title: Kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahel

text: 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 319 21997A0521(01) L 129/3 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 21. 5. 1997 KAUBANDUST JA KAUBANDUSKÜSIMUSI KÄSITLEV VAHELEPING ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahel EUROOPA ÜHENDUS, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS, edaspidi “ühendus”, ühelt poolt ja ARMEENIA VABARIIK teiselt poolt, ARVESTADES, et: 22. aprillil 1996 sõlmiti ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vaheline partnerlus- ja koostööleping; partnerlus- ja koostöölepingu eesmärk on tugevdada ja laiendada varem, eelkõige 18. detsembril 1989 sõlmitud Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning NSVLi vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepinguga loodud suhteid; on vaja tagada lepinguosaliste vaheliste kaubandussuhete kiire areng; selleks on vahelepingu abil vaja võimalikult kiiresti rakendada partnerlus- ja koostöölepingu kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevad sätted; nimetatud sätted peaksid seetõttu asendama kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu asjakohaseid sätteid; on vaja tagada, et partnerlus- ja koostöölepingu jõustumiseni ja koostöönõukogu asutamiseni saab kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu alusel asutatud ühiskomitee kasutada partnerlus- ja koostöölepinguga koostöönõukogule antud volitusi, mida on vaja vahelepingu rakendamiseks, ON OTSUSTANUD sõlmida käesoleva lepingu ja on selleks nimetanud oma täievolilisteks esindajateks: EUROOPA ÜHENDUS: Denis O’LEARY, suursaadik, Iirimaa alaline esindaja, alaliste esindajate komitee esimees, Günther BURGHARDT, Euroopa Ühenduste Komisjoni välispoliitiliste suhete peadirektoraadi peadirektor, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS: Günther BURGHARDT, Euroopa Ühenduste Komisjoni välispoliitiliste suhete peadirektoraadi peadirektor, 320 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd ARMEENIA VABARIIK: Gagik SHAHBAZIAN, suhete eest Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ), Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste majandusorganisatsioonidega vastutav minister, suursaadik, Armeenia Euroopa Liidu esinduse juhataja, KES, olles esitanud oma kehtivaks ja vormikohaseks tunnistatud täisvolitused, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES. I JAOTIS — makseviisid ja kaubavahetusega seotud maksete ülekanded, ÜLDPÕHIMÕTTED — eeskirjad, mis käsitlevad kaupade müüki, ostu, vedu, turusta- mist ja kasutamist siseturul. Artikkel 1 Demokraatia, rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas, Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas määratletud inimõiguste ning turumajanduse põhimõtete, sealhulgas Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi Bonni kohtumise dokumentides avaldatud põhimõtete austamine on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika alus ning partnerluse ja käesoleva lepingu oluline osa. II JAOTIS KAUBAVAHETUS Artikkel 2 1. Kõikides valdkondades kohtlevad lepinguosalised teineteist järgmise suhtes enamsoodustuskorras: — impordi- ja eksporditollimaksud ja -lõivud, kaasa arvatud nende tollimaksude ja lõivude kogumise kord, 2. Lõike 1 sätteid ei kohaldata: a) soodustustele, mis on antud eesmärgiga luua tolliliit või vaba- kaubanduspiirkond või sellise liidu või piirkonna loomise tõt- tu; b) soodustustele, mis on antud teatavatele riikidele WTO eeskir- jade ja muude arengumaid soodustavate rahvusvaheliste kok- kulepete kohaselt; c) soodustustele, mis on antud naaberriikidele piiriliikluse hõl- bustamiseks. 3. Üleminekuajal, mis lõpeb Armeenia Vabariigi ühinemisel WTOga või 31. detsembril 1998, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev saabub varem, ei kohaldata lõike 1 sätteid I lisas määratletud soo- dustuste suhtes, mida Armeenia Vabariik annab teistele NSVLi lagunemisel tekkinud riikidele. Artikkel 3 1. Lepinguosalised leiavad üksmeelselt, et vaba transiidi põhi- mõte on käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise oluline eeltin- gimus. Seoses sellega tagab kumbki lepinguosaline teise lepinguosalise tolliterritooriumilt pärinevate või sinna suunduvate kaupade pii- ranguteta transiidi läbi oma territooriumi või selle kaudu. 2. Lepinguosaliste vahel kohaldatakse GATTi V artikli lõigete 2–5 sätteid. 3. Käesolevas artiklis sisalduvad sätted ei piira lepinguosaliste vahel kokkulepitud erisätete kohaldamist teatavate sektorite, eel- kõige veonduse, või toodete suhtes. — tollivormistuse, transiidi, ladude ja ümberlaadimisega seotud sätted, Artikkel 4 — maksud ja muud siseriiklikud lõivud, mida otse või kaude kohaldatakse importkaupade suhtes, Ilma et see piiraks õigusi ja kohustusi, mis tulenevad mõlemat lepinguosalist ajutise lepinguosaline impordi konventsioonidest, vabastab kumbki lisaks sellele teise lepinguosalise ajutiselt imporditud kaupade rahvusvahelistest kaupade siduvatest 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 321 juhtudel impordilõivudest ja -tollimaksudest oma õigusaktide kohaselt sellistel ja korras, mis on sätestatud mõnes muus asjakohases teda siduvas rahvusvahelises konventsioonis. Arvesse võetakse tingimusi, mille alusel asjaomane lepinguosaline on sellisest konventsioonist tulenevad kohustused võtnud. 4. Pakilistes olukordades, kus viivitamine põhjustaks raskesti kõr- valdatavat kahju, võivad lepinguosalised võtta meetmeid enne nõupidamist, tingimusel et nõupidamist pakutakse kohe pärast selliste meetmete võtmist. Artikkel 5 5. Käesoleva artikli kohaste meetmete väljavalimisel peavad lepinguosalised esmatähtsaks neid, mis segavad käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist kõige vähem. 1. Armeenia Vabariigist pärinevaid kaupu imporditakse ühen- dusse koguseliste piiranguteta, ilma et see piiraks käesoleva lepingu artiklite 7, 10 ja 11 kohaldamist. 6. Mitte miski käesolevas artiklis ei piira ega mõjuta emba-kumba lepinguosalist dumpinguvastaste või tasakaalustavate meetmete võtmisel GATTi VI artikli, GATTi VI artikli rakendamise lepingu, GATTi VI, XVI ja XXIII artikli tõlgendamise ja kohaldamise kok- kuleppe või asjakohaste siseriiklike õigusaktide kohaselt. 2. Ühendusest pärinevaid kaupu imporditakse Armeenia Vaba- riiki koguseliste piirangute ja samaväärsete meetmeteta. Artikkel 8 Artikkel 6 Lepinguosaliste turuhindu. omavahelises kaubavahetuses kasutatakse Lepinguosalised kohustuvad kaaluma käesoleva nendevahelist kaubavahetust käsitleva lepingu sätete edasiarendamist vastavalt olukorrale, sealhulgas Armeenia Vabariigi WTOga ühinemisest tulenevale olukorrale. Artiklis 17 nimetatud ühiskomitee võib lepinguosalistele anda selliste edasiarenduste kohta soovitusi, mida heakskiitmise korral võidakse lepinguosaliste menetluste kohaselt sõlmitud kokkuleppe alusel ellu viia. Artikkel 7 Artikkel 9 1. Kui mõnda toodet imporditakse ühe lepinguosalise territoo- riumile sellistes suurenevates kogustes või sellistel tingimustel, et see kahjustab või ähvardab kahjustada samasuguste või otseselt konkureerivate toodete kodumaised tootjaid, võib sõltuvalt asja- oludest kas ühendus või Armeenia Vabariik võtta asjakohaseid meetmeid järgmises korras ja tingimuste kohaselt. 2. Enne meetmete võtmist või lõike 4 kohastel juhtudel võimali- kult kiiresti pärast nende võtmist esitab sõltuvalt asjaoludest kas ühendus või Armeenia Vabariik ühiskomiteele kogu asjakohase teabe, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus IV jao- tise kohaselt. loomade või taimede tervise ja elu, Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seoses loodusvarade, inimeste, kunsti-, ajaloo- või muinasväärtusega rahvusliku rikkuse või intellektuaal-, tööstus- või kaubandusomandi kaitsmisega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piirangut. Artikkel 10 3. Kui nõupidamise tulemusena ei jõua lepinguosalised olukorra vältimise meetmetes kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast ühis- komitee poole pöördumist, võib nõupidamist taotlenud lepingu- osaline piirata asjakohaste toodete importi sellises ulatuses ja nii- kaua, kui on vaja kahju vältimiseks või kõrvaldamiseks, või võtta muid sobivaid meetmeid. Käesolevat jaotist ei kohaldata kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 50–63 kuuluvate tekstiiltoodetega kauplemise suhtes. Nende toodetega kauplemist korraldab eraldi leping, mis parafeeriti 18. jaanuaril 1996 ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 1996. 322 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd Artikkel 11 pakuvad ühenduse eelkõige II sealhulgas võrreldavaid vahendeid selliste õiguste kaitsmiseks. lisas nimetatud õigusaktid, 1. Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist korraldatakse käesoleva jaotise sätetega, välja arvatud artikkel 5. Artikkel 16 2. Asutatakse söe- ja teraseküsimuste siderühm, kuhu kuuluvad ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi esinda- jad. Siderühm vahetab korrapäraselt teavet kõikide lepinguosalisi huvitavate söe- ja teraseküsimuste kohta. Artikkel 12 Euroopa Tuumamaterjalidega kohaselt. sätete Aatomienergiaühenduse Vajaduse korral kaubeldakse tuumamaterjalidega Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Armeenia Vabariigi vahel sõlmitava erilepingu sätete kohaselt. kaubeldakse asutamislepingu III JAOTIS MAKSED, KONKURENTS JA MUUD MAJANDUST KÄSITLEVAD SÄTTED Artikkel 13 Lepinguosalised kohustuvad lubama igasuguseid ühenduses ja Armeenia Vabariigis asuvate isikute vahel vabalt vahetatavas vääringus tehtavaid makseid, mis on seotud kaupade liikumisega ja tehtud käesoleva lepingu sätete kohaselt. Artikkel 14 Lepinguosalised lepivad kokku, kumbki uurib oma konkurentsiõiguse kooskõlastatud kohaldamise viise juhtudel, mis mõjutavad nendevahelist kaubandust. et Lepinguosaliste teineteist tolliküsimustes vastastikku, järgides käesolevale lepingule lisatud protokolli. haldusasutused abistavad IV JAOTIS INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 17 vahelise kaubandust 18. detsembril 1989 sõlmitud Euroopa Majandusühenduse ja NSVLi ja majanduskoostööd käsitleva lepinguga asutatud ühiskomitee täidab talle käesoleva lepinguga pandud kohustusi seni, kuni asutatakse partnerlus- ja koostöölepingu artikliga 78 ettenähtud koostöönõukogu. kaubandus- ning Artikkel 18 Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks võib ühiskomitee anda soovitusi lepingus sätestatud juhtudel. Ta koostab oma kokkuleppel. soovitused lepinguosaliste omavahelisel Artikkel 19 Selliste käesoleva lepingu raames kerkivate küsimuste uurimisel, mis on seotud mõne GATT/WTO artiklile viitava sättega, võtab ühiskomitee võimalikult palju arvesse tõlgendust, mida WTO liikmed asjakohase GATT/WTO artikli puhul üldiselt kasutavad. Artikkel 20 Artikkel 15 Käesoleva artikli ja II lisa sätete kohaselt parandab Armeenia Vabariik jätkuvalt intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitset, et pakkuda viienda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist samasuguse tasemega kaitset, kui ühenduses 1. Kumbki lepinguosaline kohustub käesoleva lepingu kehtivu- salas tagama, et teise lepinguosalise füüsilised ja juriidilised isikud pääsevad tema enda kodanikega võrreldes diskrimineerimisvabalt lepinguosaliste pädevatesse kohtutesse ja haldusasutustesse, et kaitsta oma isiklikke ja omandiõigusi, sealhulgas intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi. 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 323 2. Oma volituste piires lepinguosalised: Artikkel 22 — soodustavad vahekohtumenetluse kasutuselevõtmist ühen- duse ja Armeenia Vabariigi ettevõtjate äritehingutest või koos- tööst tulenevate vaidluste lahendamiseks, 1. Käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades ja ilma et see pii- raks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist: — lepivad kokku, et vaidluste suunamisel vahekohtusse võib iga vaidlusosaline valida oma vahekohtuniku olenemata tema kodakondsusest ja eesistujaks olev kolmas vahekohtunik või ainus vahekohtunik võib olla kolmanda riigi kodanik, välja arvatud juhul, kui vaidlusosaliste valitud vahekohtu eeskirja- des on sätestatud teisiti, — ei põhjusta meetmed, mida Armeenia Vabariik rakendab liikmesriikide, nende ühenduse suhtes, diskrimineerimist kodanike ega nende äriühingute vahel, — ei põhjusta meetmed, mida ühendus rakendab Armeenia Vabariigi suhtes, diskrimineerimist Armeenia kodanike ega äriühingute vahel. — soovitavad oma ettevõtjatel valida vastastikusel kokkuleppel nende lepingute suhtes kohaldatav õigus, 2. Lõike 1 sätted ei piira lepinguosaliste õigust kohaldada oma asjakohaseid maksualaseid õigusnorme maksumaksjate suhtes, kes ei ole oma elu- või asukoha osas ühesuguses olukorras. — soodustavad ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) koostatud vahekohtueeskirjade rakendamist ja 10. juunil 1958 New Yorgis sõlmitud välisriigi vahekohtu otsuste tunnustamise ja täitmise konventsioonile allakirjuta- nud riikide vahekohtute kasutamist. Artikkel 23 1. Kumbki lepinguosaline võib suunata ühiskomiteele vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega. Artikkel 21 2. Ühiskomitee võib vaidluse lahendada soovituse andmisega. Mitte miski käesolevas lepingus ei takista lepinguosalisel võtta meetmeid: a) mida ta peab vajalikuks, et vältida tema oluliste julgeolekuhu- videga vastuolus oleva teabe avalikustamist; b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikute tootmise või nendega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- või arendustöö või tootmisega, tingimusel et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete suhtes, mis ei ole eriomaselt sõjalise otstarbega; 3. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 2 kohaselt, võib ükskõik kumb lepinguosaline teatada teisele lepitaja määramisest; sel juhul peab teine lepinguosaline määrama kahe kuu jooksul teise lepitaja. Ühiskomitee määrab kolmanda lepitaja. Lepitajate soovitused antakse häälteenamusega. Sellised soovitu- sed ei ole lepinguosalistele siduvad. 4. Ühiskomitee võib kehtestada vaidluste lahendamise korra. c) mida ta peab enda julgeoleku seisukohalt vajalikuks avaliku korra säilitamist mõjutavate tõsiste siseriiklike rahutuste, sõja või sõjaohtu kujutavate tõsiste rahvusvaheliste pingete korral või selleks, et täita kohustusi, mis ta on endale võtnud rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamiseks; Artikkel 24 d) mida ta peab vajalikuks, et täita oma rahvusvahelisi kohustusi kahesuguse kasutusega tööstuskaupade ja tehnoloogiate järele valvamisel. Lepinguosalised lepivad kokku, et emma-kumma lepinguosalise taotlusel peavad nad sobival viisil viivitamata nõu, et arutada rakendamisega seotud käesoleva lepingu tõlgendamise või küsimusi ja omavaheliste suhete muid asjakohaseid tahke. 324 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd Käesoleva artikli sätted ei mõjuta ega piira mingil viisil artiklite 7, 23 ja 28 kohaldamist. Kõnealuste meetmete väljavalimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Teise lepinguosalise nõudel teavitatakse nendest meetmetest viivitamata ühiskomiteed. Artikkel 25 Käesolevaga Armeenia Vabariigile võimaldatud kohtlemine ei ole juhul soodsam kui see, mida liikmesriigid üksteisele mingil võimaldavad. Artikkel 29 I ja II lisa ning haldusasutuste vastastikust abi tolliküsimustes käsitlev protokoll moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa. Artikkel 26 Artikkel 30 Kuivõrd käesoleva lepinguga hõlmatud küsimused on hõlmatud energiaharta lepingu ja selle protokollidega, kohaldatakse selliste küsimuste suhtes nimetatud lepingut ja protokolle nende jõustumisel, kuid üksnes niivõrd, kui selline kohaldamine on nendes sätestatud. Artikkel 27 1. Käesolevat lepingut kohaldatakse 22. aprillil 1996 sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingu jõustumiseni. 2. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu üles öelda, tea- tades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab keh- tivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast. ühelt lepingut nende kohaldatakse Käesolevat territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Teraseühenduse asutamislepingut nendes asutamislepingutes sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi territooriumi suhtes. Euroopa poolt Söe- ja Artikkel 31 Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome, taani ja armeenia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Artikkel 32 Artikkel 28 Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt. 1. Lepinguosalised võtavad kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad hoolitsevad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saa- vutamise eest. Käesolev leping jõustub sellise teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised teatavad teineteisele, et esimeses lõigus nimetatud menetlused on lõpule viidud. 2. Kui emb-kumb lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesoleva lepingu järgset kohustust, võib ta võtta asja- kohaseid meetmeid. Enne nende võtmist, välja arvatud eriti paki- listel juhtudel, esitab ta ühiskomiteele kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepingu- osalistele vastuvõetav lahendus. Euroopa Jõustumisel asendab käesolev leping Armeenia Vabariigi ja ühenduse vaheliste suhete osas 18. detsembril 1989 Brüsselis Euroopa sõlmitud Sotsialistlike ning Aatomienergiaühenduse Vabariikide Liidu vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu artiklit 2, artiklit 3, välja arvatud selle neljas taane, ja artikleid 4-16. Majandusühenduse Nõukogude ja 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 325 Hecho en Bruselas, el diez de diciembre de mil novecientos noventa y seis. Udfærdiget i Bruxelles den tiende december nitten hundrede og seksoghalvfems. Geschehen zu Brüssel am zehnten Dezember neunzehnhundertsechsundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι. Done at Brussels on the tenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-six. Fait à Bruxelles, le dix décembre mil neuf cent quatre-vingt-seize. Fatto a Bruxelles, addì dieci dicembre millenovecentonovantasei. Gedaan te Brussel, de tiende december negentienhonderd zesennegentig. Feito em Bruxelas, em dez de Dezembro de mil novecentos e noventa e seis. Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi. Som skedde i Bryssel den tionde december nittonhundranittiosex. 326 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd Por las Comunidades Europeas For De Europæiske Fællesskaber Für die Europäischen Gemeinschaften Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες For the European Communities Pour les Communautés européennes Per le Comunità europee Voor de Europese Gemeenschappen Pelas Comunidades Europeias Euroopan yhteisöjen puolesta På Europeiska gemenskapernas vägnar 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 327 LISATUD DOKUMENTIDE LOEND I lisa II lisa Soovituslik loend soodustustest, mida Armeenia Vabariik kooskõlas artikli 2 lõi- kega 3 annab NSVLi lagunemisel tekkinud sõltumatutele riikidele ………………… Artiklis 15 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandit käsitlevad õigus- aktid. ………………………………………………………………………………… lk 328 329 Protokoll haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes. …………………………………………… 330 328 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd I LISA Soovituslik loend soodustustest, mida Armeenia Vabariik kooskõlas artikli 2 lõikega 3 annab NSVLi lagunemisel tekkinud sõltumatutele riikidele Kõik sõltumatud riigid Imporditollimakse ei rakendata. 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 329 Artiklis 15 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandit käsitlevad õigusaktid II LISA 1. Artiklis 15 nimetatud ühenduse õigusaktid: — esimene nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/104/EMÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, — nõukogu 16. detsembri 1986. aasta direktiiv 87/54/EMÜ pooljuhttoodete topoloogia õiguskaitse kohta, — nõukogu 14. mai 1991. aasta direktiiv 91/250/EMÜ arvutiprogrammide õiguskaitse kohta, — nõukogu 18. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 1768/92 ravimite täiendava kaitsetunnistuse kasutuselevõtu kohta, — nõukogu 14. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, — nõukogu 27. septembri 1993. aasta direktiiv 98/83/EMÜ teatavate satelliitlevile ja kaabli kaudu taasedastamisele kohaldatavaid autoriõigusi ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevate eeskirjade kooskõlastamise kohta, — nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiiv 93/98/EMÜ autoriõiguse ja teatavate kaasnevate õiguste kaitsetähtaja ühtlustamise kohta, — nõukogu 19. novembri 1992. aasta direktiiv 92/100/EMÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas. 2. Kui eespool osutatud ühenduse õigusaktides määratletud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi vallas tekib kaubandustingimusi mõjutavaid raskusi, hakatakse ühenduse või Armeenia Vabariigi taotlusel viivitamata nõu pidama, et jõuda vastastikku rahuldavate lahendusteni. 330 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd PROTOKOLL haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes Artikkel 1 Mõisted 2. Taotluse esitanud asutuse palvel teatab taotluse saanud asutus talle, kas ühe lepinguosalise territooriumilt eksporditud kaubad on nõuetekohaselt imporditud teise lepinguosalise territooriumi- le, piiritledes vajaduse korral kaupade suhtes kohaldatud tolliprot- seduuri. Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) tollialased õigusaktid — lepinguosaliste territooriumil kohalda- tavad õigusnormid, millega korraldatakse kaupade importi, eksporti ja transiiti ning nende suunamist mis tahes tolliprot- seduurile, sealhulgas keelustamis-, piiramis- ja kontrollimeet- med; b) taotluse esitanud asutus — pädev haldusasutus, kelle lepinguosa- line on selleks määranud ja kes taotleb abi tolliküsimustes; c) taotluse saanud asutus — pädev haldusasutus, kelle lepinguosa- line on selleks määranud ja kes võtab vastu tolliküsimusi käsit- leva abitaotluse; 3. Taotluse esitanud asutuse palvel astub taotluse saanud asutus oma õigusaktide raames vajalikke samme tagamaks, et eriti hoo- likalt jälgitaks: a) füüsilisi või juriidilisi isikuid, kelle puhul arvatakse põhjenda- tult, et nad rikuvad või on rikkunud tollialaseid õigusakte; b) kohti, kus kaupu säilitatakse viisil, mis annab alust kahtlusta- da, et need on mõeldud tollialaseid õigusakte rikkuvateks toi- minguteks; d) isikuandmed — igasugune teave, mis on seotud kindlakstehtud või kindlakstehtava üksikisikuga. c) sellist kaupade liikumist, mis võib teadaoleva kohaselt põhjus- tada tollialaste õigusaktide rikkumisi; Artikkel 2 Kohaldamisala d) veokeid, mille puhul on alust arvata, et neid on kasutatud, kasutatakse või võidakse kasutada tollialaseid õigusakte rikku- vateks toiminguteks. 1. Lepinguosalised abistavad teineteist nende pädevusvaldkonda- des käesolevas protokollis sätestatud viisil ja tingimustel tollialaste õigusaktide rikkumiste vältimisel, avastamisel ja uurimisel. 2. Käesolevas protokollis sätestatud abistamine tolliküsimustes hõlmab kõiki lepinguosaliste haldusasutusi, kes on pädevad kohaldama käesolevat protokolli. See ei piira nende eeskirjade kohaldamist, millega korraldatakse vastastikuse abi andmist kri- minaalasjades. Samuti ei hõlma see teavet, mis on saadud koh- tuorganite taotlusel kasutatud volituste abil, kui need organid sel- lega ei nõustu. Artikkel 4 Omaalgatuslik abistamine Lepinguosalised abistavad teineteist oma siseriiklike õigusnormi- dega lubatud ulatuses eelneva taotluseta, kui nad leiavad, et see on vajalik tollialaste õigusaktide õigeks rakendamiseks, eelkõige juhul, kui nad saavad teavet, mis käsitleb: Artikkel 3 — toiminguid, mis rikuvad või tunduvad rikkuvat kõnealuseid õigusakte ja võivad teisele lepinguosalisele huvi pakkuda, Taotlusest tingitud abistamine 1. Taotluse esitanud asutuse palvel esitab taotluse saanud asutus kogu asjakohase teabe, mis aitab taotluse esitanud asutusel tagada tollialaste õigusaktide õige kohaldamise, sealhulgas teabe, mis käsitleb täheldatud või kavandatud toiminguid, millega rikutakse või võidakse rikkuda neid õigusakte. — sellistes toimingutes kasutatavaid uusi vahendeid või võtteid, — kaupu, mis on teadaolevalt tollialaste õigusaktide rikkumise objektid, 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 331 — füüsilisi või juriidilisi isikuid, kelle puhul arvatakse põhjenda- tult, et nad rikuvad või on rikkunud tollialaseid õigusakte, 4. Kui taotlus ei vasta vorminõuetele, võib nõuda selle paranda- mist või täiendamist; sellest hoolimata võib võtta ettevaatusabi- nõusid. — veokeid, mille puhul on alust arvata, et neid on kasutatud, kasutatakse või võidakse kasutada tollialaseid õigusakte rikku- vateks toiminguteks. Artikkel 5 Edastamine/teatamine Taotluse esitanud asutuse palvel võtab taotluse saanud asutus oma õigusaktide kohaselt kõik vajalikud meetmed, et: — edastada kõik dokumendid ja — teatada kõikidest otsustest, mis kuuluvad käesoleva protokolli kohaldamisalasse, tema terri- tooriumil elavale või asuvale adressaadile. Sel juhul kohaldatakse taotluse enda suhtes artikli 6 lõiget 3. Artikkel 6 Abitaotluste vorm ja sisu 1. Käesoleva protokolli kohased taotlused tehakse kirjalikult. Taotlusele lisatakse selle täitmiseks vajalikud dokumendid. Kui see on olukorra pakilisuse tõttu vajalik, võib vastu võtta suulisi taot- lusi, kuid need tuleb viivitamata kirjalikult kinnitada. 2. Lõike 1 kohased taotlused sisaldavad järgmisi andmeid: a) taotluse esitanud asutus; b) taotletav meede; c) taotluse eesmärk ja põhjus; d) asjakohased õigusnormid ja muud õiguslikud asjaolud; e) võimalikult täpsed ja terviklikud andmed uuritavate füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta; Artikkel 7 Taotluste täitmine 1. Abitaotluse täitmiseks toimib taotluse saanud asutus oma pädevuse ja võimaluste piires nii, nagu ta toimiks enda nimel või sellesama lepinguosalise muude ametiasutuste taotlusel, esitades olemasolevat teavet, tehes vajalikke uurimisi või korraldades nende tegemist. Seda sätet kohaldatakse ka haldusasutuse suhtes, kellele taotluse saanud asutus on taotluse suunanud juhul, kui ta ei saa ise toimida. 2. Abitaotlusi täidetakse taotluse saanud lepinguosalise õigusnor- mide kohaselt. 3. Lepinguosalise nõuetekohaselt volitatud ametnikud võivad teise asjaomase lepinguosalise nõusolekul ja viimase kehtestatud tingimustel hankida taotluse saanud asutuselt või tema hallatava- telt asutustelt teavet, mis on seotud tollialaseid õigusakte rikku- vate või rikkuda võivate toimingutega ja mida taotluse esitanud asutus vajab käesoleva protokolli rakendamiseks. 4. Lepinguosalise ametnikud võivad teise asjaomase lepinguosa- lise nõusolekul ja viimase kehtestatud tingimustel viibida viimase territooriumil tehtavate uurimiste juures. Artikkel 8 Teabeedastuse vorm 1. Taotluse saanud asutus edastab taotluse esitanud asutusele uurimistulemused dokumentide, nende tõestatud koopiate, aru- annete jms kujul. 2. Lõikes 1 sätestatud dokumente võib asendada mis tahes elekt- roonilises vormis oleva teabega, mis on koostatud samal eesmär- gil. Artikkel 9 f) asjaolude ja juba tehtud uurimiste kokkuvõte, välja arvatud artiklis 5 sätestatud juhul. Abistamiskohustuse erandid 3. Taotlused esitatakse taotluse saanud asutuse asjaajamiskeeles või sellele asutusele vastuvõetavas keeles. 1. Lepinguosalised võivad keelduda käesolevas protokollis sätes- tatud abistamisest, kui see: 332 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd a) tõenäoliselt kahjustab Armeenia Vabariigi või käesoleva pro- tokolli kohase abitaotluse saanud Euroopa Liidu liikmesriigi suveräänseid õigusi; või 5. Lepinguosalised võivad käesoleva protokolli sätete kohaselt saadud teavet ja uuritud dokumente kasutada tõenditena oma tõendusmaterjalides, aruannetes ja ütlustes ning kohtusse antud asjades ja süüdistustes. b) tõenäoliselt kahjustab avalikku korda, julgeolekut või muid olulisi huve, eelkõige artikli 10 lõikes 2 nimetatud juhtudel; või Artikkel 11 c) hõlmab muid vääringu- ja maksueeskirju kui tollialased õigus- Eksperdid ja tunnistajad aktid; või d) rikub tööstus-, äri- või ametisaladust. 2. Kui taotluse esitanud asutus palub abi, mida ta ise ei suudaks taotluse korral anda, viitab ta sellele asjaolule oma taotluses. Sel juhul otsustab taotluse saanud asutus, kuidas sellisele taotlusele vastata. 3. Kui abist keeldutakse, tuleb otsusest ja selle põhjustest viivita- mata teatada taotluse esitanud asutusele. 1. Taotluse saanud asutuse ametnikul võib talle antud volituste piires lubada esineda eksperdi või tunnistajana teise lepinguosa- lise pädevusse kuuluvas kohtu- või haldusmenetluses, mis käsit- leb käesoleva protokolliga hõlmatud küsimusi, ja esitada menet- luses vajalikke esemeid, dokumente või nende tõestatud koopiaid. Kohtus esinemise taotluses tuleb piiritleda, millistes küsimustes ja millise ametikoha või erialaoskuse tõttu ametnikku küsitletakse. 2. Volitatud ametnikule pakutakse kaitset, mis on kehtivate õigusaktidega tagatud taotluse esitanud asutuse ametnikele tema territooriumil. Artikkel 10 Teabevahetus ja konfidentsiaalsus Artikkel 12 Abistamiskulud 1. Igasugune käesoleva protokolli kohaselt mis tahes kujul edas- tatud teave on salajane või piiratud kasutusega, olenevalt kum- magi lepinguosalise kehtivatest eeskirjadest. Selle teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsetele andmetele vastuvõtva lepinguosalise asjakohaste õigusnormide ja ühenduse asutuste suhtes kohaldatavate vasta- vate sätete kohaselt. 2. Isikuandmeid võib edastada üksnes siis, kui vastuvõttev lepin- guosaline kohustub neid andmeid kaitsma vähemalt nii, nagu samal juhul teeks seda edastav lepinguosaline. 3. Saadud teavet kasutatakse üksnes käesoleva protokolli kohal- damiseks. Kui üks lepinguosaline taotleb sellise teabe kasutamist muudel eesmärkidel, küsib ta teabe edastanud ametiasutuse eel- nevat kirjalikku nõusolekut. Lisaks sellele tuleb tal järgida kõiki selle ametiasutuse kehtestatud piiranguid. Lepinguosalised loobuvad kõikidest nõuetest teineteisele, mis on seotud käesolevast protokollist tulenevate kulutuste hüvitamisega, välja arvatud asjaoludest sõltuvalt kulutused ekspertidele ja tunnistajatele ning sellistele tõlkidele ja tõlkijatele, kes ei ole avalikud teenistujad. Artikkel 13 Kohaldamine 1. Käesoleva protokolli kohaldamise eest vastutavad ühelt poolt Armeenia Vabariigi tolli keskasutused ja teiselt poolt Euroopa Komisjoni pädevad talitused ja vajaduse korral Euroopa Liidu liik- mesriikide tolliasutused. Nad otsustavad kõik selle kohaldamiseks vajalikud asjakohased meetmed ja korra, võttes arvesse kehtivaid andmekaitsenorme. Nad võivad soovitada pädevatele asutustele muudatusi, mida on nende arvates vaja käesolevas protokollis teha. 4. Lõige 3 ei takista teabe kasutamist kohtu- või haldusmenetlu- ses, mis hiljem algatatakse tollialaste õigusaktide täitmatajätmise tõttu. Teabe esitanud pädevale asutusele teatatakse sellisest kasu- tamisest. 2. Lepinguosalised peavad teineteisega nõu ja teatavad seejärel teineteisele üksikasjalikest rakenduseeskirjadest, mis nad on käes- oleva protokolli sätete kohaselt vastu võtnud. 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 333 Artikkel 14 Täiendavus sõlmitud vastastikuse abistamise leping ühenduse sätteid, millega korraldatakse tolli valdkonnas saadud ühendusele huvipakkuva teabe edastamist komisjoni pädevate talituste ja liikmesriikide tolliasutuste vahel. Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, ei piira ükski Armeenia ja ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi vahel Vabariigi 334 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd LÕPPAKT EUROOPA ÜHENDUSE, AATOMIENERGIAÜHENDUSE, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUSE ning EUROOPA edaspidi “ühendus”, täievolilised esindajad ühelt poolt ja ARMEENIA VABARIIGI täievolilised esindajad teiselt poolt, kes on kokku tulnud Brüsselis 10. detsembril 1996, et alla kirjutada ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelisele kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevale vahelepingule, edaspidi “leping”, on vastu võtnud järgmised dokumendid: leping koos selle lisade ja järgmise protokolliga: protokoll haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes. Ühenduse täievolilised esindajad ja Armeenia Vabariigi täievolilised esindajad on vastu võtnud allpool loetletud ja käesolevale lõppaktile lisatud ühisdeklaratsioonid: ühisdeklaratsioon lepingu II jaotise kohta; ühisdeklaratsioon lepingu artikli 7 kohta; ühisdeklaratsioon lepingu artikli 8 kohta; ühisdeklaratsioon lepingu artikli 15 kohta; ühisdeklaratsioon lepingu artikli 28 kohta. Lisaks sellele on ühenduse täievolilised esindajad võtnud arvesse allpool nimetatud ja käesolevale lõppaktile lisatud deklaratsiooni: Armeenia Vabariigi deklaratsioon intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse kohta. 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 335 Hecho en Bruselas, el diez de diciembre de mil novecientos noventa y seis. Udfærdiget i Bruxelles den tiende december nitten hundrede og seksoghalvfems. Geschehen zu Brüssel am zehnten Dezember neunzehnhundertsechsundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι. Done at Brussels on the tenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-six. Fait à Bruxelles, le dix décembre mil neuf cent quatre-vingt-seize. Fatto a Bruxelles, addì dieci dicembre millenovecentonovantasei. Gedaan te Brussel, de tiende december negentienhonderd zesennegentig. Feito em Bruxelas, em dez de Dezembro de mil novecentos e noventa e seis. Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi. Som skedde i Bryssel den tionde december nittonhundranittiosex. 336 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd Por las Comunidades Europeas For De Europæiske Fællesskaber Für die Europäischen Gemeinschaften Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες For the European Communities Pour les Communautés européennes Per le Comunità europee Voor de Europese Gemeenschappen Pelas Comunidades Europeias Euroopan yhteisöjen puolesta På Europeiska gemenskapernas vägnar 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 337 Kõik viited GATTile käsitlevad 1994. aastal muudetud GATTi teksti. Ühisdeklaratsioon lepingu II jaotise kohta 338 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd Ühisdeklaratsioon lepingu artikli 7 kohta Ühendus ja Armeenia Vabariik kuulutavad, et kaitsesätte tekst ei anna GATTi kaitserežiimi. 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 339 Ühisdeklaratsioon lepingu artikli 8 kohta Armeenia Vabariigi WTOga ühinemiseni peavad lepinguosalised ühiskomitees nõu oma imporditollipoliitika, sealhulgas kaitsetollide muutuste üle. Sellist nõupidamist pakutakse eelkõige enne kaitsetollide suurendamist. 340 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd Ühisdeklaratsioon lepingu artikli 15 kohta Lepinguosalised lepivad oma pädevuse piires kokku, et lepingu kohaldamisel hõlmab intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomand eelkõige autoriõigust, sealhulgas arvutiprogrammide autoriõigust, ja tööstusdisainilahenduste, geograafiliste tähiste, päritolunimetuste, kaasnevaid õigusi, patentide, kaubamärkide ja teenindusmärkide ning mikrolülituste topoloogiaga seotud õigusi, samuti kaitset kõlvatu konkurentsi eest, nagu on sätestatud tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni artiklis 10a, ja avalikustamata oskusteabe kaitset. 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 341 Ühisdeklaratsioon lepingu artikli 28 kohta 1. Lepinguosalised on ühel meelel, et lepingu õigeks kohaldamiseks ja tegelikuks rakendamiseks tähendab selle artiklis 28 sisalduv mõiste “eriti pakilised juhud” juhtumeid, mil üks lepinguosaline rikub oluliselt lepingut. Lepingu oluline rikkumine seisneb: a) lepingust lahtiütlemises, mis ei ole rahvusvahelise õiguse üldnormide kohaselt lubatud; või b) artiklis 1 sätestatud lepingu oluliste osade rikkumises. 2. Lepinguosalised on ühel meelel, et artiklis 28 nimetatud “asjakohased meetmed” on rahvusvahelise õiguse kohaselt võetavad meetmed. Kui lepinguosaline võtab artikli 28 kohasel eriti pakilisel juhul teatava meetme, võib teine lepinguosaline rakendada vaidluste lahendamise korda. 342 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd Armeenia Vabariigi deklaratsioon intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse kohta Armeenia Vabariik kuulutab järgmist. 1. Viienda aasta lõpuks pärast lepingu jõustumist ühineb Armeenia Vabariik käesoleva deklaratsiooni punktis 2 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega, mille osalisteks on ühenduse liikmesriigid või mida liikmesriigid tegelikult kohaldavad konventsioonide asjakohaste sätete kohaselt. 2. Käesoleva deklaratsiooni punkt 1 käsitleb järgmisi mitmepoolseid konventsioone: — kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsioon (1971. aasta Pariisi akt), — teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvaheline konventsioon (Rooma, 1961), — märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokoll (Madrid, 1989), — märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkulepe (Genf, 1977, muudetud 1979. aastal), — mikroorganismide patendiekspertiisiks deponeerimise rahvusvahelise tunnustamise Budapesti leping (1977, muudetud 1980. aastal), — rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon (UPOV) (1991. aasta Genfi akt). 3. Armeenia Vabariik kinnitab tähtsust, mida ta omistab kohustustele, mis tulenevad järgmistest mitmepoolsetest konventsioonidest: — tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal), — märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkulepe (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal), — patendikoostööleping (Washington, 1970, muudetud 1979. ja 1984. aastal). 4. Alates käesoleva lepingu jõustumisest kohtleb Armeenia Vabariik ühenduse äriühinguid ja kodanikke seoses intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi tunnustamise ja kaitsmisega vähemalt niisama soodsalt kui mis tahes kolmandat riiki kahepoolsete kokkulepete alusel. 5. Punkti 4 sätteid ei kohaldata soodustuste suhtes, mis ta on tegelikult ja vastastikku andnud kolmandatele riikidele, ega soodustuste suhtes, mis ta on andnud mõnele teisele endisesse NSVLi kuulunud riigile


title: Accord intérimaire sur le commerce et les mesures d'accompagnement entre la Communauté européenne, la Communauté européenne du charbon et de l'acier et la Communauté européenne de l'énergie atomique, d'une part, et la République d'Arménie, d'autre part - Protocole concernant l'assistance mutuelle entre autorités administratives en matières douanière - Acte Final

eurovoc_concepts:
Armenia
customs cooperation
extra-EU trade
international trade
trade agreement

formats: html pdfa1b print


title: Decisão referente ao projecto comum, aprovado pelo Comité de Conciliação, de decisão do Parlamento Europeu e do Conselho que adopta um programa de acção no domínio aduaneiro comunitário (Alfândega 2000) (C4-0598/96 95/ 0087(COD))

eurovoc_concepts:
action programme
customs formalities
customs fraud
customs inspection
customs regulations
customs union


title: Resolución legislativa que contiene el dictamen del Parlamento Europeo sobre la propuesta de directiva del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se modifican las Directivas 74/150/CEE, 74/151/CEE, 74/152/CEE, 74/346/ CEE, 74/347/CEE, 75/321/CEE, 75/322/CEE, 76/432/CEE, 76/763/ CEE, 77/311/CEE, 77/537/CEE, 78/764/CEE, 78/933/CEE, 79/532/ CEE, 79/533/CEE, 80/720/CEE, 86/297/CEE, 86/415/CEE y 89/ 173/CEE del Consejo sobre la velocidad máxima por construcción de los tractores agrícolas o forestales de ruedas (COM(96)0196 C4-0301/96 96/0129 (COD))

eurovoc_concepts:
speed control
tractor

formats: html print


title: Beslutning om de europæiske politiske partiers forfatningsmæssige stilling

eurovoc_concepts:
European party
political parties


title: REGLAMENTO (CE) N° 2356/96 DE LA COMISIÓN de 10 de diciembre de 1996 por el que se fijan los tipos de conversión agrarios

eurovoc_concepts:
primary sector
representative rate


title: Resolution on the constitutional status of European political parties


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a European Parliament and Council Directive amending Council Directives 74/150/EEC, 74/151/ EEC, 74/152/EEC, 74/346/EEC, 74/347/EEC, 75/321/EEC, 75/322/ EEC, 76/432/EEC, 76/763/EEC, 77/311/EEC, 77/537/EEC, 78/764/ EEC, 78/933/EEC, 79/532/EEC, 79/533/EEC, 80/720/EEC, 86/297/ EEC, 86/415/EEC and 89/173/EEC relating to the maximum design speed of wheeled agricultural or forestry tractors (COM(96)0196 C4-0301/96 96/0129(COD))


title: Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om motorfordon och släpvagnar till dessa fordon vad gäller transport av farligt gods på väg och om ändring av direktiv 70/156/EEG om typ godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

eurovoc_concepts:
EC Directive
commercial vehicle
motor vehicle
road transport
transport of dangerous goods

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION * •k •ù k -k k Bryssel den 10 12. 19% KOM(%) 555 slutlig 96/0267 (COD) Förslag till EUROPAPALAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV OM MOTORFORDON OCH SLÄPVAGN AR T11L DESSA FORDON VAD GÄLLER TRANSPORT AV FARLIGT GODS PÅ VÄG OCH CM ÄNDRING AV DIREKTIV 70/156/EEG CM TYPGCÄ)KÄNNANDE AV MOTORFORDON OCH SLÄPVAGNAR TILL DESSA FORDON (framlagt av Kommissionen) MOTIVERING A. Förelagets syfte Syftet med detta förslag till direktiv är att fastställa tekniska krav för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon avsedda för transport av farligt gods på väg. Direktivet kommer att medverka till att det finns tekniska förutsättningar för att säkerställa att farligt gods transporteras på ett säkert sätt. Fastställande av ett europeiskt system för typgodkännande av fordon som används för transport av farligt gods på väg kommer att innebära stora möjligheter för tillverkarna eftersom de bara kommer att behöva följa ett enda regelsystem för fordonskonstruktion. Dessa fordon kommer att godkännas inom hela gemenskapen. Dessutom kommer kostnaderna att sjunka när den inre marknaden för dessa fordon förverkligas. Även för operatörer och användare innebär detta uppenbara fördelar. B. Rättsliga grunder I utkastet till förslaget fastställs krav med utgångspunkt från artikel 100a i fördraget, vilket jämnar väg för en total harmonisering av relevanta tekniska krav för fordon avsedda för transport av farligt gods på väg. Detta synsätt överensstämmer med den allmänna uppfattningen inom motorfordonssektorn som fastställdes i ramdirektivet om typgodkännande av motorfordon1 inom europeiska unionen (rådets direktiv 70/156/EEG2 av den 6 februari 1970, senast ändrat genom direktiv 95/54/EG3). Denna text är av betydelse för EES-avtalet. G Bakgrund Samtliga medlemsstater med undantag av Irland är avtalsparter överenskommelsen om överenskommelsen)4. i Europeiska transport av farligt gods på väg (ADR- internationell Genom direktiv 94/5 5/EG5 införlivas bestämmelserna i ADR-överenskommelsen i gemenskapslagstiftningen. I överenskommelsen anges bl. a. krav som gäller konstruktionen av fordon som transporterar farligt gods på väg. Detta direktiv kommer att bli obligatoriskt från och med januari 1997 för konstruktion av fordon som skall användas för nationella transporter av farligt gods på väg och för transporter av sådant gods mellan Man bör komma ihåg att typgodkännande av heJa_fordon för närvarande endast är möjligt för personbilar, eftersom det endast är inom den produktgruppen som alla särdirektiv har antagits och genomförts. Typgodkännande av hela fordon blev obligatoriskt inom gemenskapen för nya personbilstyper den 1 januari 1996. Däremot måste särdirektiv antas för alla andra fordonskategorier innan ett fullständigt typgodkännande kan komma i fråga. Vad gäller fordon som används för transport zv farligt gods saknas ett viktigt direktiv, nämligen ett direktiv om dessa fordons tekniska konstruktion och utrustning. Med detta förslag till direktiv, som grundar sig på artikel 100a i fördraget, åtgärdas denna brist. EGT nr L 42, 23. 02. 1970, s. l. EGT nr L 266, 08. 11. 1995, s. 1. EŒ/TRANS/110 (vol. 1 och II), Genève 30. 09. 1957. EGT nr L 319, 12. 12. 1994, s. 7. 4 medlemsstaterna. Detta direktiv säkerställer dock inte att konstruktionen hos de fordon som används för att transportera farligt gods kommer att godkännas av andra medlemsstater. För att uppnå detta måste ett särdirektiv inom det europeiska systemet för typgodkännande antas för att jämna vägen för fri rörlighet för fordon inom gemenskapen med utgångspunkt i harmoniserade konstruktionsegenskaper. Med detta direktiv uppnäs den målsättningen. Detta är således ett komplement till rådets direktiv 94/55/EG och i detta fastställs särskilda bestämmelser för passande konstruktion och utförande av det basfordon som är avsett för transport av farligt gods, tekniska specifikationer för elektrisk utrustning, bromssystem (t. ex. ABS-bromsar och hjälpbromssystem), brandförebyggande åtgärder, hasti ghetsbegränsning. Dessa bestämmelser bygger på bestämmelserna i rådets direktiv 94/55/EG (en direkt hänvisning finns i detta direktiv). Om samtliga relevanta tekniska krav i detta direktiv uppfylls kommer fri rörlighet för berörda fordon på gemenskapens inre marknad att säkerställas. När en fordonstyp godkänns i enlighet med detta direktiv kommer medlemsstaterna alltså inte att kunna förbjuda tillverkarna från att saluföra den eller förhindra att den registreras eller tas i bruk på grunder som är förknippade med dess konstruktion. Liksom alla andra särdirektiv om typgodkännande av fordon i yrkestrafik - förutom direktiv om luftföroreningar eller buller - kommer det nya direktivet att baseras på frivillig harmonisering. Medlemsstaterna kan kräva att endast föreskrifterna i gemenskapens särdirektiv tillämpas. De kan även behålla den nationella lagstiftningen på området och tillverkaren kan då välja mellan denna eller de harmoniserade kraven. Medlemsstaterna får ålägga en tillverkare som inte har valt EG-typgodkännande att följa de nationella kraven. Detta direktiv påverkar inte nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning om användning av dessa fordon. De administrativa bestämmelserna i utkastet till förslag är anpassade till bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG för att se till att de tillämpas även i fortsättningen. Detta direktiv skall vara frivilligt tills ramdirektiv 70/156/EEG blir obligatoriskt för fordon som används för transport av farligt gods på väg i samtliga medlemsstater. När en tillverkare väljer att följa bestämmelserna i detta direktiv skall han kunna göra det, och andra medlemsstater skall tillåta fri rörlighet för fordon som uppfyller de tekniska kraven i direktivet. D. Samråd med beröida parter Under 1994 bad kommissionen arbetsgruppen för motorfordon6 att granska ett utkast till förslag till direktiv om fordon som används för transport av farligt gods på väg. Med detta skulle man undanröja nuvarande tekniska hinder för fri rörlighet för dessa fordon. Arbetsgruppen har bistått kommissionen vid utarbetandet av bilagorna till Ibreliggande förslag till direktiv. E. Förslagets innehåll Artiklar Artiklarna liknar generellt artiklarna i de andra särdirektiven som antagits enligt ramdirektiv 70/156/EEG, och bestämmelserna i det sistnämnda tillämpas. Bilagor Bilaga I innehåller direktivets räckvidd och en klassificering av fordonen i följande fem klasser: EX/H för fordon avsedda för transport av explosiva ämnen som transportenheter av typ II. EX/III för fordon avsedda för transport av explosiva ämnen som transportenheter av typ III. FL för fordon avsedda för transport av flytande ämnen med en flampunkt på högst 61 °C eller brandfarliga gaser, i tankcontainrar med en kapacitet överstigande 3 000 liter, fasta eller avtagbara tankar och för fordon med batterier med en kapacitet överstigande 1 000 liter avsedda för transport av brandfarliga gaser. OX för fordon avsedda för transport av ämnen i klass 5. 1, marginalanteckning 2501, punkt 1 a), i tankcontainrar med en kapacitet överstigande 3 000 liter, fasta eller avtagbara tankar. AT för fordon avsedda för transport av farligt gods i tankcontainrar med en kapacitet överstigande 3 000 liter, fasta eller avtagbara tankar och för fordon med batterier med en kapacitet överstigande 1 000 liter, dock inte av typerna FL eller OX I bilaga II och i tillägg 1 och 2 anges de administrativa bestämmelserna om EG- typgodkännandemärkning enligt ramdirektiv 70/156/EEG. En rådgivande arbetsgrupp bestående av medlemsstaterna, internationella organisationer och intressegrupper från industrin samt kunder och operatörer. 4&~ FÖRSLAG TILL EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV OM MOTORFORDON OCH SLÄPVAGNAR TILL DESSA FORDON VAD GÄLLER TRANSPORT AV FARLIGT GODS PÅ VÄG OCH OM ÄNDRING AV DIREKTIV 70/156/EEG OM TYPGODKÄNNANDE AV MOTORFORDON OCH SLÄPVAGNAR TILL DESSA FORDON EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om Europeiska gemenskapernas, särskilt artikel 100a i detta, med beaktande av kommissionens förslag , i enlighet med förfarandet i artikel 189b i fördraget , med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande , med beaktande av rådets direktiv 94/55/EG om tillnärmning av medlemsstatemas lagstiftning om transport av farligt gods på väg, och med beaktande av följande: Den inre marknaden utgör ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital måste säkerställas. Det är nödvändigt med en total harmonisering av de tekniska kraven på fordon avsedda för transport av farligt gods på väg för att detta mål helt skall kunna uppnås. De tekniska kraven för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon måste uppfyllas i enlighet med nationella lagar om transport av farligt gods på väg. Dessa krav ar olika i de olika medlemsstaterna. Dessa olika förfaranden och krav reser tekniska handelshinder vad gäller bestämmelserna om fordon avsedda för transport av farligt gods på väg. Syftet är att undanröja tekniska handelshinder vad gäller bestämmelserna om fordon avsedda för transport av farligt gods på väg och att tillåta marknadsorganisationerna i fråga att bedriva sin verksamhet på ett smidigt sätt. Det är därför nödvändigt att i fråga om den inre marknaden harmonisera standarderna för olika medel för transport av farligt gods på väg. Det är nödvändigt att harmonisera godkännandeförfarandena i medlemsstaterna. EGT nr. EGT nr. EGT nr. EGT nr L 319, 12. 12. 1994, s. 7. Detta direktiv kommer att bli ett av de särdirektiv som måste uppfyllas för att följa det förfarande för EEG-typgodkännande som fastställs genom rådets direktiv 70/156/EEG5, senast ändrat genom direktiv 95/54/EG. Bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG om fordonssystem, komponenter och separata tekniska enheter är därför tillämpliga på det här direktivet. Särskilt artiklarna 3. 4 och 4. 3 i direktiv 70/156/EEG innehåller krav om att det till varje särdirektiv fogas ett informationsdokument som innehåller de relevanta punkterna i bilaga I till det direktivet samt ett typgodkännandeintyg baserat på bilaga VI till det direktivet, för att möjliggöra datorisering av typgodkännandet. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 Detta direktiv skall tillämpas på fordon i kategorierna N och O avsedda för transport av farligt gods på väg inom eller mellan medlemsstater. I detta direktiv avses med Artikel 2 fordon: varje motorfordon, förutom i fordonskategori M, och släpvagnar till dessa såsom de definieras i bilaga IIA till direktiv 70/156/EEG, ADR\ Europeiska överenskommelsen såsom den definieras i artikel 2 i direktiv 94/55/EG, farligt gods: ämnen och föremål såsom de definieras i artikel 2 i direktiv 94/55/EG, transport: vägtransport såsom den definieras i artikel 2 i direktiv 94/55/EG. Artikel 3 Direktiv 70/156/EEG skall ändras genom att följande text läggs till i del I i bilaga IV: "Del I 56 transport av farligt gods 97/xxx/EG EGT L. osv. NI;N2;N3;01 ;02;03;04" fl EGT nr L 42, 23. 2. 1970, s. 1. EGT nr L 266, 8. 11. 1995, s. 1. Medlemsstaterna far inte Artikel 4 vägra att, i fråga om en typ av fordon, bevilja EG-typgodkännande eller vägra att bevilja nationellt typgodkännande, eller förbjuda att fordon registreras, saluförs eller tas i bruk på grunder som är förknippade med transport av farligt gods, om de krav som fastställs i bilagorna till detta direktiv är uppfyllda. Artikel5 Alla ändringar som är nödvändiga för att anpassa kraven i bilagorna till detta direktiv till de tekniska framstegen skall göras i enlighet med de förfaranden som fastställs i artikel 13 i direktiv 70/156/EEG. Artikel 6 Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den [1 januari 1997]. De skall genast underrätta kommissionen om detta. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Artikel 7 Medlemsstaterna skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den [1 januari 1997]. Artikel 8 Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapemas officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 9 Utfärdat i Bryssel. På parlamentets vägnar På rådets vägnar FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR Bilaga I Räckvidd, klassificering, krav Bilaga II Administrativa bestämmelser om typgodkännande Tillägg 1: Informationsdokument Tillägg 2: EG-typgodkännandeintyg Tillägg 1. Räckvidd BILAGA I 1. 1 Detta direktiv gäller ett chassi med hytt, ett dragibrdon för påhängsvagn eller släpvagnschassi eller en släpvagn med självbärande karosseri avsedd for transport av farligt gods på väg (se marginalanteckning 220 200 (1) i bilaga B till direktiv 94/55/EG). 2. Definition 2. 1 För kategorierna NI, N2, N3, 0 1, 02, 03 och 04 betyder 'typ' fordon som inte skiljer sig väsentligt från varandra åtminstone vad avser: tillverkare, tillverkarens typbeteckning, kategori, väsentliga aspekter med avseende på fordonets konstruktion, chassi/fotrum (uppenbara och grundläggande skillnader), antal axlar, kraftkälla (förbränningsmotor/elmotor/hybridmotor); 3. Klassificering 3. 1 Fordonen klassificeras enligt marginalanteckning 220 301 i bilaga B till direktiv 94/55/EEG på följande sätt: 3. 1. 1 EX/n för fordon avsedda för transport av explosiva ämnen som transportenheter av typ II. 3. 1. 2 EX/III för fordon avsedda för transport av explosiva ämnen som transportenheter av typ III. 3. 1. 3 FL för fordon avsedda för transport av flytande ämnen med en flampunkt på högst 61 °C eller brandfarliga gaser, i tankcontainrar med en kapacitet överstigande 3 000 liter, fasta eller avtagbara tankar och för fordon med batterier med en kapacitet överstigande 1 000 liter avsedda för transport av brandfarliga gaser. 3. 1. 4 OX för fordon avsedda för transport av ämnen marginalanteckning 2501, punkt 1 a), i kapacitet överstigande 3 000 liter, fasta eller avtagbara tankar. i klass 5. 1, tankcontainrar med en 3. 1. 5 AT för fordon avsedda för transport av farligt gods i tankcontainrar med en kapacitet överstigande 3 000 liter, fasta eller avtagbara tankar och för fordon med batterier med en kapacitet överstigande 1 000 liter, dock inte av typerna FL eller OX. 4. Krav Kraven vad gäller konstruktion för fordon avsedda för transport av farligt gods på väg, samt vid behov de bestämmelser om fordonens typgodkännande som fastställs i marginalanteckningarna 220 500 - 220 540 i bilaga B till direktiv 94/55/EG, skall uppfyllas. BILAGA H ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER OM TYPGODKÄNNANDE ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE Ansökan om EG-typgodkännande i enlighet med artikel 3. 4 i direktiv 70/156/EEG av en fordonstyp i fråga om transport av farligt gods på väg skall inlämnas av tillverkaren. En förlaga för informationsdokumentet ges i tillägg 1. Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som skall godkännas skall inlämnas till den tekniska tjänst som är ansvarig för utförandet av typgodkännandeprovningarna. Tillverkaren skall ha rätt att lägga fram data om och resultat av de provningar som utförts, vilket gör det möjligt att fastställa att krav kan uppfyllas med en tillräcklig grad av tillförlitlighet. BEVILJANDE AV EG-TYPGODKÄNNANDE Om de relevanta kraven uppfylls, skall EG-typgodkännande i enlighet med artikel 4. 3 och, om så är tillämpligt, i enlighet med artikel 4. 4 i direktiv 70/156/EEG, beviljas. En förlaga för EG-typgodkännandeintyget ges i bilaga 2. Ett godkännandenummer till direktiv 70/156/EEG skall tilldelas varje fordonstyp som godkänns. Samma medlemsstat skall inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer. i enlighet med bilaga VII I tveksamma fall skall, vid fastställande av att fordonet uppfyller kraven i det här direktivet, hänsyn tas till uppgifter och provningsresultat som tillhandahålls av tillverkaren, vilka kan beaktas vid utvärdering av den godkännandeprovning som den beviljande myndigheten har utfört. MODIFIERING AV TYPEN OCH ÄNDRINGAR AV GODKÄNNANDEN Om en fordonstyp som godkänts i enlighet med det här direktivet modifieras, skall bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 70/156/EEG tillämpas. En partiell provning definierad av den tekniska tjänsten på grundval av de utförda modifieringarna kan utföras. 1. 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 2. 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 3. 3. 1 3. 2 4. PRC»UKnONSOVERENSSTAMMELSE Åtgärder för att säkerställa produktionsöverensstämmelse skall vidtas i enlighet med bestämmelserna i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG. TILLAGG 1 INFORMATIONSDOKUMENT nn i enlighet med bilaga I till rådets direktiv 70/156/EEG om EG-typgodkännande av fordon avsett för transport av farligt gods på väg Följande information skall, i förekommande fall, tillhandahållas i tre exemplar och skall innefatta en innehållsförteckning. Alla ritningar skall tillhandahållas i lämplig skala och med tillräckliga detaljer i A4-format eller i en A4-folder. Om det finns fotografier skall dessa vara tillräckligt detaljerade. Om systemen, komponentema eller de separata tekniska enheterna har elektroniska kontroller, skall information om deras prestanda tillhandahållas. 0 0. 1 0. 2 0. 2. 1 0. 3 0. 3. 1 0. 4 0. 4. 1 0. 5 0. 8 1. 1. 1 1. 6 2. ALLMÄNT Fabrikat (tillverkarens firmanamn): Typ av fordon: Handelsbeteckning(ar): Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet (b) Märkningens placering: Fordonskategori (c): Klassificering(ar) enligt det farliga gods fordonet är avsett att transportera Tillverkarens namn och adress: Adress(er) till monteringsanläggning(ar): ALUVIÄNNA UPPOFFER OM FORDONETS KONSTRUKTION Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon: Motorns placering och montering: MÅTT OCH VIKTER (e) (i kg och mm) 2. 4. 2 För chassier med karosseri 2. 4. 2. 1 Längd (j): 2. 4. 2. 2 Bredd (k): 2. 4. 2. 2. 1 Karosseriets bredd på ett kylfordon (k): 10 2. 4. 2. 3 Höjd (olastad) (1) vid upphängning med nivåreglering, ange normal körposition) 2. 8 3. 3. 2 Tekniskt tillåten totalvikt angiven av tillverkaren (y) (max. och min. ): KRAFIKÄLLA (q) Foïbranningsmotor 3. 2. 1. 1 Arbetsprincip: gmsttandnm^on^M^sionstandning, 4-takts- eller 2-taktsmotor1 8. 8. 11 9. 9. 1 9. 2 BROMSAR Typdata för tillsatsbromssystem: KAROSSERI Typ av kaross: i Material och konstruktionsmetod: De punktnummer och fotnoter som används i detta informationsdokument motsvarar dem som anges i bilaga I till direktiv 70/156/EEG. Punkter som inte är relevanta för detta direktiv är strukna. 11 THJLÄGG2 FÖRLAGA (Största format: A4, 210 x 297 mm) EfrTYPGC»KÄNNANDEINTVG Myndighetens stämpel Meddelande om typgodkännande1 förlängt typgodkännande1 vägrat typgcjdkännande1 indraget typgodkännande1 för en typ av fordon/konponent/separat teknisk enhet1 med avseende på direktiv. /. /EG. Typgodkännandenummer: Skäl för förlängning:. 0. 1 0. 2 Fabrikat (tillverkarens firmanamn): Typ av fordon:. 0. 2. 1 Handelsbeteckning(ar): 0. 3 Typidentifitoionsmärkning, om sådan finns på fordonet/komponenten/den separata tekniska enheten2: 0. 3. 1 Märkningens placering: 0. 4 0. 5 0. 8 Fordonskategori13: Tillverkarens namn och adress: : Adress(er) till montermgsardäggning(ar): Stryk det som inte är tillämpligt. Om typidentifikationen innehåller tecken som inte är relevanta för att beskriva de typer av fordon, komponenter eller separata tekniska enheter som omfattas av detta typgodkännandeintyg skall sådana tecken återges med symbolen "?" (exempelvis ABC??123???). Enligt definitionen i bilaga IIA till direktiv 70/156/EEG. 12 DELJI 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Ytterligare information (i förekommande fall) (se tillägg) Teknisk tjänst som ansvarar för utförandet av provningarna: Datum för provningsrapporten: Provningsrapportens nummer: Anmärkningar (i förekommande fall) (se tillägg) Ort: Datum: Underskrift: En innehållsförteckning över det informationspaket som inlämnats till den godkännande myndigheten och som kan erhållas på begäran, bifogas: 13 TILLAGG 1 1. 1 1. 2 1. 4 1. 5 1. 6 till EG-typgodkännandeintyg nr om typgcKlkännande av ett fordon med hänsyn till direktiv / /EG. Ytterligare information Klassificering. Kort beskrivning av fordonstypen vad gäller uppbyggnad, dimensioner och konstruktionsmaterial: Motorns placering: framtilLfaaktill/i mitten1 Drift: rh^rnhjulsdViven^akhjulsdriven1 Massan för det fordon som skall provas Framaxel: Bakaxel: Totalt:. kg kg kg 5 Anmärkningar: (tex. vänsterstyrda och högerstyrda fordon): Stryk det som inte är tillämpligt. 14 INVERKAN PA KONKURRENSKRAFT OCH SYSSELSÄTTNING FÖRSLAG TILL EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV OM MOTORFORDON OCH SLÄPVAGNAR TILL DESSA FORDON VAD GÄLLER TRANSPORT AV FARLIGT GODS PÅ VÄG OCH OM ÄNDRING AV DIREKTIV 70/156/EEG OM TYPGODKÄNNANDE AV MOTORFORDON OCH SLÄPVAGNAR TILL DESSA FORDON I. Vilket är åtgärdens främsta syfte? Harmonisering av nationell lagstiftning ökad trafiksäkerhet Anpassning till den tekniska utvecklingen II. Typ av berörda företag, särskilt: omfattar de ett större antal små och medelstora företag? Nej Är de stödberättigade inom ramen för medlemsstaternas regionalstöd? Nej Är de stödberättigade utvecklingsfonden? inom ramen för Europeiska regionala Nej III. Vilka extra uppgifter åläggs dessa företag? Inga extra uppgifter IV. V. Vilka extra uppgifter kan komma att åläggas dessa företag indirekt, via de lokala myndigheterna? Inga extra uppgifter Finns det särskilda åtgärder som berör de små och medelstora företagen?Nej VI. Vilken är den väntade inverkan på företagens produktivitet? Ingen negativ inverkan på sysselsättningen? Ingen negativ inverkan VII. Har arbetsmarknadens båda parter rådfrågats? Nej ns ISSN 1024-4506 KOM(96) 555 slutlig DOKUMENT SV 07 06 15 14 Katalognummer : CB-CO-96-559-SV-C ISBN 92-78- 10857-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 1€


title: Flotte de pêche de l'Union européenne 1990-1995.

eurovoc_concepts:
EU Member State
fishing fleet
fishing statistics


title: Extract from 'Industrial trends - November 1996' : Consolidated upturn in industry.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Japan
United States
industrial development
industrial statistics


title: Afgørelse om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa- Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 79/ 112/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler (C4- 0628/96 00/0380(COD))

eurovoc_concepts:
approximation of laws
consumer information
foodstuff
labelling
marketing
product designation


title: Auszug aus "Industriekonjunktur - November 1996" : Festigung und Erholung in der Industrie.


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2349/96, annettu 10 päivänä joulukuuta 1996, tuontilupien antamisesta korkealaatuiselle tuoreelle, jäähdytetylle tai jäädytetylle naudanlihalle

eurovoc_concepts:
beef
certificate of origin
fresh meat
frozen product
import licence
product quality


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2350/96 της Επιτροπής της 10ης Δεκεμβρίου 1996 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3719/88 που αφορά τα προς χρησιμοποίηση έντυπα πιστοποιητικών εισαγωγής

eurovoc_concepts:
form
import licence