαχείρισης των αλιευτικών πόρων που εφαρμόζονται στα σκάφη που αλιεύουν υπό σημαία των Νήσων Φερόε ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Εχοντας υπόψη : τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 3760/92 του Συμβουλίου, της 20ής Δεκεμβρίου 1992, για τη θέσπιση κοινοτικού συστήματος για την αλιεία και την υδατοκαλλιέργεια0) όπως τροποποιήθηκε από την Πράξη Προσχώρησης της Αυστρίας, 8 παράγραφος 4, της Φινλανδίας και Σουηδίας και το άρθρο ιδίως την πρόταση της Επιτροπής, Εκτιμώντας : ότι, σύμφωνα με τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 2 της συμφωνίας αλιείας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας αφενός και της κυβερνήσεως της Δανίας και της τοπικής κυβερνήσεως των Νήσων Φερόε, αφετέρου(2), η Κοινότητα και η τοπική κυβέρνηση των Νήσων Φερόε προέβησαν σε διαβουλεύσεις των αμοιβαίων αλιευτικών δικαιωμάτων τους για το 1997· επί ότι, κατά τη διάρκεια των διαβουλεύσεων, οι αντιπροσωπείες συμφώνησαν να εξουσιοδοτήσουν τις αντίστοιχες αρχές τους να καθορίσουν, για το 1997, ορισμένες ποσοστώσεις αλιείας για τα σκάφη του άλλου μέρους· ότι πρέπει να ληφθούν μέτρα για την εφαρμογή των αποτελεσμάτων αυτών των διαβουλεύσεων μεταξύ της Κοινότητας και των Νήσων Φερόε και εκείνων που αποτρέπουν τη διακοπή των αμοιβαίων αλιευτικών σχέσεων για τις 31 Δεκεμβρίου 1996· ( ,) ΕΕ αριθ. L 389 της 31. 12. 1992, σ. 1. ( 2) ΕΕ αριθ. L 226 της 29. 8. 1980, σ. 11. οι αλιευτικές δραστηριότητες ότι παρόντα κανονισμό υπόκεινται στα κατάλληλα μέτρα ελέγχου που προβλέπονται στον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 2847/93 του Συμβουλίου της 12ης Οκτωβρίου 1993 αλιευτικής πολιτικής( 3 )· που αναφέρονται συστήματος θέσπιση ελέγχου κοινής στον της για τη (ΕΟΚ) αριθ. 1381/87 της ότι το άρθρο 3 παράγραφος 2 του κανονισμού Επιτροπής της 20ής Μαΐου 1987 που καθορίζει τους λεπτομερείς κανόνες όσον αφορά τη σήμανση και τον εφοδιασμό των αλιευτικών σκαφών με τα αναγκαία έγγραφα( 4) προβλέπει ότι όλα τα σκάφη με ψυχόμενες δεξαμενές θαλασσίου ύδατος θα διαθέτουν επί του σκάφους έγγραφο επικυρωμένο από αρμόδια α ρ χή στο οποίο θα αναφέρεται ο όγκος των δεξαμενών σε κυβικά μέτρα α νά διαστήματα 10 εκατοστό μέτρων, ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΩΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ : Αρθρο 1 1. 2. 3. 4. Επιτρέπονται οι αλιευτικές δραστηριότητες των σκαφίόν που είναι νηολογημένα στις Νήσους Φερόε από την 1η Ιανουαρίου μέχρι τις 31 Δεκεμβρίου 1997, για τα είδη που αναφέρονται στο παράρτημα Ι, εντός των γεωγραφικών και ποσοτικών ορίων που καθορίζονται από το εν λόγω παράρτημα και σύμφωνα με τον παρόντα κανονισμό, στις ζώνες αλιείας των κρατών μελών οι οποίες εκτείνονται μέχρι 200 μίλια ανοικτά των ακτών που περιβάλλουν τη Βόρεια Θάλασσα, το Skagerrak, το Kattegat, τη Βαλτική Θάλασσα και τον Ατλαντικό Ωκεανό βορείως των 43° 00' Β. που αλιευτικές δραστηριότητες της Οι παραγράφου 1, περιορίζονται εκτός του Skagerrak, στα τμήματα της αλιευτικής ζώνης 200 μιλίων στα ανοικτά 12 ναυτικών μιλίων, τα ο π ο ία τ ις χρησιμοποιούνται για την οροθέτηση κρατών μελών. γ ρ α μ μ ές των αλιευτικών ζώνων υ π ο λ ο γ ί ζ ο ν τ αι επιτρέπονται β ά σ ε ως δυνάμει α πό π ου των της παραγράφου 1, η αναπόφευκτη Εντούτοις κατά παρέκκλιση παρεμπίπτουσα αλιεία των ειδών για τα οποία δεν καθορίστηκε καμία ποσόστωση για μια ζώνη επιτρέπεται εντός των ορίων που προβλέπονται από τα μέτρα διατηρήσεως που ισχύουν στην εν λόγω ζώνη. Η παρεμπίπτουσα αλιεία εντός μιας συγκεκριμένης ζώνης των ειδών για αυτή, καταλογίζεται στην εν λόγω ποσόστωση. καθορίστηκε ποσόστωση οποία ζώνη για τα τη (3) (4) ΕΕ αριθ. L 261 της 20. 10. 1993, σ. 1. ΕΕ αριθ. L 132 της 21. 5. 1987, σ. 9. Ι 1. 2. 3. 4. 5. 1. 2. Αρθρο 2 Τα σκάφη που αλιεύουν στο πλαίσιο των ποσοστώσεων που καθορίζονται στο άρθρο 1, τηρούν τα μέτρα διατηρήσεως και όλες τις άλλες διατάξεις που διέπουν τις αλιευτικές δραστηριότητες στις ζώνες που αναφέρονται στο εν λόγω άρθρο. Τα σκάφη τηρούν ημερολόγιο πλοίου στο οποίο εγγράφονται οι πληροφορίες που αναφέρονται στο παράρτημα Π. Τα σκάφη διαβιβάζουν στην Επιτροπή, τις πληροφορίες που αναφέρονται στο παράρτημα πληροφορίες διαβιβάζονται σύμφωνα με τους κανόνες που καθορίζονται στο παράρτημα αυτό. III. Οι λόγω εν Τα σκάφη τα οποία έχουν ψυχόμενες δεξαμενές θαλάσσιου ύδατος, πρέπει να διαθέτουν επί του σκάφους έγγραφο επικυρωμένο από αρμόδια αρχή που να αναφέρει τον όγκο των δεξαμενών σε κυβικά μέτρα ανά διαστήματα 10 εκατοστομέτρων. Τα στοιχεία και οι αριθμοί νηολογήσεως των σκαφών πρέπει να σημειώνονται, κατά τρόπο ευδιάκριτο, στις δύο πλευρές της πλώρης του σκάφους. Αρθρο 3 Η αλιεία υπόκειται στην υποχρέωση έκδοσης αδείας και της ειδικής αδείας αλιείας από την Επιτροπή για λογαριασμό της Κοινότητας, και στην υποχρέωση τηρήσεως των όρων που αναφέρονται στα παραρτήματα II και III. Η έκδοση αδειών και ειδικών αδειών αλιείας στο πλαίσιο της παραγράφου 1 υπόκειται στον όρο ότι ο αριθμός των αδειών και το)ν ειδικών αδειών αλιείας που ισχύουν για μια οποιαδήποτε ημέρα δεν υπερβαίνει τις : (α) 14 για την αλιεία του σκουμπριού στις διαρέσεις CIEM Via (βορείως των 56°30'Β) και Vile, f και h, της σαρδελόρεγγας στις διαιρέσεις CIEM IV και Via (βορείως των 56°30'Β), του σαυριδιού στις διαιρέσεις CIEM IV, Via (βορείως των 56°30'Β) και Vile, f και h, και της ρέγγας στην διαίρεση CIEM Via (βορείως των 56°30'Β)· 4 για την αλιεία της ρέγγας στην διαίρεση CIEM Ilia Β (Skagerrak)· (β) 15 για την αλιεία του μπακαλιάρου της Νορβηγίας στις διαιρέσεις CIEM IV και Via (βορείως των 56°30'Β) και του αμμοδύτη στη διαίρεση CIEM IV· Λ (γ) (δ) (ε) 20 για την αλιεία με παραγάδι της μουρούνας, του μπρόσμιου και της μπλε μουρούνας στις διαιρέσεις CIEM Via (βορείως τα σκάφη που αλιεύουν των 56°30'Β) και VIb· ωστόσο, ταυτόχρονα δεν μπορεί να είναι περισσότερα από 10· 16 για διαιρέσεις CIEM Via (βορείως των 56°30'Β) και VIb· την αλιεία με της μπλε μουρούνας τράτα στις 20 για την αλιεία του γάδου poutassou στην διαίρεση CIEM VII (βορείως (δυτικώς των 12°00'Δ) και στις διαρέσεις CIEM Via των 56°30'Β) και VIb· (στ) 3 για την αλιεία με παραγάδι της λάμνας σε ολόκληρη την κοινοτική ζώνη έξω από τη ζώνη NAFO 3PS. 3. Με την αίτηση χορήγησης αδείας και ειδικής αδείας αλιείας που υποβάλλεται στην Επιτροπή ζητούνται οι εξής πληροφορίες : (α) (β) (γ) (δ) (ε) (στ) (ζ) (η) (θ) (ι) (ια) (ιβ) ονομασία του σκάφους· αριθμός νηολόγησης· εξωτερικά στοιχεία αναγνώρισης· λιμένας νηολόγησης· όνομα και διεύθυνση του πλοιοκτήτη ή του ναυλωτή· ολική χωρητικότητα και μήκος μεταξύ καθέτων δύναμη της μηχανής· κωδικός κλήσης και συχνότητα του ασυρμάτου· προβλεπόμενη μέθοδος αλιείας· προβλεπόμενη ζώνη αλιείας· είδη τα οποία προβλέπεται να α λ ι ε υ θ ο ύν περίοδος για την οποία ζητείται η άδεια και ειδική αδεία αλιείας. 4. 5. 6. ειδική άδεια αλιείας μόνο Κάθε άδεια και σκάφος. Σε περίπτωση που συμμετέχουν περισσότερα σκάφη στην ίδια αλιευτική ενέργεια, καθένα από τα σκάφη αυτά θα πρέπει να είναι εφοδιασμένο με μια άδεια και ειδική άδεια αλιείας. ισχύει ένα για Οι άδειες και οι ειδικές άδειες αλιείας μπορούν να ακυρωθούν για να εκδοθούν νέες. Η ακύρωση παράγει αποτελέσματα από την προηγούμενη ημέρα της ημερομηνίας κατά την οποία η Επιτροπή εκδίδει νέες άδειες και ειδικές άδειες αλιείας παράγουν αποτελέσματα από την ημερομηνία εκδόσεως τους. ειδικές άδειες αλιείας. Οι νέες άδειες και τις Η άδεια και η ειδική άδεια αλιείας ανακαλείται εν όλω ή μέρει ημερομηνία εξαντλήθηκαν οι ποσοστώσεις που καθορίζονται στο άρθρο 1. πριν από περίπτωση λήξης την σε εν που ί· 7. 8. 9. Η άδεια και η ειδική άδεια αλιείας ανακαλείται σε περίπτωση μη τήρησης στον παρόντα που κανονισμό. καθορίζονται υποχρεώσεων των Δεν χορηγείται άδεια και ειδική άδεια αλιείας, για περίοδο 12 μηνών, κατ'ανώτατο όριο, για σκάφη για τα οποία δεν τηρήθηκαν οι υποχρεώσεις που προβλέπονται στον παρόντα κανονισμό. Η Επιτροπή υποβάλλει, εξ ονόματος της Κοινότητας στις Νήσους Φερόε τα ονόματα και τα χαρακτηριστικά των σκαφών των Νήσων Φερόε που δεν επιτρέπεται να αλιεύουν στην αλιευτική ζώνη της Κοινότητας κατά τον(ους) επόμενο(ους) μήνα(ες), λόγο) παράβασης από τους κοινοτικούς κανόνες. Αρθρο 4 Η αλιεία στο Skagerrak υπόκειται στους ακόλουθους όρους : 1. 2. απαγορεύεται η άμεση αλιεία της ρέγγας για σκοπούς άλλους από την ανθρώπινη κατανάλωση· απαγορεύεται η χρησιμοποίηση διχτύων μηχανότρατας και κυκλικών διχτύων για την αλίευση πελαγικών ειδών από τα μεσάνυχτα του Σαββάτου μέχρι τα μεσάνυχτα της Κυριακής. Αρθρο 5 επιτρέπεται θα Τα πλοία που συνεχίσουν να αλιεύουν με την έναρξη του επομένου έτους, μέχρις ότου οι κατάλογοι των σκαφών τα οποία επιτρέπεται να αλιεύουν κατά τη διάρκεια του εν λόγω έτους, εγκριθούν από την Επιτροπή εξ ονόματος της Κοινότητας. 31 Δεκεμβρίου, να αλιεύουν στις Αρθρο 6 Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την 1η Ιανουαρίου 1997. Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος. Βρυξέλλες,. Δεκεμβρίου 1996. Για το Συμβούλιο Ο Πρόεδρος ί ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ I Ποσοστώσεις αλιείας το>ν Νήσίον Φερόε γιοι το 1997 1. Ποσοστώσεις για τα σκάφη των Νήσων Φερόε που αλιεύουν στην κοινοτική ζώνη ρ,,. Αλιευτικές ζώνες διαίρεση CIEM Μουρούνα, μπρόσμιος, μπλε VIa(1), VIb Ποσότητα (σε τόνους) 800(4χ5) μουρούνα Μπλε μουρούνα Σκουμπρί Ρέγγα Σαυρίδι Νορβηγικός μπακαλιάρος Σαρδελόρεγγα Λμμοδύτης Γάδος potassou Αλλα είδη ιχθύων με λευκή σάρκα (μόνον παρεμπίπτοντα αλιεύματα) Ρέγγα Λάμνα VIa(1), VIb VIa(,), Vile, f, h VIa(l) IV, VIa(,), Vile, f, h IV, Vla(l) IV, VIa(,) IV VIa(,), VIb, Vll(2) IV, Vla(1) 1 ί Ilia Ν (Skagerrak)(3) Ολόκληρη η κοινοτική ζώνη, εξαιρουμένου του NAFO 3PS 940(6) 3,930(7) 660 7,000 20,000,H) 62,000<9) 400 500 125(4) Βορείως των 56°30'Β. Δυτικά των 12°00'Δ. Οροθετημένη δυτικά από γραμμή που ξεκινά από το φάρο του Hanstholm και φθάνει μέχρι το φάρο Lindesnes και νότια από γραμμή που χαράσσεται από το φάρο του Skagen μέχρι του Tislarna και από εκεί μέχρι την πιο κοντινή ακτή της Σουηδίας. Πρέπει να αλιεύονται με παραγάδι. άλλων επιτρέπεται Εκ γίνει (ΊΚΜ Via ειδών υπέρβαση του ποσοστού αυτού κατά τη διάρκεια τ<ον πρώτο>ν 24 (ορών που ακολουθούν αλιείας 75 συγκεκριμένης διαίρεση CIEM Via και της b δεν δύναται περιστασιακής να υπερβαίνει περιστασιακής h. Πάντως, οποίων, ανά σκάφος στιγμή διαιρέσεις της στην 20% και αλιείας. αλιείας σύνολο μπορεί πάσα τους στις ανά των Το να με να 1 000 αλιευθούν, των οποίων τόνοι μπορούν έναρξη ειδών τράτα, παρεμπίπτοντα αλιεύματα την άλλων τόνους. μόνο Μπορούν μαύρου σπαθόψαρου που καταλογίζονται σε αυτή την ποσόστωση. Εκ να αλιευθούν από 31 Δεκεμβρίου 1997 στα κοινοτικά ύδατα της διαίρεσης CIEM IVa. Η poutassou περιλαμβάνει τόνοι 000 και βόρεια Κοινότητας, αλιευμάτων που πραγματοποιήθηκαν. Παρεμπίπτοντα αλιεύματα γουρλομάτας που καταλογίζονται σε αυτή την ποσόστωση. παρεμπίπτουσας αλιείας μ π α κ α λ ι ά ρ ου του σαρδελόρεγγας. Κατ'ανώτατο στη μπακαλιάρου μπορούν την επιφύλαξη των ποσοτήτων ποσόστωση την κατ'ανώτατο γνωστοποίησης, και 56°30'Β, με λεπτομερειών νορβηγικού τόνους (περιλαμβανομένης να αλιευθούν της σύνθεσης νορβηγικού των των συνολική α λ ι ε ία κατά 2 000 όριο του και την της γάδου του αμμοδύτη) 6 όριο διαίρεση CIEM Via της των παρεμπιτόντων κατόπιν αιτήσεως μακρουρίδας και Ι η Οκτωβρίου έως τις (8) 8 2. Ποσοστώσεις για τα σκάφη των Νήσων Φερόε που αλιεύουν στα ύδατα της Γροιλανδίας σύμφωνα με το άρθρο 1 παράγραφος 3 του Πρωτοκόλλου ΕΟΚ- Γροιλανδίας(Ι) (στοιχεία μόνο για πληροφόρηση) Είδη Αλιευτικές ζώνες : διαίρεση OEM ή NATO _, Ποσότητα <<*τ ο ν ο"<5) 1 J 1 Γαρίδα του Βορρά (Pandalus borealis) XIV/V 1,150 Ιππόγλωσσα της NAFO 0/1 Γροιλαδίας Σεβαστός Καπελάν XIV/V XIV/V XIV/V (Ι) ΕΕ αριθ. C 287 της 15. 10. 1994, σ. 11 150 150 500 10,000 <λ ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II Οταν η αλιευτική δραστηριότητα πραγματοποιείται στις ζώνες αλιείας που εκτείνονται μέχρι 200 ναυτικά μίλια στα ανοικτά των ακτών τοον κρατών μελών της Κοινότητας και που υπόκεινται στους κοινοτικούς κανόνες για την αλιεία, οι κάτωθι πληροφορίες πρέπει να καταγράφονται στο ημερολόγιο του πλοίου, αμέσως μετά από τις ακόλουθες ενέργειες : 1. Μέτα από κάθε αλίευση : 1. 1. Η ποσότητα (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους) κάθε είδους ιχθύων που αλιεύτηκε· 1. 2. Η ημερομηνία και η ώρα της αλιεύσεως· 1. 3. Η γεωγραφική θέση στην οποία πραγματοποιήθηκαν οι αλιεύσεις· 1. 4. Η μέθοδος αλιείας που χρησιμοποιήθηκε. 2. Μετά από κάθε μεταφόρτωση προς ή από άλλο σκάφος : 2. 1. Η ένδειξη "παρελήφθη από" ή "μεταφέρθηκε προς"· 2. 2. Η ποσότητα (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους) κάθε είδους ιχθύο^ν 2. 3. που μεταφορτώθηκε· Το όνομα, τα εξωτερικά στοιχεία και οι αριθμοί αναγνωρίσεων του σκάφους προς ή από το οποίο έγινε η μεταφόρτωση. 3. Μετά από κάθε εκφόρτωση σε λίμανι της Κοινότητας : 3. 1. 3. 2 Το όνομα του λιμένος· Η ποσότητα (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους) κάθε είδους που εκφορτώθηκε. ιχθύων 4. Μετά από κάθε διαβίβαση πληροφορίας στην Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων : 4. 1. Η ημερομηνία και η ώρα της μετάδοσης· 4. 2. Ο τύπος μηνύματος : IN, OUT, CIEM (ICES), WKL ή 2 WKL· 4. 3. Στην περίπτίοση ραδιομετάδοσης : ονομασία του ραδιοτηλεφίονικού σταθμού. ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ III Ι. Οι πληροφορίες που πρέπει να διαβιβάζονται στην χρονοδιάγραμμα της διαβίβασης τους έχουν ως ακολούθίος : Ιίπιτρυπή και το 1. 1. Σε κάθε είσοδο στις ζώνες αλιείας που εκτείνονται μέχρι 200 ναυτικά μίλια στα ανοικτά των ακτών των κρατών μελών της Κοινότητας και που υπόκεινται στους κοινοτικούς κανόνες αλιείας : (α) (β) τα στοιχεία που αναφέρονται στο σημείο 1. 5· η ποσότητα (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρος) κάθε είδους ιχθύων που βρίσκεται στα αμπάρια· η ημερομηνία και η διαίρεση CIEM στο εσωτερικό της οποίας ο πλοίαρχος προτίθεται να αρχίσει την αλιεία. (γ) Οταν οι αλιευτικές ενέργειες απαιτούν περισσότερες από μία εισόδους στις ζώνες που αναφέρονται στο σημείο 1. 1, σε μια συγκεκριμένη ημέρα, αρκεί μία και μόνη ανακοίνωση κατά την πρώτη είσοδο. (γ) (α) (β) 1. 2. Σε κάθε έξοδο από τις ζώνες που αναφέρονται στο σημείο 1. 1 : τα στοιχεία που αναφέρονται στο σημείο 1. 5· η ποσότητα (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους) κάθε είδους ιχθικον που βρίσκεται στα αμπάρια· οι ποσότητες κάθε είδους ιχθύων που αλιεύτηκαν από τη στιγμή της προηγούμενης μετάδοσης (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους)· η διαίρεση CIEM στην οποία πραγματοποιήθηκαν οι αλιεύσεις· οι ποσότητες (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους) κάθε είδους ιχθύων που μεταφέρθηκαν σε ή/και από άλλα σκάφη από τη στιγμή που εισήλθε το σκάφος στη ζώνη και τα στοιχεία αναγνωρίσεως του σκάφους επί του οποίου πραγματοποιήθηκε η μεταφορά· οι ποσότητες (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους) κάθε είδους ιχθύων που εκφορτο')θηκαν σε λιμάνι της Κοινότητας από τη στιγμή που το σκάφος εισήλθε στη ζώνη. (δ) (ε) (στ) Οταν οι αλιευτικές ενέργειες απαιτούν περισσότερες από μία εισόδους στις ζώνες που αναφέρονται στο σημείο 1. 1, σε μια συγκεριμένη ημέρα, αρκεί μία και μόνη ανακοίνωση κατά την τελευταία έξοδο. 1. 3. Κάθε τρεις ημέρες, αρχής γενομένης από την τρίτη ημέρα μετά την πρώτη είσοδο του σκάφους στις ζώνες που αναφέρονται στο σημείο 1. 1, για την αλιεία της ρέγγας και του σκουμπριού, και κάθε εβδομάδα, αρχής γενομένης από την έβδομη ημέρα μετά την πρώτη είσοδο του σκάφους στις ζώνες που αναφέρονται στο σημείο 1. 1, για την αλιεία όλων των άλλων ειδών εκτός από τη ρέγγα και το σκουμπρί : (α) (β) τα στοιχεία που αναφέρονται στο σημείο 1. 5· οι ποσότητες κάθε είδους ιχθύων που αλιεύτηκαν από τη στιγμή της προηγούμενης μετάδοσης (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους)· η διαίρεση CIEM στην οποία πραγματοποιήθηκαν οι αλιεύσεις. (γ) 1. 4. Σε κάθε μετακίνηση του σκάφους από μια διαίρεση CIEM σε άλλη : (α) (β) (γ) τα στοιχεία που αναφέρονται στο σημείο 1. 5· οι ποσότητες κάθε είδους ιχθύων που αλιεύτηκαν από τη στιγμή της προηγούμενης μετάδοσης (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους)· η διαίρεση CIEM στην οποία πραγματοποιήθηκαν οι αλιεύσεις. ΊΑ 1. 5. (α) (β) (γ) (ε) Το όνομα, ο κωδικός κλήσεως, τα εξωτερικά στοιχεία και οι αριθμοί αναγνωρίσεως του σκάφους και το όνομα του πλοιάρχου του· ο αύξων αριθμός του μηνύματος για το συγκεκριμένο ταξίδι· τα στοιχεία αναγνωρίσεως του τύπου μηνύματος· η ημερομηνία, η ώρα και η γεωγραφική θέση του σκάφους. 2\. Οι πληροφορίες που υποδεικνύονται να στις διαβιβάζονται Βρυξέλλες των ραδιοτηλεφωνικών σταθμών που αναφέρονται στο σημείο 3 και με τον τύπο που υποδεικνύεται στο σημείο 4. των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτίον ενός 24189 FISEU-B), μέσω στην Επιτροπή τηλετύπου (δεύθυνση Ι πρέπει σημείο στο 2. 2. Στην περίπτωση που, για λόγους ανωτέρας βίας, είναι αδύνατο να μεταδοθεί το μήνυμα από το σκάφος δύναται να διαβιβασθεί από άλλο σκάφος για λογαριασμό του πρώτου. 3. Ονομασία του ραδιοτηλεφωνικού σταθμού Κωδικός κλήσεως του ραδιοτηλεφωνικού σταθμού Skagen Blâvand Renne Norddeich Scheveningen Oostende North Foreland Humber Cullercoats Wick Portpatrick Anglesey Ilfracombe Niton Stonehaven Portishead Land's End Valentia Malin Head Boulogne Brest Saint-Nazaire Bordeaux-Arcachon Torshavn Bergen Farsund OXP OXB OYE DAF DAK DAH DAL DAI DAM DAJ DAN PCH OST GNF GKZ GCC GKR GPK GVL GIL GNI GND GKA GKB GKC OLD EJK EJM FFB FFU FFO FFC OXJ LGN LGZ y. z How Koguland Tj0me Âlesund 4. Τύπος ανακοινώσεων : LGL LGQ LGT LGA Οι πληροφορίες που αναφέρονται στο σημείο 1 πρέπει να περιλαμβάνουν τα ακόλουθα στοιχεία και να δίνονται με την ακόλουθη σειρά : το όνομα του σκάφους· τον κωδικό ραδιοασύρματου· τα εξωτερικά στοιχεία και αριθμούς αναγνωρίσεως· τον αύξοντα αριθμό του μηνύματος για το συγκεκριμένο ταξίδι αλιείας· την ένδειξη του τύπου μηνύματος σύμφωνα με τον ακόλουθο κώδικα την είσοδο σε μία από τις ζώνες που έξοδο από μία από τις ζώνες που μήνυμα κατά αναφέρονται στο σημείο 1. 1 : "IN", μήνυμα κατά την αναφέρονται στο σημείο 1. 1 : "OUT", μήνυμα κατά τη μετακίνηση από μια διαίρεση προς μια άλλη : "ICES", εβδομαδιαίο μήνυμα : "WKL", τριήμερο μήνυμα : "2 WKL"· την ημερομηνία, ώρα και γεωγραφική θέση· τη διαίρεση CIEM εντός της οποίας προβλέπεται ότι θα αρχίσει η αλιεία· την ημερομηνία κατά την οποία προβλέπεται να αρχίσει η αλιεία· τις ποσότητες των αλιευμάτων, ανά είδος, που ευρίσκονται στα αμπάρια (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους), χρησιμοποιώντας τον κώδικα που αναφέρεται στο σημείο 5· τις ποσότητες (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους) κάθε είδους ιχθύων που αλιεύτηκαν από τη στιγμή της προηγούμενης μετάδοσης,για την οποία χρησιμοποιήθηκε ο κώδικας που αναφέρεται στο σημείο 5· τη διαίρεση CIEM στην οποία πραγματοποιήθηκαν οι αλιεύσεις· τις ποσότητες (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους) κάθε είδους ιχθύων που μεταφέρθηκαν σε, ή από, άλλα σκάφη από τη στιγμή της προηγούμενης μετάδοσης· το όνομα και τον κωδικό κλήσεως του σκάφους επί του οπίου/από το οπίο πραγματοποιήθηκε η μεταφόρτωση· τις ποσότητες (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους), κάθε είδους που εκφορτώθηκαν σε λιμάνι της Κοινότητας από τη στιγμή της προηγούμενης μετάδοσης· το όνομα του πλοιάρχου. β Ο κώδικας που πρέπει να χρησιμοποιηθεί για να προσδιορισθούν τα είδη ιχθύων επί του σκάφους, με τον τύπο που προβλέπεται στο σημείο 4, είναι ο ακόλουθος : PRA - Γαρίδα του βορρά (P'andalus borealis), ΗΚΕ - Μερλούκιος (Merluccius merluccius), GHL - Μαύρα γλωσσοειδή (Reinhardtius hippoglossoides), COD - Γάδος (Gadus morhua), HAD - Καλλαρίας (Melonogrammus aeglefinus), HAL - Γλωσσοειδή (Hippoglossus hippoglossus), MAC - Σκουμπρί {Scomber scombrus), HOM - Σαφρίδι (Trachurus trachurus), RNG - Μαυρόουρος (Coryphaenorides rupestris), ΡΟΚ - Μαύρη πολλάκα (Pollachius virens), WHG - Μπακαλιάρος μερλάν (Merlangus merlangus), HER - Ρέγγα (Clupea harengus), SAN - Αμμοδύτης (Ammodytes spp. ), SPR - Σαρδελόρεγγα (Spraltus spraltus), PLE - Ζαγκέτα (Pleuronecles platessa), NOP - Μπακαλιαράκι της Νορβηγίας (Trisopterus esmarkiï), LIN - Μουρούνα (Molva molva), PEZ - Γαρίδα (Pandalidae), ANE - Γαύρος, ανζούγια (Engraulis encrassicholus), RED - Σεβαστός (Sebastes spp. ), PLA - Πλάτακας αμερικανικός (Hippoglossoides SQX - Καλαμάρια (Illex spp. ), Y EL - Χωματίδα {Limanda ferruginea), WI IB - Προσφυγάκι (Micromesistius poutassou), TUN - Τόνος-τονοειδή (Thunnidae), BLI - Μπλε μουρούνα (Molva dypterygia), USK - Μπρόσμιος (Brosme brosme), DGS - Σκυλόψαρο (Squalus acanthias), BSK - Σκυλόψαρο (Cetorinhos maximus), POR - Αάμια, καρχαρίας (Lamina nasus), SQC - Καλαμάρι τευθίς (Loligo spp. ), POA - Λέστια (Brama brama), PIL - Σαρδέλλα (Sardina pilchardus), CSH - Γαρίδα (Crangon crangori), LEZ - Γλώσσα λεπιδωτή (Lepidorhombus spp. ), MNZ - Βατραχόψαρο (Lophius spp. ), NEP - Καραβίδα (Nephrops norvegicus), POL - Κίτρινη πολλάκα (Pollachius pollachius), ARG - Γουρλομάτα (Argentina shyraena), OTH - Αλλα. platessoides), Ί ISSN 0254-1483 COM(96) 670 τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ GR 03 11 15 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-96-682-GR-C ISBN 92-78-13429-5 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο Ιϊ>


title: QUESTION ECRITE no 3547/96 de Jesús CABEZÓN ALONSO au Conseil. Le Sahara occidental et une conférence internationale de la paix

eurovoc_concepts:
UN resolution
Western Sahara
decolonisation
international conference
peacekeeping
referendum
self-determination


title: WRITTEN QUESTION No. 3524/96 by Laura DE ESTEBAN MARTIN to the Commission. Access to justice for European citizens

eurovoc_concepts:
EU national
access to the courts
consumer protection
form
fundamental rights
judicial cooperation
right to justice
single market


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3542/96 van Bill MILLER aan de Commissie. Comités van deskundigen en de criteria voor de selectie van projecten voor het vierde Kaderprogramma O&TO

eurovoc_concepts:
EU programme
exchange of information
fund (EU)
project evaluation
research and development
research project
self-employed person
telematics
transparency in decision-making
use of aid


title: Entschließung zum Schutz von Minderjährigen in der Europäischen Union

formats: html print


title: Decision on the draft Council Decision concerning the conclusion of the Agreement amending the fourth ACP-EC Convention of Lomé, signed in Mauritius on 4 November 1995 (6075/96 - C4-0278/96 96/0023(AVC))

eurovoc_concepts:
ACP-EU Convention
Council of the European Union
European Commission
decision (EU)
revision of an agreement


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3544/96 von Bill MILLER an die Kommission. Elektronische Veröffentlichung des Amtsblatts

eurovoc_concepts: Publications Office of the European Union


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2372/96 DA COMISSÃO de 12 de Dezembro de 1996 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3552/96 dos Deputados Jesús CABEZÓN ALONSO , Juan COLINO SALAMANCA à Comissão. A harmonização fiscal e as regiões

eurovoc_concepts:
EU Member State
administrative cooperation
financing method
frontier region
regional policy
social security
social-security harmonisation
tax harmonisation


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi tietoyhteiskunnan luomista Euroopassa edistävästä monivuotisesta yhteisön ohjelmasta (tietoyhteiskunta)

eurovoc_concepts:
EU programme
information policy
information technology
job creation
new technology

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO • f r ** <r •ûr -tr <t * ** Bryssel, 12. 12. 1996 KOM(96) 592 lopull. 96/0283 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI TIETOYHTEISKUNNAN LUOMISTA EUROOPASSA EDISTÄVÄSTÄ MONIVUOTISESTA YHTEISÖN OHJELMASTA (TIETOYHTEISKUNTA) (komission esittämä) PERUSTELUT Komissio on päättänyt, että joillekin budjettikohdille on ehdotettava oikeusperustaa, ja lähettänyt budjettivallan käyttäjälle tästä tiedonannon (komission tiedonanto budjettivallan käyttäjälle oikeusperustoista ja enimmäismääristä, SEC(94) 1106 lopullinen, 6. 7. 1994). Tämä ehdotus annetaan mainitun tiedonannon mukaisesti kattamaan budjettikohta B5-722, ja se koskee tietoyhteiskunnan luomista Euroopassa edistävää monivuotista yhteisön ohjelmaa (tietoyhteiskunta). Tietoyhteiskunnan kehittyminen Euroopassa on seurausta markkina-, ja kulttuuristen voimien jatkuvasti kehittyvästä vuorovaikutuksesta, joka vaikuttaa ihmisten elämäntapoihin, oppimiseen ja työntekoon. Monien ihmisten yksityis- ja työelämä on tietoyhteiskunnan kehityksen yhä muuttumassa perusteellisesti, ja he ovat huolissaan suuremmasta vaikutuksesta työllisyyteen, koulutukseen, elämäntyyliin ja työskentelytapoihin. Monet ihmiset ja yritykset Euroopassa eivät ole täysin valmistautuneet uusiin tieto- ja sellaisia viestintätekniikkoihin. Tämä voi haitata pahasti mahdollisuuksia hyödyntää tietoyhteiskunnan Euroopalle tarjoamia mahdollisuuksia, kuten suurempaa talouskasvua, työpaikkojen (vaikkakin erilaisten) lisääntymistä ja elämänlaadun parantumista. sosiaalisten Tämän vuoksi on välttämätöntä, että tavalliset ihmiset ja liikeyritykset voivat osallistua paremmin tarpeidensa määrittämiseen, näitä tarpeita tukevien sovellusten kehittämiseen sekä tietoyhteiskunnan toteuttamisen hallintaan yleensä. Tätä ei saada aikaan pelkästään markkinavoimilla, koska ne keskittyvät lyhytaikaiseen investointien tuottoasteeseen, jolloin pitkäaikaisempiin sosiaalis-taloudellisiin hyötyihin suunnatut täydentävät toimet jäävät usein huomiotta. täydentäviä Jäsenvaltioissa on jo toteutettu joitakin aloitteita, mutta ilman Euroopan unionin tasolla toteutettavia tahoilla, yhteisvaikutusta ei synny ja kehitys etenee jäsenvaltioissa eri vauhtia. Näin jäsenvaltioiden väliset ja niiden sisäiset vääristymät tietoyhteiskunnan käyttömahdollisuuksissa lisääntyvät entisestään. toimia on vaarana, että samaa tehdään eri työtä Jotta siirtyminen täysin kehittyneeseen tietoyhteiskuntaan sujuisi menestyksekkäästi, olisi estettävä kokonaisten ihmisryhmien tai sosiaalisten ja taloudellisten toimijoiden syrjäytyminen tai heidän kielteisen asenteensa kehittyminen. Näin voisi todennäköisesti tapahtua, jos tietopalvelujen ja -sovellusten laajojen käyttömahdollisuuksien ja niiden tutunomaisuuden edistämistyötä ei kohdenneta hyvin, vaikka kyseisistä palveluista ja sovelluksista on yhä enemmän hyötyä henkilökohtaisiin ja yritysten tarpeisiin ja niillä on niille yhä enemmän merkitystä. 2 Euroopan unionin on osaltaan vaikutettava siihen, että kansalaiset, yritykset ja instituutiot ymmärtävät kyseisiä asioita sekä niiden mahdollisuuksia ja vaaroja entistä paremmin. Unionin on oltava luomassa luottamusta edistykseen ja saatava tietoyhteiskunnalle suuren yleisön tuki. Tähän mennessä on toteutettu seuraavat toimet: 5 päivänä joulukuuta 1993 annetussa valkoisessa kirjassa Kasvu, kilpailukykyjä työllisyys - 21. lopullinen) komissio myöntää vuosisadan haasteet ja mahdollisuudet tietoyhteiskunnan tulevaisuudelle. Asiakirjassa korostetaan, että tieto- ja viestintätekniikoilla sekä niihin liittyvillä palveluilla on lisätä kilpailukykyä, avata uusia mahdollista edistää vakaata työmahdollisuuksia ja parantaa kaikkien eurooppalaisten elämänlaatua. toteuttamisen olevan ratkaisevan ja kestävää kasvua, tärkeää Euroopan (KOM(93)700 Eurooppa-neuvosto tarkasteli valkoista kirjaa Brysselissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1993 pidetyssä kokouksessa. Eurooppa-neuvosto antoi asiakirjalle täyden poliittisen tukensa ja pyysi vaikuttajahenkilöiden jossa annettaisiin konkreettisia suosituksia toimintaa varten. tietoyhteiskunnasta kertomuksen, ryhmää valmistelemaan Tietoyhteiskuntaa käsittelevän korkean tason ryhmän 26 päivänä toukokuuta 1994 julkaistussa kertomuksessa Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta - Suosituksia Eurooppa- neuvostolle korostetaan muun muassa pikaista tarvetta vastata uusiin haasteisiin. Kertomus annettiin Korfussa 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 Eurooppa-neuvostolle, joka tunnusti Euroopan kohtaamien mahdollisuuksien merkityksen laajuuden. Eurooppa-neuvosto pyysi Euroopan komissiota valmistelemaan toimintasuunnitelman, jonka sisältämät toimenpiteet unionin ja jäsenvaltioiden oli toteutettava mahdollisimman pian tietoyhteiskunnan luomiseksi Euroopassa parhaissa mahdollisissa oloissa. ja haasteen Komissio vastasi tähän pyyntöön 19 päivänä heinäkuuta 1994 Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antamallaan tiedonannolla Euroopan tie tietoyhteiskuntaan, toimintasuunnitelma (KOM(94)347 lopullinen). Tässä toimintasuunnitelmassa painotetaan, että aloite on selvästi yksityissektorilla, mutta myös jäsenvaltioiden ja unionin on selkeästi tuettava niiden pyrkimyksiä toteuttamalla luotettava ja vakaa järjestelmä ja asettamalla esimerkkejä aloilla, jotka kuuluvat niiden toimivaltaan, ja vahvistettava näin valkoisesta kirjasta ja Korfun Eurooppa-neuvostosta alkunsa saanutta poliittista impulssia. Juuri tällaisesta näkökulmasta eri politiikat ja toimet jaetaan toimintasuunnitelmassa neljään pääryhmään: oikeudellinen ja sääntelyä koskeva järjestelmä; verkot, peruspalvelut, sovellukset tietoyhteiskunnan ja sisältö; sosiaaliset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset näkökohdat ja edistäminen. Ensimmäiset toimet on käynnistetty tältä pohjalta. Erityisesti komissio on valmistellut tietoyhteiskunnan vaikutusta muihin politiikkoihin koskevan tiedonannon, jossa korostetaan laajan lähestymistavan tarpeellisuutta tietoyhteiskuntapolitiikan kehittämisessä. 3> Saadakseen aikaan laajan yhteisymmärryksen kaikkien talouden ja kulttuurin toimijoiden sekä sosiaalisilla ja akateemisilla aloilla toimivien kesken komissio on perustanut tietoyhteiskuntafoorumin tietoyhteiskunnan sosiaalisten ja yhteiskunnallisten tekijöiden korkean tason asiantuntijaryhmän. sekä Korkean tason asiantuntijaryhmän ensimmäisessä välikertomuksessa tammikuussa 1996 esitettiin ensimmäisiä huomioita, joita voidaan käyttää loppukertomuksen laadinnassa. Vuoden 1996 kesäkuussa tietoyhteiskuntafoorumi suositteli ensimmäisessä komissiolle antamassaan vuosikertomuksessa, että komissio käynnistäisi Euroopan unionin laajuisia tiedotusaloitteita, edistäisi parhaiden käytäntöjen edistämiseen parhaiten soveltuvia toimia, erityistä huomiota tietoyhteiskunnan taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten tutkimiseen ja huolehtisi siitä, että vammaiset pääsevät tasa-arvoisesti käyttämään tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia. tekniikoiden käyttöä, kiinnittäisi edistäisi uusien 24 päivänä heinäkuuta 1996 Euroopan komissio hyväksyi vihreän kirjan Eläminen ja työskentely tietoyhteiskunnassa: ihmiset ensin, jonka tarkoituksena on syventää poliittista, yhteiskunnallista ja kansalaiskeskustelua tietoyhteiskunnan tärkeimmistä sosiaalisista ja yhteiskunnallisista näkökohdista. Komissio esittelee toimintaehdotukset saadun palautteen perusteella vuonna 1997. osallistui pidettyyn kokoukseen Etelä-Afrikassa Midrandissa kaikkien yhteiskuntakerrosten (hallituksen, liike-elämän, työläisten, akateemisen maailman ja paikallistason) edustajia. Konferenssi osoitti, että on kehitettävä yhteyksiä eurooppalaisten luettelo aloitteiden ja kehitysmaiden kansainvälisten hankkeiden välille, tietoyhteiskuntaa koskevista kehitysmaiden aloitteista, kehitettävä kansallisia ja kansainvälisiä tapaamisia tiedon levittämiseksi, edistettävä yhteistyötä ja levitettävä tietoa saaduista opetuksista ja parhaista käytännöistä. Midrandin kokouksen puheenjohtajan päätelmissä korostettiin, että erityisenä painopistealueena olisi oltava ihmisten erityisesti perustarpeita integroitujen laajaan maaseutualueilla. Kehitysmaihin tarkoitettujen sovellusten olisi keskityttävä käyttäjäkuntaan, paikallisiin toimintamahdollisuuksien vahvistamiseen, ja samalla on panostettava yhtä paljon konkreettisen infrastruktuurin ja henkilöstön kehittämiseen. ja pk-yritysten järjestelmien kehittäminen tyydyttävien sisältöihin laadittava jatkamalla Rooman kokouksessa painotettiin sitä, että Välimeren alueella on rakennettava tietoyhteiskunta ja koulutusjärjestelmien kehittämistä sekä edistämällä yhteisiä aloitteita kuten seminaareja, koulutus- ja kokeiluhankkeita. Samalla korostettiin, että uusien tieto- ja viestintätekniikoiden tarve otetaan huomioon, kun hallitukset, tiedeyhteisö ja Euroopan unioni yhdistävät voimansa tietoyhteiskuntaa koskevien aloitteiden kehittämiseksi. tutkimusverkkojen tele- ja Hr Prahassa pidetyssä Euroopan unionin ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden tietoyhteiskuntaa koskevassa toisessa foorumissa (joka oli Brysselissä vuoden 1995 kesäkuussa pidetyn ensimmäisen foorumin seurantakokous) vahvistettiin tarve edistää tiedonlisäämistoimia kaikista tietoyhteiskunnan kehittämiseen liittyvistä (sosiaalisista, lainsäädännöllisistä ja poliittisista) asioista erityisesti talouttaan uudistavissa Euroopan maissa. Foorumissa esitettiin suunnattu yhteistyöhankkeiden toimintasuunnitelma, jota on tarkoitus käsitellä jatkossa. toteuttamiseen Euroopan tason (Bangemannin kertomus), Komission valkoinen kirja Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys, korkean tason ryhmän kertomus tietoyhteiskuntafoorumin ensimmäinen vuosikertomus, Midrandin, Rooman ja Prahan kokousten päätelmät, tietoyhteiskunnan alalla, erityisesti OECD:n kasvava maailmanlaajuinen käynnistämät tärkeät tutkimukset ja G7-maiden osoittama kiinnostus ovat laajentaneet huomattavasti televiestintäpolitiikan kehittämisessä ja Euroopan laajuisten tietoverkkojen yhteydessä tähän mennessä toteutettujen toimien alaa. toimintasuunnitelma, toiminta Tietoyhteiskunnan käsitteen entistä laajempi merkitys edellyttää uusien näkökulmien tutkimista ja uusien, erityisesti alojen välisten toimien edistämistä. Kuten tiedonannossa tunnustettiin, Tietoyhteiskunta Korfulta Dubliniin. Uudet syntyvät painopistealueet tietoyhteiskunnan monipuolisuus merkitsee sitä, että yhteisön eri politiikkoja ja eri välineitä ja rahoitusmekanismeja on entistä enemmän sovitettava yhteen. Tähän kuuluu tietoyhteiskunnan mahdollisista vaikutuksista, erityisesti yleisön parhaiden käytäntöjen esittelytoimien käynnistäminen, Euroopan eri toimijoiden välinen kokemusten ja tiedon vaihto, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen kansainvälisen vaihdon varmistaminen ja luonteen huomioon ottaminen. tietoyhteiskunnan maailmanlaajuisen lisääminen tiedon Tähän ehdotukseen kuuluvat toimet käsittävät kolme toimintakokonaisuutta: TOIMINTAKOKONAISUUDET a) tietoa lisäävät toimet: tietoyhteiskunnan mahdollisuuksien, hyötyjen ja mahdollisten vaarojen parempaan ymmärtämiseen tarkoitettujen toimien levittäminen ja edistäminen muun muassa tietämyksen ja ammattijärjestöissä erilaisissa käyttäjäryhmissä kehittymisen seuranta säännöllisten selvitysten avulla; ja yleisön tarpeiden tiedon kerääminen kansalaisten ja käyttäjien yksilöiminen, teollisuuden ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk- yritysten) kiinnostuksen edistäminen tarjoamalla palveluja ja sovelluksia kyseisten tarpeiden täyttämiseen esimerkiksi esittelemällä EU:n tietoyhteiskuntaa koskevia konkreettisia toimia, verkkoja, mahdollisuuksia; ja hyödynnettävissä tarpeista ja näiden sovelluksia olevia 5 tietoyhteiskunnan mahdollisten vaikutusten esittely paikallisesti, merkityksellisen tiedon vaihdon edistäminen kaupunkien ja alueiden välillä ja suurelle yleisölle tiedottaminen sen palvelemiseksi toteutettavista konkreettisista hankkeista; tietoyhteiskunnan kehitystä käsittelevien tapaamisten järjestäminen ja seuranta, joista komissio saa neuvoja tulevia haasteita varten; b) tietoyhteiskunnan luomista Euroopassa avustavat toimet: teknisten, taloudellisten, yhteiskunnallisten ja sääntelynäkökohtien analysointi, tietoyhteiskuntaan ja mahdollisimman suurten sosiaalis-taloudellisten hyötyjen saamiseksi tarvittavien toimien määrittely; aiheuttamien siirtymisen haasteiden arviointi niiden mahdollisuuksien ja esteiden arviointi, joita vähäosaisilla sosiaaliryhmillä sekä syrjäseuduilla ja muita heikommassa asemassa olevilla alueilla voi olla tietoyhteiskunnan Ulotteiden ja palvelujen käyttömahdollisuuksissa ja käytössä sekä sopivien toimenpiteiden yksilöiminen näiden esteiden ylittämiseksi ja hyötyjen saamiseksi, erityisesti vanhusten, vammaisten ja työttömien tarpeita palvelevien tietojärjestelmien ja -palvelujen edistäminen; tietoyhteiskunnan kehitystä helpottavien hankkeiden erityisesti luettelointiin perustuva analysointi kansallisella tasolla meneillään olevissa toimissa; sovellusten tarjonnasta Euroopan jatkuvaan ja erityisesti jatkuvaan luettelointiin perustuva Euroopan ja kansallisella tasolla meneillään olevien politiikkojen ja ohjelmien avoimuuden analysointi; -hankkeiden tietoyhteiskuntapolitiikkojen, onnistuneiden esimerkkien Euroopan laajuiseen käyttöön osallistuminen parhaiksi määriteltyjen ohjelmien ja käytäntöjen pohjalta esimerkiksi tukemalla esittelytoimia erityisesti pienyhteisöissä, jotka toimivat joustavina pienen mittakaavan koealueina uusien lähestymistapojen kokeilemiseksi niin, että eri sosiaaliryhmien kansalaiset, työmarkkinaosapuolet ja vapaaehtoisjärjestöt voivat laajalti aktiivisesti osallistua; -palvelujen ja Euroopan ja kansallisella tasolla meneillään olevien tutkimusten ja toimien yhteisvaikutuksen ja niitä koskevan yhteistyön edistäminen toimimalla erityisesti välittäjänä asiasta kiinnostuneiden järjestöjen ja yksityishenkilöiden välisten kumppanuussuhteiden luomisessa; kehittämiseen sellaisten tietoyhteiskunnan rahoitusjärjestelmien määrittely ja arviointi, jotka voivat auttaa edistämään julkisten ja yksityisten tahojen välisiä kumppanuussuhteita yleistä etua koskevien sovellusten käyttämiseksi; tarvittavien, erityisesti £ sisämarkkinoiden toiminnan esteiden määritteleminen tietoyhteiskunnan alueella ja toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rajattomasta alueesta saadaan kaikki hyödyt tietoyhteiskunnan kehittämiseksi; käynnistäminen toimien ja tietotekniikoiden käyttöä pk-yrityksissä vaikeuttavien esteiden selvittämiseksi jolla toimia kiinteästi yhteen komission sovittamalla näitä kannustetaan eri käyttäjäryhmiä tieto: ja viestintätekniikoiden käytössä; prioriteettien määrittämiseksi työn kanssa, pk-yritysten c) tietoyhteiskunnan maailmanlaajuisen hyödyntäminen: luonteen huomioon ottaminen ja lisääminen tietoyhteiskunnan maailmanlaajuisesta tietoisuuden luonteesta erityisesti luetteloimalla kaikkialla maailmassa toteutettuja aloitteita, vaihtamalla tietoja kolmansien maiden ja varsinkin kehitysmaiden kanssa ja tekemällä yhteistyötä esittelytoimien valmistelussa joko kahdenvälisesti tai yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa. Nämä toimet eivät saa olla samoja kuin jo olemassa olevat toimintamahdollisuudet sellaisilla aloilla, joihin sovelletaan muita välineitä, esimerkiksi tutkimuksen ja tietosisältöjen ja standardoinnin aloilla. kehityksen, Euroopan laajuisten verkkojen, Päällekkäisyyksien estämiseksi, muiden aloitteiden täydentämiseksi ja asiantuntemuksen lisäämiseksi tässä ohjelmassa asian kannalta merkitykselliset yhteisön yksiköt ovat työohjelman mukana määrittelyyn, laaditaan ehdotuspyynnöt, arvioidaan ja valitaan jonka perusteella ehdotukset ja tarkastetaan tulokset. toimien kehittämisessä. Yksiköitä kehotetaan osallistumaan Edellä kuvatun perusteella komissio kehottaa neuvostoa tekemään oheisen päätöksen Euroopan parlamenttia kuultuaan. Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ei ole muita määräyksiä tämän päätöksen antamiseksi tarvittavista valtuuksista kuin 235 artikla. T- EHDOTUS: NEUVOSTON PÄÄTÖS TIETOYHTEISKUNNAN LUOMISTA EUROOPASSA EDISTÄVÄSTÄ MONIVUOTISESTA YHTEISÖN OHJELMASTA (TIETOYHTEISKUNTA) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon1, sekä katsoo, että tietoyhteiskunnan luominen voi auttaa yhteisöä selviytymään tulevan vuosisadan haasteista erityisesti uusien työpaikkojen luomisessa uudenlaisten taloudellisten, poliittisten ja sosiaalisten suhteiden avulla, kuten valkoisessa kirjassa Kasvu, kilpailukykyjä työllisyys -21. vuosisadan haasteet ja mahdollisuudet on esitetty, Korfussa 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pani merkille tietoyhteiskuntaa käsittelevän korkean tason ryhmän suositukset sellaisina kuin ne on esitetty laati kertomuksessa Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta, ja komissio toimintasuunnitelman, joka sisältää sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla toteutettavia konkreettisia toimia, Firenzessä 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1996 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia koulutuksessa, työpaikkojen luomisessa, työn organisoinnissa ja tietoyhteiskunnan kehittymisvauhti riippuu paljolti kansalaisten ja julkisten ja yksityisten organisaatioiden ja viestintätekniikkasovellusten mahdollisuuksista palvella ihmisten ja liikeyritysten tarpeita, tietämyksestä, ymmärryksestä sekä uusien tuesta tieto- ja tietoyhteiskunnan luominen edellyttää, että kaikkien kansalaisten, yritysten tai julkisten organisaatioiden saatavilla on kaikenlaista niiden tarvitsemaa tietoa kaikkialla yhteisössä, tietoyhteiskunnan luominen muuttaa vähitellen ihmisen toiminnan luonnetta ja sisältöä kaikilla alueilla, ja sillä on merkittäviä eri alojen välisiä vaikutuksia aloilla, jotka ovat tähän asti olleet toisistaan riippumattomia, EYVLN:o. tietoyhteiskunnan toteuttamiseksi tarvittavissa toimenpiteissä on otettava huomioon yhteisön taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus sekä sisämarkkinoiden toiminnan jatkuvuus, kyseisten toimenpiteiden määrittely vaatii alustavia analyyseja, joiden tavoitteena on parantaa niiden monien alojen tuntemusta, joihin tietoyhteiskuntaan liittyvät yhteisön toimet voivat vaikuttaa, korkean tason asiantuntijaryhmän ensimmäisessä välikertomuksessa tietoyhteiskunnan tammikuussa 1996 esitettiin ryhmän sosiaalisista ja yhteiskunnallisista ensimmäisiä huomioita, joita voidaan käyttää loppukertomuksen laadinnassa, tekijöistä tietoyhteiskuntafoorumin Euroopan komissiolle vuoden 1996 kesäkuussa laatimassa ensimmäisessä vuosikertomuksessa suositeltiin, että komissio käynnistäisi Euroopan unionin laajuisia tiedotusaloitteita, edistäisi parhaiden käytäntöjen edistämiseen parhaiten soveltuvia tekniikoiden käyttöä, kiinnittäisi erityistä huomiota tietoyhteiskunnan taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten tutkimiseen ja huolehtisi siitä, että vammaiset pääsevät tasa-arvoisesti käyttämään tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia, toimia ja uusien Euroopan komissio hyväksyi 24 päivänä heinäkuuta 1996 vihreän kirjan Eläminen ja työskentely tietoyhteiskunnassa: ihmiset ensin, jonka tarkoituksena on syventää poliittista, yhteiskunnallista ja kansalaiskeskustelua tietoyhteiskunnan tärkeimmistä sosiaalisista ja yhteiskunnallisista näkökohdista; komissio esittelee toimintaehdotukset saadun palautteen perusteella vuonna 1997, tietoyhteiskunnan toteuttamiseksi tarvittavissa toimenpiteissä on otettava huomioon tietoyhteiskunnan maailmanlaajuinen ulottuvuus, kehitystä koskevassa G7-maiden ministerikokouksessa Midrandissa Etelä-Afrikassa 13-15 päivänä toukokuuta 1996 pidetyssä tietoyhteiskuntaa ja että tietoyhteiskunnan mallia olisi pyrittävä toteuttamaan kehitysmaiden hyväksi niiden ainutlaatuisten tarpeiden ja haasteiden ratkaisemiseksi, niiden kestävän kehityksen tukemiseksi ja sen varmistamiseksi, että ne voivat todella osallistua syntymässä olevaan maailmanlaajuiseen verkottuneeseen talouselämään, tunnustettiin, Roomassa 30 ja 31 toukokuuta 1996 pidetyssä kokouksessa tunnustettiin, että Euroopan yhteisön ja Barcelonan kokouksessa vuonna 1995 käynnistettyyn Euro-Välimeri - kumppanuuteen kuuluvien kahdentoista maan poliittisen vuoropuhelun yksi tekijä on todella avoimen tietoyhteiskunnan rakentaminen Välimeren alueella; sellainen hyödyttää tieto- ja viestintätekniikoiden käyttäjiä, näiden alojen teollisuutta ja palveluntarjoajia kasvuna, kilpailukykynä ja työllisyytenä, Prahassa 12 ja 13 päivänä syyskuuta 1996 pidetyssä Euroopan unionin ja Keski- ja Itä- että Euroopan maiden tietoyhteiskuntaa koskevassa vahvistettiin, foorumissa ^ tietoyhteiskunnan kehittämiseen liittyvät asiat ovat erityisen tärkeitä talouttaan uudistaville Euroopan maille, ja korostettiin tarvetta luoda tietojenvaihto- ja keskustelufoorumeja, uusi toiminta ei saa olla sama kuin nykyiset toimintamahdollisuudet esimerkiksi mtkimuksen ja kehityksen, Euroopan laajuisten verkkojen, tietosisällön, sosiaalipolitiikan ja standardoinnin aloilla, ja tämän ohjelman edistymistä olisi seurattava jatkuvasti ja järjestelmällisesti; ohjelman päätyttyä siitä saadut tulokset arvioidaan lopullisesti ja niitä verrataan tässä päätöksessä asetettuihin tavoitteisiin, on tarpeen määrittää ohjelman kesto, perustamissopimuksessa ei ole muita määräyksiä tarvittavista valtuuksista kuin 235 artikla, tämän päätöksen antamiseksi ^ cx ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1. Hyväksytään (tietoyhteiskuntaohjelma, jonka tavoitteena on: 1 artikla yleisön tietämyksen ja ymmärryksen lisääminen tietoyhteiskunnan ja sen uusien sovellusten mahdollisista vaikutuksista; eurooppalaisen tietoyhteiskunnan luomisen avustaminen uusien tietopalvelujen ja sovellusten käyttömahdollisuuksia ja niiden käytön tuttuutta edistämällä; tietoyhteiskunnan maailmanlaajuisen luonteen huomioon ottaminen ja hyödyntäminen. 2. Ohjelma on voimassa 1 päivästä tammikuuta 1997 31 päivään joulukuuta 2001. 3. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittaiset määrärahat varainhoito-ohjelman mukaisesti. 4. Suunnitellut toimet ovat alojen välisiä ja täydentävät yhteisön muiden alojen toimia. Mitkään toimet eivät saisi olla samoja kuin kyseisillä aloilla muissa yhteisön ohjelmissa tehtävä työ. 2 artikla Komissio ottaa vastuulleen seuraavien toimien toteuttamisen 1 artiklassa tavoitteiden saavuttamiseksi. tarkoitettujen a) tietoa lisäävät toimet: tietoyhteiskunnan mahdollisuuksien, hyötyjen ja mahdollisten vaarojen parempaan ymmärtämiseen tarkoitettujen toimien levittäminen ja edistäminen; tiedon kerääminen kansalaisten ja käyttäjien tarpeista ja näiden tarpeiden yksilöiminen, teollisuuden ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) kiinnostuksen edistäminen tarjoamalla palveluja ja sovelluksia kyseisten tarpeiden täyttämiseen; tietoyhteiskunnan mahdollisten vaikutusten esittely paikallisesti, merkityksellisen tiedon vaihdon edistäminen kaupunkien ja alueiden välillä ja suurelle yleisölle tiedottaminen sen palvelemiseksi toteutettavista konkreettisista hankkeista; tietoyhteiskunnan kehitystä käsittelevien tapaamisten järjestäminen ja seuranta, joista komissio saa neuvoja tulevia haasteita varten; b) tietoyhteiskunnan luomista Euroopassa avustavat toimet: taloudellisten, yhteiskunnallisten teknisten, sääntelynäkökohtien analysointi, tietoyhteiskuntaan siirtymisen aiheuttamien haasteiden arviointi ja mahdollisimman suurten sosiaalis-taloudellisten hyötyjen saamiseksi tarvittavien toimien määrittely; ja ja muita heikommassa niiden mahdollisuuksien ja esteiden arviointi, joita vähäosaisilla sosiaaliryhmillä sekä syrjäseuduilla alueilla voi olla tietoyhteiskunnan tuotteiden ja palvelujen käyttömahdollisuuksissa ja käytössä sekä toimenpiteiden yksilöiminen näiden esteiden ylittämiseksi ja hyötyjen sopivien saamiseksi; asemassa olevilla erityisesti tietoyhteiskunnan kehitystä helpottavien hankkeiden jatkuvaan luettelointiin perustuva analysointi sovellusten tasolla meneillään olevissa toimissa; tarjonnasta Euroopan ja kansallisella erityisesti jatkuvaan luettelointiin perustuva Euroopan ja kansallisella tasolla meneillään olevien politiikkojen ja ohjelmien avoimuus; tietoyhteiskuntapolitiikkojen, -hankkeiden ja -palvelujen onnistuneiden esimerkkien Euroopan laajuiseen käyttöön osallistuminen parhaiksi määriteltyjen ohjelmien ja käytäntöjen pohjalta; tasolla meneillään olevien Euroopan yhteisvaikutuksen ja niitä koskevan yhteistyön edistäminen; ja kansallisella tutkimusten ja toimien tietoyhteiskunnan kehittämiseen tarvittavien, erityisesti sellaisten rahoitusjärjestelmien määrittely ja arviointi, jotka voivat auttaa edistämään julkisten ja yksityisten tahojen välisiä kumppanuussuhteita yleistä etua koskevien sovellusten käyttämiseksi; sisämarkkinoiden toiminnan esteiden määritteleminen tietoyhteiskunnan alueella ja toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rajattomasta alueesta saadaan kaikki hyödyt tietoyhteiskunnan kehittämiseksi; toimien käynnistäminen pk-yritysten prioriteettien määrittämiseksi ja tietotekniikoiden käyttöä pk-yrityksissä vaikeuttavien esteiden selvittämiseksi sovittamalla näitä toimia kiinteästi yhteen komission työn kanssa, jolla kannustetaan eri käyttäjäryhmiä tieto- ja viestintätekniikoiden käytössä; c) tietoyhteiskunnan maailmanlaajuisen luonteen huomioon ottaminen ja hyödyntäminen: tietoisuuden lisääminen tietoyhteiskunnan maailmanlaajuisesta luonteesta erityisesti luetteloimalla kaikkialla maailmassa tietoja kolmansien maiden ja varsinkin kehitysmaiden kanssa ja tekemällä yhteistyötä esittelytoimien valmistelussa joko kahdenvälisesti tai yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa. toteutettuja aloitteita, vaihtamalla n 3 artikla Edellä 1 artiklassa hahmoteltujen tavoitteiden ja 2 artiklassa määriteltyjen toimien toteuttamiseksi komissio voi käyttää kaikkia soveltuvia keinoja, erityisesti: sopimuksia tehdä erityistutkimuksen ja esittelytoimien suorittamisesta sekä toimien yhteensovittamiseksi, arvioimiseksi ja yhteisrahoittamiseksi, tulevan kehityksen analysointitehtävien, tutkimuksen, järjestää asiantuntijakokouksia, konferensseja, neuvotteluja asiasta kiinnostuneiden henkilöiden ja ryhmien kanssa ja seminaareja tiedon julkaisemiseksi ja levittämiseksi, osallistua näihin toimiin ja myöntää niille tukea, osallistua kansainvälisten järjestöjen tietoyhteiskuntaan liittyviin toimiin, erityisesti niihin, joilla pyritään kannustamaan kehittyviä maita käyttämään tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia. 1. Komissio on vastuussa ohjelman täytäntöönpanosta. 4 artikla 2. Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, jonka lausuntonsa puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. ehdotuksesta määräajassa, tarvittaessa äänestettyään, Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. Edellä 4 artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä sovelletaan: 5 artikla - työohjelman käyttöönottamiseen, - budjettimenojen jakamiseen, - ehdotuspyyntöjen perusteisiin ja sisältöön, n - yhteisön rahoitusta koskevissa ehdotuspyynnöissä ehdotettujen hankkeiden arviointiin ja yhteisön rahoitusosuuden määrään kutakin hanketta kohti, jos se on vähintään 200 000 ecua, - ohjelman arviointitoimenpiteisiin, - osallistumiseen kolmansien maiden oikeudellisten yksikköjen järjestöjen hankkeisiin. ja kansainvälisten 6 artikla Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ohjelman kahden ensimmäisen vuoden kuluttua väliaikaisen arviointikertomuksen käynnistetyistä toimista ja saavutetuista tuloksista. Ohjelman lopussa komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen tuloksista, jotka on saavutettu toteuttamalla 2 artiklassa tarkoitetut toimet. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 7 artikla Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja ti RAHOITUSSELVITYS 1. Toimen nimi Tietoyhteiskunnan (tietoyhteiskunta). luomista Euroopassa edistävä monivuotinen yhteisön ohjelma 2. Budjettikohta B5-722: tietoyhteiskunta 3. Oikeudellinen perusta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 235 artikla 4. Toimenpiteen kuvaus 4. 1. Toimen yleistavoite Suunnitellut toimet ovat toimia tietoyhteiskunnan luomiseksi Euroopassa, ja niiden tavoitteena on lisätä yleisön tietämystä tietoyhteiskunnasta, auttaa tietoyhteiskunnan luomista Euroopassa ja tarkastella tietoyhteiskunnan maailmanlaajuista luonnetta. 4. 2. Kestoaika Toimen oikeusperusta on voimassa 1 päivästä tammikuuta 1997 31 päivään joulukuuta 2001. 5. Menojen ja tulojen luokitus ei-pakolliset menot jaksotetut määrärahat 6. Meno-/tuIolaji tuen osuus enintään 100%: analysointitehtävien, tulevan kehityksen sopimukset erityistutkimuksen suorittamiseksi yhteensovittamiseksi, arvioimiseksi ja yhteisrahoittamiseksi; esittelytoimien ja tutkimuksen, sekä toimien asiantuntijakokousten, konferenssien, asiasta kiinnostuneiden henkilöiden ja ryhmien neuvottelujen ja seminaarien järjestäminen tiedon julkaisemiseksi ja levittämiseksi, näihin toimiin osallistuminen ja tuen myöntäminen niille; ov tietoyhteiskuntaan liittyviin toimiin ja erityisesti kansainvälisten järjestöjen niihin osallistuminen, joilla pyritään kannustamaan kehitysmaita käyttämään tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia; rahoitus yhteisesti muiden julkisen tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa: sopimukset toimien yhteisrahoittamisesta; useille asiakkaille tehtävät tutkimukset. Kaikki tulot voidaan ottaa uudelleen käyttöön 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (EYVL N:o L 356, 31. 12. 1977, s. 1) 27 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EHTY, EY, Euratom) N:o 2335/95 (EYVL N:o L 240, 7. 10. 1995, s. 12). 7. Taloudelliset vaikutukset maksusitoumusmäärärahoihin 7. 1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa Tarvittavien määrärahojen määrässä otetaan huomioon aikaisemmista kokemuksista saadut rahoitusta koskevat tekijät ja kohdassa 9. 1 määriteltyjen erityistavoitteiden toteuttamiseksi ehdotettujen toimien luonne. Jotta ohjelman kolmeen toimintakokonaisuuteen kuuluvista suunnitelluista toimista saataisiin merkittäviä tuloksia viidessätoista jäsenmaassa, merkittävän kohdeväestön lukuja määritettäessä on otettu huomioon budjettikohdasta B5-722 vuosina 1995 ja 1996 otetut tiedot yksikkökustannuksista ja toimintatasoista. saavuttaminen on välttämätöntä. Jäljempänä olevan taulukon kustannukset Esimerkiksi tietoyhteiskuntafoorumin kaltaisen tärkeän yhteisymmärrykseen pyrkivän ryhmän ja sen alaryhmien toiminnan sekä sen tulosten julkistamisen kustannukset ovat 600 000 ecua vuodessa. Tietoisuudenlisäämishankkeiden (esim. koulujen muistomerkkihanke Schools Adopt Monuments) ecua. keskimäärin Tietoisuudenlisäämistilaisuuksiin ja näyttelyihin, joissa esitellään parhaita kaupunkien hallinnon tietoyhteiskuntasovelluksia, tarvitaan suurin piirtein 200 000 ecun suuruista yhteisön rahoitusta tarkoitettuun (esim. Barcelonan konferenssin viidessätoista jäsenvaltiossa järjestettävään tiedotusviikkoon, johon paikalliset viranomaiset osallistuvat myös rahoituksella, tarvitaan noin 150 000 ecua. Tällaisia toimia on toteutettava useaan otteeseen eri paikoissa eri kohderyhmille merkittävän tuloksen saamiseksi. tukeminen). Erityisesti pk-yrityksille ovat 000 000 250 500 - 7. 2. Kustannusten jakautuminen loimien sisällön mukaan Maksusitoumusmäärärahat esitetään seuraavassa taulukossa: toimien sisällön mukaan miljoonina ecuina (nykyiset hinnat) \^ Erittely Vuoden 1996 talous arvio Alustava talous arvio esitys vuodelle 1997 1998 1999 2000 2001 1997- 2001 Tiedonlisäämistoimet Tietoyhteiskunnan luomista avustavat toimet Kansainväliset toimet YHTEENSÄ 3 6 2 11* 4 5 1 10 3 5 1 9 3 5 1 9 3 5 1 9 2 5 1 8 15 25 5 45 * ei sisällä vuoden 1995 talousarviosta siirrettyjä 1,2 miljoonaa ecua 7. 3. Maksusitoumusmäärärahojen viitteellinen aikataulu (miljoonina ecuina) Vuosi 1996 1997 1998 1999 2000 2001 YHTEENSÄ 1997-2001 11* 10 9 9 9 8 45 Maksu sitoumus määrärahat * ei sisällä vuoden 1995 talousarviosta siirrettyjä 1,2 miljoonaa ecua 8. Suunnitellut petostenvastaiset toimenpiteet (ja niiden toteuttamisen tulos) Komissio valvoo kaikkien palvelujen ja pyydettyjen tutkimuksien maksuja ennen niiden suorittamista ja ottaa huomioon sopimusvelvoitteet, taloudelliset periaatteet ja moitteettoman varainhoidon tai hallinnon. Petostenvastaiset (mm. valvontaa ja raportointivelvollisuutta koskevat) säännökset sisällytetään kaikkiin komission ja maksunsaajan välisiin sopimuksiin. 9. Kustanniisvaikiittavuiisanalyysi 9. 1. Erityistavoitteet ja kohderyhmä Ohjelman tavoitteena on lisätä yleisön tietämystä ja ymmärrystä tietoyhteiskunnan ja sen uusien sovellusten mahdollisista vaikutuksista, auttaa tietoyhteiskunnan luomisessa Euroopassa ja hyödyntää tietoyhteiskunnan maailmanlaajuista ulottuvuutta. Nämä tavoitteet saavutetaan seuraaviin toimintakokonaisuuksiin sisältyvillä toimilla: a) tietoa lisäävät toimet. tietoyhteiskunnan mahdollisuuksien, hyötyjen ja mahdollisten vaarojen parempaan ymmärtämiseen tarkoitettujen toimien levittäminen ja edistäminen; it» tiedon kerääminen kansalaisten ja käyttäjien tarpeista ja näiden tarpeiden yksilöiminen, teollisuuden ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) kiinnostuksen edistäminen tarjoamalla palveluja ja sovelluksia kyseisten tarpeiden täyttämiseen; tietoyhteiskunnan mahdollisten vaikutusten esittely paikallisesti, merkityksellisen tiedon vaihdon edistäminen kaupunkien ja alueiden välillä ja suurelle yleisölle tiedottaminen sen palvelemiseksi toteutettavista konkreettisista hankkeista; tietoyhteiskunnan kehitystä käsittelevien tapaamisten järjestäminen ja seuranta, joista komissio saa neuvoja tulevia haasteita varten; b) tietoyhteiskunnan luomista Euroopassa avustavat toimet: taloudellisten, yhteiskunnallisten teknisten, ja sääntelynäkökohtien analysointi, tietoyhteiskuntaan siirtymisen aiheuttamien haasteiden arviointi ja mahdollisimman suurten sosiaalis-taloudellisten hyötyjen saamiseksi tarvittavien toimien määrittely; niiden mahdollisuuksien ja esteiden arviointi, joita vähäosaisilla sosiaaliryhmillä sekä syrjäseuduilla ja muita heikommassa asemassa olevilla alueilla voi olla tietoyhteiskunnan tuotteiden ja palvelujen käyttömahdollisuuksissa ja käytössä sekä sopivien toimenpiteiden yksilöiminen näiden esteiden ylittämiseksi ja hyötyjen saamiseksi; erityisesti tietoyhteiskunnan kehitystä helpottavien hankkeiden jatkuvaan luettelointiin perustuva analysointi sovellusten tarjonnasta Euroopan ja kansallisella tasolla meneillään olevissa toimissa; erityisesti jatkuvaan luettelointiin perustuva Euroopan ja kansallisella tasolla meneillään olevien politiikkojen ja ohjelmien avoimuus; tietoyhteiskuntapolitiikkojen, -hankkeiden ja -palvelujen onnistuneiden esimerkkien Euroopan laajuiseen käyttöön osallistuminen parhaiksi määriteltyjen ohjelmien ja käytäntöjen pohjalta; Euroopan ja kansallisella tasolla meneillään olevien tutkimusten ja toimien yhteisvaikutuksen ja niitä koskevan yhteistyön edistäminen; tietoyhteiskunnan kehittämiseen tarvittavien, erityisesti sellaisten rahoitusjärjestelmien määrittely ja arviointi, jotka voivat auttaa edistämään julkisten ja yksityisten tahojen välisiä kumppanuussuhteita yleistä etua koskevien sovellusten käyttämiseksi; sisämarkkinoiden toiminnan esteiden määritteleminen tietoyhteiskunnan alueella ja toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rajattomasta alueesta saadaan kaikki hyödyt tietoyhteiskunnan kehittämiseksi; o toimien käynnistäminen pk-yritysten prioriteettien määrittämiseksi ja tietotekniikoiden käyttöä pk-yrityksissä vaikeuttavien esteiden selvittämiseksi sovittamalla näitä toimia kiinteästi yhteen komission työn kanssa, jolla kannustetaan eri käyttäjäryhmiä tieto- ja viestintätekniikoiden käytössä; c) tietoyhteiskunnan maailmanlaajuisen luonteen huomioon ottaminen ja hyödyntäminen: tietoisuuden lisääminen tietoyhteiskunnan maailmanlaajuisesta luonteesta erityisesti tietoja luetteloimalla kaikkialla maailmassa kolmansien maiden ja varsinkin kehitysmaiden kanssa ja tekemällä yhteistyötä esittelytoimien valmistelussa joko kahdenvälisesti tai yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa. toteutettuja aloitteita, vaihtamalla Tukitoimiin kuuluu analyysien ja tutkimusten teettäminen, asiantuntijakokousten, seminaarien, kokousten ja neuvottelujen tuen myöntäminen niille, esittelytoimien ja toteuttaminen, toimien yhteensovittaminen, arviointi ja yhteisrahoitus, tiedon julkaiseminen ja levittäminen sekä osallistuminen kansainvälisten järjestöjen asiaankuuluviin toimiin. järjestäminen Kohderyhmänä työmarkkinaosapuolet ja vapaaehtoisjärjestöt. käyttäjät, ovat yritykset, kansallinen, alue- ja paikallishallinto, 9. 2. Toimen perustelut Yliteisön taloudellisen toimen tarpeellisuus luomisessa. Lisääntyvä maailmanlaajuinen Korkealla poliittisella tasolla on tunnustettu, että yhteisön olisi oltava tärkeässä asemassa tietoyhteiskunnan tietoyhteiskunnan alueella, varsinkin OECD:rs käynnistämät merkittävät tutkimukset ja G7-maiden osoittama kiinnostus ovat huomattavasti laajentaneet televiestintäpolitiikan kehittämisen ja Euroopan laajuisten tietoverkkojen yhteydessä tähän mennessä toteutettujen toimien alaa. Tämä entistä laajempi tietoyhteiskunnan käsite, tietoyhteiskunnan luomiseksi toteutettujen pyrkimysten globaalistuminen erityisesti työttömyyden parannuskeinona edellyttää uusien näkökulmien tutkimista ja uusien toimien edistämistä. toiminta Suunnitelluissa toimissa otetaan huomioon toissijaisuusperiaate yhteisön ja jäsenvaltioiden sekä julkisen ja yksityisen sektorin tehtävien välillä. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 b artiklan mukaisesti toimet kohdistetaan vain niille alueille, joilla on lisäarvoa Euroopan tasolla. Euroopan tasolla merkittäville erityistoimille myönnettävän rahoitustuen lisäksi komissio edistää eri organisaatioiden välistä yhteistyötä yhteisten esittelytoimien järjestämisessä. Jotta toimet olisivat maailmanlaajuisesti käyttökelpoisia, erityistä huomiota kiinnitetään niiden yhdistämiseen tuoreisiin G7-aloitteisiin ja sellaisten kansainvälisten järjestöjen kuin OECD. n asiaankuuluviin toimiin. & Toimen tofeuttatrii. sta/xjen valinta Budjettikohdan B5-722 käytöstä vuosina 1995 ja 1996 saadut kokemukset ovat osoittaneet, että kohdassa 6 kuvattuja keinoja pidetään kaikkein tehokkaimpina tässä ohjelmassa suunniteltujen toimien, esimerkiksi tiedottamisen ja kerrannaisvaikutuksen toteuttamisessa. 9. 3 Toimen seuranta ja arviointi Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ohjelman kahden ensimmäisen vuoden kuluttua väliaikaisen arviointikertomuksen käynnistetyistä toimista ja saavutetuista tuloksista. Ohjelman lopussa komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen tuloksista, jotka on saavutettu toteuttamalla 2 artiklassa tarkoitetut toimet. 10. Hallintomenot Tarvittavien hallintovarojen tehokas käyttö on seurausta varojen jakamista koskevasta komission vuosittaisesta päätöksestä, jossa otetaan huomioon erityisesti käytettävissä olevan henkilöstön määrä ja budjettivallan käyttäjän sallimat henkilöstön lisäykset. Jos lisää henkilöstöä on saatavilla, pääosastot lilja XIII palkkaavat sitä vuosina 1997 ja 1998 kyseisten pääosastojen yhdessä hoitamaan tietoyhteiskunnan toimintakeskukseen. Vaikka ylimääräisiä varoja ei jaettaisikaan, tätä ohjelmaa voidaan silti toteuttaa. On kuitenkin tunnustettava, että tällaisissa oloissa joitakin tavoitteita ei ehkä voida täysin saavuttaa. 10. 1 Vaikutus komission henkilöstön lukumäärään Henkilöstö Tarvittava henkilöstö josta vakituinen henkilöstö väli aikainen henkilöstö nykyistä henkilöstöä lisähenkilöstöä Virkamiehet tai väliaikaiset toimenhaltijat Muu henkilöstö A B C 14 4 5 10 A 2B 4C 4A 2B 1C f\ 10. 2 Lisähenkilöstö Lukumäärä Laskentamenetelmä (vuosittain) Virkamiehet tai väliaikaiset toimenhaltijat Yhteensä 4 A 2B 1 C 7 10. 3 Hallintomenot x 112 000 ecua = 448 000 ecua x 71 000 ecua = 142 000 ecua x 46 000 ecua = 46 000 ecua 636 000 ecua Budjettikohta Määrät vuodessa Laskentamenetelmä A -1300 (työmatkat) A - 1701 (vastaanotot) A - 1178 (arvioinnit) A - 2510 (komiteat) A - 2550 (konferenssit) A -5 A - 34 Yhteensä 117 600 5 000 52 500 135 000 30 000 145 000 30 000 JÏJÏÔO 7 työmatkaa x 14 A x 1200 ecua 15 ulkopuolista asiantuntijaa x 10 päivää x 350 ecua/päivä 2 x 15 ulkopuolista asiantuntijaa x 5 kokousta x 900 ecua no BUDJETTIKOHTA B5-722 ENNAKKOARVIOINTIKERTOMUS Vuosina 1995 ja 1996 kehitettiin budjettikohdassa B5-722 (tietoyhteiskunta) myönnettyjen varojen turvin kokeilutoimia seuraavilla alueilla: meneillään olevan kehityksen ja nykyisten suuntausten analysointi tietoa lisäävät toimet esittelytoimet ja kokemusten vaihto tietojenvaihto kolmansien maiden kanssa. Näistä toimista voitiin päätellä seuraavaa: on puututtava mahdollisuuksista ole riittävästi tietoa; siihen, ettei tietoyhteiskunnan vaikutuksista, vaaroista ja kokeiluhankkeilla ja esittelytoimilla voidaan todella lisätä käyttäjien luottamusta ja auttaa heitä ilmaisemaan tarpeitaan paremmin, ja näin voidaan luoda enemmän kysyntää tietoyhteiskunnan palveluille ja sovelluksille; tietojenvaihto kolmansien maiden kanssa vahvisti maailmanlaajuisen kiinnostuksen että Euroopan unionilla on tietoyhteiskunnan kehittämiseen, osallistua mahdollisuuksia olla sen kehittämisessä johtavassa asemassa. ja Jos muita tällaisia EU:n toimia toteutetaan, niiden on ulotuttava kaikkiin viiteentoista saamiseksi. jäsenvaltioon Rahoitusselvityksessä olevia lukuja määritettäessä on otettu huomioon budjettikohdasta B5- 722 vuosina 1995 ja 1996 saadut tiedot yksikkökustannuksista ja toimintatasoista. yhteiskuntakerroksiin mitattavien tulosten kaikkiin ja Huomattavan yhteisymmärryksen syntymiseen pyrkivän ryhmän eli tietoyhteiskuntafoorumin ja sen alaryhmien toiminnan sekä sen tulosten julkaisemisen kustannukset ovat 600 000 ecua vuodessa. Tärkeisiin tiedotustilaisuuksiin ja näyttelyihin tarvitaan 200 000 ecun suuruista yhteisön rahoitusta (esim. Barcelonan konferenssin tukemiseksi). Tällaisiin tilaisuuksiin osallistuu valtuutettuja ja järjestöjä kaikkialta Euroopasta esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikoiden käyttäjäjärjestöjen näkemyksen tietoyhteiskunnan sovellusten esittelemiseksi. Kolme tai neljä suurempaa konferenssia vuodessa on suositeltava määrä. Lisäksi tarvitaan pienempiä, paikallisia tiedotustoimia useaan otteeseen eri paikoissa (enemmän kuin yksi jäsenvaltiota kohti varsinkin suurimmissa jäsenvaltioissa) ja eri kohdeyleisölle, muun muassa pk-yrityksille, kouluille, kotirouville, ammattijärjestöille ja pienyhteisöille. tai kaupunkien hallinnossa parhaiden 1\ pk-yrityksille Erityisesti järjestettävään tiedotusviikkoon, jollainen jo järjestettiin vuonna 1996 ja johon paikalliset viranomaiset osallistuvat myös rahoituksella, tarvitaan noin 150 000 ecua. jäsenvaltiossa viidessätoista tarkoitettuun Tiedotus- ja esittelyhankkeisiin, joihin osallistuu vähintään kaksi osapuolta eri jäsenvaltioista, tarvitaan keskimäärin 250 000-500 000 ecun suuruista EU:n osuutta (esim. koulujen muistomerkkihankkeeseen Schools Adopt Monuments). On arvioitu, että tällaisia hankkeita olisi käynnistettävä vähintään 12-15 vuodessa merkittävän vaikutuksen, yhdenmukaisuuden ja tiedon leviämisen aikaansaamiseksi sekä kerrannaisvaikutusten käynnistämiseksi. Rajattuihin ja kohdennettuihin tutkimuksiin kehityssuuntauksien analysoimiseksi, palautteen keräämiseksi, edellä kuvattujen toimien arvioimiseksi ja mittaamiseksi tarvitaan enimmillään 200 000 ecua vuodessa (esimerkiksi Eurobarometritutkimus tietoyhteiskunnasta maksaa noin 50 000 ecua vuodessa). 22- ISSN 1024-4492 KOM(96) 592 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 01 Luettelonumero : CB-CO-96-590-FI-C ISBN 92-78-11643-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 22>


title: Resolução sobre a liberdade de imprensa e os direitos do Homem na Turquia

eurovoc_concepts:
Denmark
Member of Parliament
Türkiye
freedom of the press
imprisonment
removal


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3550/96 dos Deputados Jesús CABEZÓN ALONSO , Juan COLINO SALAMANCA à Comissão. Acordos com países terceiros

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European Commission
Spain
agreement (EU)
agricultural policy
division of powers
third country
unanimity


title: Resolutie over de mededeling van de Commissie aan de Raad, aan het Europees Parlement, aan het Economisch en Sociaal Comité en aan het Comité van de regio's over de universele dienst in de telecommunicatiesector in het perspectief van een volledig geliberaliseerde omgeving - een essentieel element van de informatiemaatschappij (COM(96)0073 C4-0205/ 96)

eurovoc_concepts:
economic liberalism
liberalisation of the market
public service
telecommunications


title: Reglamento (CE) nº 2368/96 de la Comisión de 12 de diciembre de 1996 que introduce excepciones y modificaciones en el Reglamento (CEE) nº 2456/93 por el que se establecen disposiciones de aplicación del Reglamento (CEE) nº 805/68 del Consejo en lo relativo a la intervención pública

eurovoc_concepts:
United Kingdom
award of contract
beef
carcase
derogation from EU law
intervention policy

formats: html pdfa1b print


title: 96/723/EG: Rådets beslut av den 12 december 1996 om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken för att täcka förluster vid lån till projekt av gemensamt intresse i länder i Latinamerika och Asien med vilka gemenskapen har tecknat samarbetsavtal (Argentina, Bolivia, Brasilien, Chile, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, El Salvador, Uruguay och Venezuela; Bangladesh, Brunei, Filippinerna, Indien, Indonesien, Kina, Macao, Malaysia, Pakistan, Singapore, Sri Lanka, Thailand och Vietnam)

eurovoc_concepts:
EIB loan
European Investment Bank
cooperation agreement
credit guarantee
third country


title: Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) DES RATES zur Aufteilung der Fangquoten für in den Gewässern der Färöer fischende Fischereifahrzeuge aur die Mitgliedstaaten für 1997

eurovoc_concepts:
EU Member State
Faroe Islands
catch by species
catch quota
fishing vessel

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN * •h •ù -it it ir Brüssel, den 12. 12. 1996 KOM(96)671 cndg. Vorschlag für eine VERORDNUNG (EGi DES RATES zur Aufteilung der Fangquoten für in den Gewässern der Färöer fischende Fischereifahrzeuge auf die Mitgliedstaaten für 1997 (von der Kommission vorgelegt) BEGRÜNDUNG Die Konsultationen zwischen der Gemeinschaft und den Färöern, die am 22. Oktober 1996 in Brüssel stattfanden, führten zu gegenseitigen Fischereivereinbarungen für 1997. Diese Vereinbarungen sehen bestimmte Fangquoten fur Gemeinschaftsschiffe in der Fischereizone der Färöer vor. Ziel dieses Vorschlags für eine Verordnung ist es, die den Gemeinschaftsschiffen nach den oben genannten Vereinbarungen für 1997 in der Fischereizone der Färöer zustehenden Fangquoten auf die Mitgliedstaaten aufzuteilen. 2 Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) Nr. /96 DES RATES vom. Dezember 1996 zur Aufteilung der Fangquoten für in den Gewässern der Färöer fischende Fischereifahrzeuge auf die Mitgliedstaaten für 1997 DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3760/92 des Rates vom 20. Dezember 1992 zur Einführung einer gemeinschaftlichen Regelung für die Fischerei und die Aquakultur(l), geändert durch die Akte über den Beitritt Österreichs, Finnlands und Schwedens, insbesondere auf Artikel & Absatz 4, auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: dem Verfahren der Europäischen Nach Wirtschaftsgemeinschaft einerseits und der Regierung Dänemarks sowie der Landesregierung der Färöer andererseits haben die beiden Vetragsparteien Konsultationen über die gegenseitigen Fischereirechte für 1997 geführt. des Fischereiabkommens zwischen Zum Abschluß dieser Konsultationen haben die beiden Vertragsparteien Vereinbarungen für 1997 getroffen, wonach Fischereifahrzeugen der Gemeinschaft bestimmte Fangquoten in der Fischereizone der Färöer eingeräumt werden. Um eine reibungslose Bewirtschaftung der verfügbaren Fangmöglichkeiten in den Gewässern der Färöer zu gewährleisten, sind gemäß Artikel 8 der Verordnung (EWG) Nr. 3760/92 Quoten auf die Mitgliedstaaten aufzuteilen. Für die Fangtätigkeiten nach dieser Verordnung gelten die Kontrollmaßnahmen der Verordnung (EWG) Nr. 2847/93 des Rates vom 12. Oktober 1993 zur Einfuhrung einer Kontrollregelung für die Gemeinsame Fischereipolitik^l (1) ABl, Nr. L 389 vom 31. 12. 1992, S. 1. <2) ABl. Nr. L 261 vom 20. 10. 1993, S. 1. Mit den Färöern wurde keine Übereinkunft über zusätzliche Bestimmungen für die jahresübergreifende Verwaltung der TAC und Quoten gemäß Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 847/96 des Rates (3) erzielt - HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Fischereifahrzeuge unter der Flagge eines Mitgliedstaats dürfen vom 1. Januar bis zum 31. Dezember 1997 in den der Fischereigerichtsbarkeit der Färöer unterstehenden Gewässern im Rahmen der Vereinbarung über die gegenseitigen Fischereirechte für 1997 nur die im Anhang festgesetzten Fänge tätigen. Artikel 2 Die im Anhang genannten Bestände fallen nicht unter die Bestimmungen der Artikel 2, 3 und 5 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 847/96 des Rates. Diese Verordnung tritt am 1. Januar 1997 in Kraft. Artikel 3 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den. Dezember 1996 Im Namen des Rates Der Präsident (3) ABl. Nr. L 115 vom 9. 5. 1996, S. 3. M ANHANG Aufteilung der Fangquoten der Gemeinschaft nach Artikel 1 in den Gewässern der Färöer für 1997 (in Tonnen Fanggewicht) Art ICES Bereich Fangquoten der Gemeinschaft Den Mitgliedstaaten zugeteilte Quoten Kabeljau, Schellfisch Vb 1 500 Köhler Vb 2. 500 Rotbarsch Vb 7. 000 Blauleng, leng Blauer Wittling Plattfische Makrele Andere Arten Vb Vb Vb Vb Vb 3,600(1) 25. 000 1,000(2) 3. 270 760 Frankreich Deutschland Vereinigtes Königreich Belgien Frankreich Deutschland Niederlande Vereinigtes Königreich Belgien Frankreich Deutschland Vereinigtes Königreich Frankreich Deutschland Vereinigtes Königreich Dänemark Frankreich Deutschland Niederlande Vereinigtes Königreich 1 J Frankreich Deutschland Vereinigtes Königreich Dänemark Frankreich Deutschland Vereinigtes Königreich 60 10 430 50 1. 510 310 50 580 50 435 6. 440 75 2. 340 1. 055 205 11. 000 3. 000 11. 000 140 180 680 3. 270 275 305 180 (1) (2) Beifange von Grenadierfisch und Schwarzem Degenfisch werden auf diese Quote angerechnet. Einschließlich Schwarzer Heilbutt. S^ SSN 0254-1467 KOM(96)671 endg. DOKUMENTE DE 03 11 Katalognummer : CB-CO-96-683-DE-C ISBN 92-78-13439-2 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg c


title: Risoluzione sui minori detenuti in Honduras

eurovoc_concepts:
Honduras
child
child protection
prison system


title: WRITTEN QUESTION No. 3550/96 by Jesús CABEZÓN ALONSO , Juan COLINO SALAMANCA to the Commission. Agreements with third countries


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3551/96 tων βουλετών Jesus CABEZON ALONSO , Juan COLINO SALAMANCA προς την Επ τροπή. Φορολογική εναρμόνιση και χρηματοδότηση των κοινωνικών εισφορών

eurovoc_concepts:
EU Member State
administrative cooperation
financing method
frontier region
social security
social-security benefit
social-security harmonisation
tax harmonisation