title: Padomes Direktīva 96/98/EK (1996. gada 20. decembris) par kuģu aprīkojumu

eurovoc_concepts:
International Maritime Organisation
carriage of passengers
maritime safety
maritime transport
prevention of pollution
safety standard

text: 07/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 3 31996L0098 17. 2. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 46/25 PADOMES DIREKTĪVA 96/98/EK (1996. gada 20. decembris) par kuģu aprīkojumu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 84. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (2), saskaņā ar Līguma 189. c pantā minēto procedūru (3), (1) (2) (3) (4) tā kā saistībā ar kopējo transporta politiku ir jāpieņem turpmāki pasākumi, lai nodrošinātu jūras transporta drošību; tie negadījumi, kuri tā kā kuģu negadījumi rada Kopienai nopietnas bažas, jo īpaši izraisījuši cilvēku dzīvības zaudējumus un dalībvalstu jūru un krasta līnijas piesā- rņojumu; tā kā ka kuģu negadījumu risku var efektīvi samazināt, ieviešot kopējus standartus, kas nodrošina augstu drošī- bas līmeni aprīkojumam, ko izmanto uz kuģiem; tā kā pārbaudes standarti un metodes var būtiski ietekmēt aprīkojuma turpmāko darbību; tā kā starptautiskās konvencijas prasa, lai karoga valstis nodrošinātu to, ka kuģu aprīkojums atbilst zināmām drošības prasībām, un izsniegtu attiecīgus sertifikātus; tā kā šā iemesla dēļ starptautiskās standartizācijas iestādes un (SJO) Jūrniecības izstrādājusi pārbaudes standartus noteiktiem kuģu aprī- Starptautiskā organizācija tā kā valsts pārbaudes kojumu veidiem; standarti, ieviešot starptautiskos standartus, dod rīcības brīvību sertifikācijas iestādēm, kurām pašām ir dažādi kvalifikā- cijas un pieredzes līmeņi; tā kā tas noved pie dažādiem drošības līmeņiem produktiem, kurus attiecīgās valsts kompetentās sertificējušas kā atbilstošus attiecīgiem starptautiskiem drošības standartiem, un pie tā, ka dalībvalstis negribīgi atzīst to, ka bez turpmākās pārbaudīšanas uz kuģiem, kas peld zem to karoga, ir citu dalībvalstu apstiprināts aprīkojums; iestādes ir (5) (6) (7) tā kā ir jāizstrādā kopēji noteikumi, lai novērstu atšķirī- bas starptautisko standartu ieviešanā; tā kā šādi kopēji noteikumi novērsīs nevajadzīgus izdevumus un adminis- tratīvās procedūras, kas attiecas uz aprīkojuma apstipri- nāšanu, darba apstākļu uzlabošanu, Kopienas kuģošanas konkurētspēju un tehnisko šķēršļu attiecībā uz tirdz- niecību novēršanu, pievienojot aprīkojumam atbilstības zīmi; tā kā Padome savā 1993. gada 8. jūnija rezolūcijā par kopējo politiku drošībai uz jūras (4) mudināja Komisiju iesniegt priekšlikumus SJO standartu un kuģu aprīko- juma apstiprināšanas procedūru ieviešanas saskaņošanai; lai sasniegtu šādu saskaņošanu, tā kā rīcība Kopienas līmenī ir vienīgais iespējamais jo dalībvalstis, veids, rīkojoties neatkarīgi vai caur starptautiskām organizā- cijām, nevar izveidot tādu pašu līmeni drošai aprīkojuma darbībai; (1) OV C 218, 23. 8. 1995. , 9. lpp. (2) OV C 101, 3. 4. 1996. , 3. lpp. (3) Eiropas Parlamenta 1995. gada 29. novembra atzinums (OV C 339, 18. 12. 1995. , 21. lpp. ), Padomes 1996. gada 18. jūnija kopējā nostāja (OV C 248, 26. 8. 1996. , 10. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1996. gada 24. oktobra lēmums (OV C 347, 18. 11. 1996. ). (8) tā kā Padomes direktīva ir atbilstīgs juridisks instru- ments, jo tā paredz sistēmu vienādai un obligātai starp- tautisko pārbaudes standartu piemērošanai dalībvalstīs; (4) OV C 271, 7. 10. 1993. , 1. lpp. 4 (9) (10) LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/3. sēj. tā kā ir lietderīgi vispirms runāt par aprīkojumu, kura atrašanās uz kuģa un apstiprināšana, ko veic attiecīgās valsts administrācijas saskaņā ar starptautiskās konven- cijās un rezolūcijās izklāstītiem drošības standartiem, ir obligāta saskaņā ar galvenajām starptautiskajām konven- cijām; (16) tā kā noteiktos gadījumos dalībvalstis var veikt pagaidu pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu tāda aprīkojuma izmantošanu, kuram ir atbilstības marķējums; (17) tā kā aprīkojumu, kuram nav atbilstības marķējuma, var ļaut izmantot izņēmuma gadījumos; tā kā ir dažādas direktīvas, kas nodrošina noteiktu pro- duktu, kurus inter alia var izmantot kā kuģa aprīko- jumu, brīvu apriti, bet kas neattiecas uz dalībvalstu veikto aprīkojuma sertificēšanu saskaņā ar attiecīgām tā kā tādēļ aprīkojumu, starptautiskām konvencijām; kuram ir jābūt uz kuģa, nosaka tikai pēc jauniem kopē- jiem noteikumiem; (11) tā kā ir jāizstrādā jauni pārbaudes standarti, ieteicams starptautiskā līmenī, aprīkojumam, attiecībā uz kuru šādi standarti vēl nepastāv vai nav pietiekami izstrādāti; (12) tā kā dalībvalstis nodrošina to, ka izziņotās iestādes, kas nosaka aprīkojuma atbilstību pārbaudes standartiem, ir neatkarīgas, efektīvas un profesionāli kompetentas, lai veiktu savus uzdevumus; (13) tā kā atbilstību starptautiskiem pārbaudes standartiem vislabāk var pierādīt, izmantojot atbilstības novērtējuma procedūras, piemēram, tās, kuras minētas Padomes 1993. gada 22. jūlija Lēmumā 93/465/EEK par atbilstī- bas novērtējuma procedūru dažādu posmu moduļiem un noteikumiem par to, kā piestiprināt un izmantot CE atbilstības tehniskas zīmi, saskaņošanas direktīvās (1); ko paredzēts izmantot (14) tā kā nekas šajā direktīvā neierobežo tiesības, ko karoga valsts administrācijai piešķīrušas starptautiskas konvenci- jas, veikt iekārtu darbības pārbaudes uz kuģiem, kuriem tā ir izdevusi drošības sertifikātu, ar nosacījumu, ka šādas pārbaudes nedublē atbilstības novērtējuma pro- cedūras; (18) lai grozītu šo direktīvu, tā kā, vienkāršotu procedūru, iesaistot regulatīvu komiteju, ir jārīkojas saskaņā ar IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Šīs direktīvas mērķis ir uzlabot drošību jūrā un jūras piesā- rņošanas novēršanu, vienādi piemērojot attiecīgus starptautisko tiesību instrumentus attiecībā uz A pielikumā uzskaitīto aprīko- jumu, kam ir jābūt uz kuģiem, kuriem dalībvalsts vai tās piln- varota iestāde ir izsniegusi drošības sertifikātus saskaņā ar starptautiskām konvencijām, un nodrošināt šāda aprīkojuma brīvu apriti Kopienā. 2. pants Šajā direktīvā: a) “atbilstības novērtējuma procedūras” noteiktas 10. pantā un B pielikumā; ir procedūras, kas b) c) “aprīkojums” ir A. 1 un A. 2 pielikumā uzskaitītās iekārtas un ierīces, kurām jāatrodas uz kuģa izmantošanai atbilstīgi starptautisko tiesību instrumentiem vai kas brīvprātīgi ir izvietoti uz kuģa izmantošanai, un attiecībā uz kurām saskaņā ar starptautisko tiesību instrumentiem ir vajadzīgs karoga valsts administrācijas apstiprinājums; “radiosakaru aprīkojums” ir aprīkojums, ko paredz 1974. gada SOLAS konvencijas, kas grozīta attiecībā uz 1988. sistēmu gada Vispasaules (GMDSS), IV nodaļa un divpusēja UĪV radiotelefona sakaru iekārta, ko paredz tās pašas konvencijas III/6. 2. 1. notei- kums. avāriju un drošības Jūras (15) tā kā uz šajā direktīvā minētā aprīkojuma vienmēr būtu jābūt marķējumam, kas norāda tā atbilstību šīs direktīvas prasībām; d) “starptautiskās konvencijas” ir: (1) OV C 220, 30. 8. 1993. , 23. lpp. (LL66), — 1966. gada Starptautiskā konvencija par kravas zīmi 07/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 5 — 1972. gada Konvencija par starptautiskajiem kuģu — Starptautiskā Standartizācijas organizācija (ISO), sadursmju novēršanas noteikumiem (Colreg), — 1973. gada Starptautiskā konvencija par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (Marpol) — Starptautiskā Elektrotehniskā komisija (IEC), — Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN), un — 1974. gada Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS), — Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteja (Cene- lec) un kopā ar to protokoliem un grozījumiem, kas ir spēkā šīs direktīvas pieņemšanas dienā; — Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts (ETSI), e) f) g) “starptautisko tiesību instrumenti” ir attiecīgās starptau- tiskās konvencijas, Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) attiecīgās rezolūcijas un cirkulāri un attiecīgi starptau- tiskie testēšanas standarti; “zīme” ir apzīmējums, kas minēts 11. pantā un noteikts D pielikumā; “izziņotā iestāde” ir organizācija, ko saskaņā ar 9. pantu ir nozīmējusi dalībvalsts kompetentā administrācija; kuri ir spēkā šīs direktīvas pieņemšanas dienā un ir ieviesti saskaņā ar attiecīgām starptautiskajām konvencijām un attiecīgajām SJO rezolūcijām un cirkulāriem, lai noteiktu testēšanas metodes un rezultātus, taču tikai tādā veidā, kā minēts A pielikumā; o) “tipa apstiprinājums” ir procedūras aprīkojuma, kas ražots saskaņā ar attiecīgiem testēšanas standartiem, novērtēšanai un attiecīga sertifikāta izsniegšanai. h) “atrodas uz kuģa” nozīmē uzstādīts vai izvietots uz kuģa; 3. pants i) j) k) l) “drošības sertifikāti” ir sertifikāti, ko saskaņā ar starptau- tiskām konvencijām izsniedz dalībvalsts vai ko izsniedz dalībvalsts vārdā; “kuģis” ir kuģis starptautisko konvenciju nozīmē; šī definī- cija neattiecas uz karakuģiem; 1. Šī direktīva attiecas uz aprīkojumu, ko izmanto: a) uz jauniem Kopienas kuģiem, neatkarīgi no tā, vai būvniecības darbu laikā tie atrodas Kopienā; “Kopienas kuģis” ir kuģis, kuram dalībvalsts izsniedz vai kuram dalībvalsts sertifikātu saskaņā ar starptautiskām konvencijām. Šī definīcija neat- tiecas uz situācijām, kad dalībvalstu administrācijas izsniedz sertifikātu kuģim pēc trešās valsts administrācijas lūgumu; izsniedz drošības vārdā b) uz esošiem Kopienas kuģiem, — ja šāds aprīkojums iepriekš uz tiem nav bijis vai “jauns kuģis” ir kuģis, kuram liek ķīli vai kurš ir līdzīgā būvniecības posmā dienā, kad stājas spēkā šī direktīva, vai pēc tās. Šajā definīcijā “līdzīgs būvniecības posms” ir posms, kurā: — ja aizstāj aprīkojumu, kas iepriekš atradies uz kuģa, izņemot gadījumus, kad starptautiskas konvencijas paredz citādi, i) sākas ar konkrētu kuģi saistīti būvniecības darbi neatkarīgi no tā, vai kuģis atrodas Kopienā laikā, kad uz tā uzstāda šo aprīkojumu. un ii) ir uzsākta šā kuģa montāža, kurā izmantotas vismaz 50 tonnas vai 1 % no visu korpusa konstrukciju aprēķinātās masas, atkarībā no tā, kura no tām ir mazāka; m) “esošais kuģis” ir kuģis, kas nav jauns kuģis; n) “pārbaudes standarti” ir standarti, kurus nosaka — Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO), Šī direktīva neattiecas uz aprīkojumu, kas dienā, kad 2. stājās spēkā šī direktīva, ir jau atradies uz kuģa. Neatkarīgi no fakta, ka brīvas 3. aprites nolūkos uz 1. punktā minēto aprīkojumu var attiekties citas direktīvas, un jo īpaši Padomes 1989. gada 3. maija Direktīva 89/336/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz elektro- magnētisko atbilstību (1) un 1989. gada 21. decembra Direktīva (1) OV L 139, 23. 5. 1989. , 19. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/68/EEK (OV L 220, 31. 8. 1993. , 1. lpp. ). 6 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/3. sēj. 89/686/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz personīgo aizsardzības aprīkojumu (1), attiecībā uz šādu aprīko- jumu piemēro vienīgi šo direktīvu, šiem nolūkiem nepieļaujot visu pārējo direktīvu piemērošanu. neatsakās izsniegt vai atjaunot drošības sertifikātus, kuri uz to attiecas. 4. pants vai Visas dalībvalstis vai organizācijas, kas darbojas to vārdā, izsniedzot sertifikātus, nodrošina to, ka aprīkojums, kurš atrodas uz Kopienas kuģiem, kam tās izsniedz drošības sertifikātus, atbilst šīs direktīvas prasībām. attiecīgos drošības atjaunojot 2. Pirms attiecīgā drošības sertifikāta izsniegšanas kompe- tentā iestāde saskaņā ar starptautiskajiem noteikumiem par radiosakariem izsniedz kuģa radiostacijas atļauju. 7. pants Pēc dienas, kad stājas spēkā šī direktīva, Kopiena iesniedz 1. lūgumu SJO vai, atkarībā no apstākļiem, Eiropas standartizāci- jas organizācijām izveidot standartus, ieskaitot sīki izstrādātus testēšanas standartus, A. 2 pielikumā uzskaitītajam aprīkoju- mam. 5. pants 2. Lūgumu, kas minēts 1. punktā, iesniedz 1. Aprīkojums, kas minēts A. 1 pielikumā un ko uzstāda uz Kopienas kuģa dienā, kura minēta 20. panta 1. punkta otrajā daļā, vai pēc tās, atbilst šajā pielikumā minēto starptautisko tiesību instrumentu piemērojamām prasībām. Aprīkojuma atbilstību starptautisko konvenciju un Starp- 2. tautiskās Jūrniecības organizācijas attiecīgu rezolūciju un cir- kulāru piemērojamām prasībām pierāda vienīgi saskaņā ar attiecīgiem testēšanas standartiem un atbilstības novērtējuma procedūrām, kas minētas A. 1 pielikumā. Attiecībā uz iekārtām un ierīcēm, kas uzskaitītas A. 1 pielikumā, ja doti gan IEC, gan ETSI testēšanas standarti, var izmantot vai nu vienas vai otras organizācijas tā pilnvarotais pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā, var noteikt, kuri standarti jāizmanto. standartus, un ražotājs vai Aprīkojumu, kas minēts A. 1 pielikumā un ražots pirms 3. 1. punktā minētās dienas, var arī laist tirgū vai uzstādīt uz Kopienas kuģa, kura sertifikātus saskaņā ar starptautiskām kon- vencijām izsniegusi dalībvalsts vai tās vārdā pilnvarota iestāde divu gadu laikā pēc šīs dienas, ja tas ir ražots saskaņā ar tipa apstiprinājuma procedūrām, kas šajā dalībvalstī jau bija spēkā pirms šīs direktīvas pieņemšanas dienas. 6. pants Neviena dalībvalsts neaizliedz laist tirgū vai uzstādīt uz 1. Kopienas kuģa A. 1 pielikumā minēto aprīkojumu, kas ir marķēts vai kādā citā veidā atbilst šīs direktīvas prasībām, un — Padomes prezidentvalsts un Komisija, ja to iesniedz Starp- tautiskajai Jūrniecības organizācijai, — Komisija saskaņā ar Padomes 1983. gada 28. marta Direktīvu 83/189/EEK, ar ko nosaka procedūru informāci- jas sniegšanai tehnisko standartu un noteikumu jomā (2), ja standartizācijas organizācijām. lūgumu iesniedz Eiropas Komisijas izsniegtie mandāti paredzēti starptautisko stan- dartu izstrādāšanai, izmantojot sadarbību starp Eiropas struktūrām un tādām pašām struktūrām starptautiskā līmenī. Dalībvalstis dara visu iespējamo, 3. starptautiskās organizācijas, standartus. tai skaitā SJO, ātri lai nodrošinātu to, ka izstrādā šos Komisija regulāri pārrauga testēšanas standartu izveidoša- 4. nas procesu. 5. Ja starptautiskās organizācijas, tai skaitā SJO, pieņemamā laikā nepieņem vai atsakās pieņemt attiecīgus testēšanas stan- dartus noteiktai iekārtai, saskaņā ar 18. pantā paredzēto procedūru var pieņemt standartus, kas pamatojas uz Eiropas standartizācijas organizācijas darbu. ierīcei vai Kad attiecībā uz atsevišķu aprīkojuma ierīci vai 6. iekārtu atkarībā no apstākļiem tiek pieņemti vai stājas spēkā testēšanas standarti, kas minēti 1. vai 5. punktā, šo aprīkojumu var pārvietot no A. 2 pielikuma uz A. 1 pielikumu saskaņā ar 18. pantā izklāstīto procedūru, un no pārvietošanas dienas piemēro 5. pantu. (1) OV L 399, 30. 12. 1989. , 18. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi (2) OV L 109, 26. 4. 1983. , 8. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti izdarīti ar Direktīvu 93/95/EEK (OV L 276, 9. 11. 1993. , 11. lpp. ). ar 1994. gada Pievienošanas aktu. 07/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 7 8. pants 10. pants 1. Ja jaunu kuģi, kas neatkarīgi no tā karoga nav reģistrēts dalībvalstī, plāno pārvietot uz dalībvalsts reģistru, šādu kuģi pārvietošanas laikā pakļauj saņēmējas dalībvalsts pārbaudei, lai apstiprinātu, ka patiesais šā kuģa aprīkojuma stāvoklis atbilst tā drošības sertifikātiem un vai nu atbilst šai direktīvai un tam ir izpildot attiecīgās dalībvalsts administrācijas marķējums, vai, prasības, apstiprinājumam ir saskaņā ar šo direktīvu. aprīkojuma līdzvērtīgs tipa Atbilstības novērtējuma procedūra, kuras sīkāks izklāsts ir 1. atrodams B pielikumā, ir: i) EK tipa pārbaude (B modulis) un, pirms aprīkojumu laiž tirgū un pēc ražotāja vai tā Kopienā reģistrēta pilnvarotā pārstāvja izvēles attiecībā uz A. 1 pielikumā minētajām iespējām, uz visu aprīkojumu attiecina a) EK tipa atbilstības deklarāciju (C modulis), Ja aprīkojumam nav zīmes vai administrācija neuzskata 2. to par līdzvērtīgu, šādu aprīkojumu nomaina. b) EK tipa atbilstības deklarāciju (ražošanas kvalitātes nodrošināšana) (D modulis), Aprīkojumam, ko saskaņā ar šo pantu uzskata par 3. līdzvērtīgu, dalībvalsts sertifikātu, kuru vienmēr jāpārvadā līdz ar aprīkojumu un kurš ļauj karoga dalībvalstij minēto aprīkojumu izvietot uz kuģa un uzliek jebkādus iero- bežojumus vai izklāsta jebkādus noteikumus attiecībā uz aprī- kojuma izmantošanu. izsniedz c) EK tipa atbilstības deklarāciju (produkta kvalitātes nodrošināšana) (E modulis), d) EK tipa atbilstības deklarāciju (produkta verifikācija) (F modulis) vai ii) EK pilnas kvalitātes nodrošināšana (H modulis). Attiecībā uz radiosakaru aprīkojumu karoga valsts admi- lai šāds aprīkojums pārmērīgi neietekmētu 4. nistrācija prasa, radiosakaru frekvenču spektra prasības. Tipa atbilstības deklarācija ir rakstiskā formā un sniedz B 2. pielikumā norādīto informāciju. 9. pants Dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm dara zināmas 1. iestādes, ko tās ir pilnvarojušas veikt 10. pantā paredzētās pro- cedūras, un konkrētus uzdevumus, kurus šīm izziņotajām iestādēm uzdots veikt, kā arī šo iestāžu identifikācijas numurus, ko Komisija tām iepriekš piešķīrusi. Visas organizācijas dalīb- valstij, kura plāno tās pilnvarot, iesniedz pilnīgu informāciju saistībā ar atbilstību C pielikumā paredzētajiem kritērijiem un šādas atbilstības pierādījumus. 2. Vismaz reizi divos gados katra dalībvalsts uzdod adminis- trācijai vai objektīvai ārējai organizācijai, ko nozīmējusi admi- nistrācija, pārbaudīt pienākumus, kurus izziņotās iestādes veic šīs dalībvalsts vārdā. Šīs pārbaudes laikā pārliecinās, ka izziņotās iestādes turpina atbilst C pielikumā minētajiem kri- tērijiem. 3. Dalībvalsts, kas ir nozīmējusi iestādi, atceļ tās pilnvaro- jumu, ja atklāj, ka šī iestāde vairs neatbilst C pielikumā minēta- jiem kritērijiem. Dalībvalsts nekavējoties par to informē Komi- siju un attiecīgi citas dalībvalstis. Ja aprīkojuma komplektus 3. ražo atsevišķi vai mazos daudzumos nevis sērijās vai vairumā, atbilstības novērtējuma procedūra var būt EK atsevišķa produkta verifikācija (G modu- lis). 4. Komisija glabā apstiprinātā aprīkojuma un anulēto vai noraidīto pieteikumu atjauninātu sarakstu, kas ir pieejams iein- teresētajām pusēm. 11. pants 1. Uz A. 1 pielikumā minētā aprīkojuma, kas atbilst attiecīga- jiem starptautisko tiesību instrumentiem un ir ražots saskaņā tā ar atbilstības novērtējuma procedūrām, Kopienā reģistrēta pilnvarota pārstāvja marķējums. ražotāja vai ir iestādes, kas veikusi 2. Marķējumam pievieno izziņotās atbilstības novērtējuma procedūru, identifikācijas numuru, ja šī iestāde ir iesaistīta ražošanas kontroles posmā, un divus pēdējos skaitļus, kas norāda gadu, kurā izdarīta marķēšana. Izziņotās iestādes identifikācijas numuru pievieno uz šīs iestā- des atbildību vai nu pati iestāde vai ražotājs, vai tā pilnvarotais pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā. Izmantojamā marķējuma veids ir tāds, kā norādīts D pie- 3. likumā. 8 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/3. sēj. 4. Marķējums atrodas uz paša aprīkojuma vai uz tā datu plāksnes tā, lai tas būtu saredzams, salasāms un neizdzēšams aprīkojuma lietošanai paredzētajā laikā. Tomēr, ja tas nav iespē- jams vai ja to nevar garantēt konkrētā aprīkojuma īpašību dēļ, marķējums atrodas uz produkta iepakojuma, etiķetes vai brošūras. pasākumu, norādot sava lēmuma iemeslus, jo īpaši to, vai neat- bilstību šai direktīvai ir radījusi a) neatbilstība 5. panta 1. un 2. punktam, Aprīkojumam nepievieno tādus apzīmējumus vai uzrak- 5. stus, kas var maldināt trešās personas attiecībā uz šajā direktīvā minētā marķējuma nozīmi vai grafisko attēlojumu. c) kļūmes pašos testēšanas standartos. b) nepareizs pielietojums testēšanas standartiem, kas minēti 5. panta 1. un 2. punktā, vai 6. Marķējumu pievieno ražošanas posma beigās. 12. pants 1. Neatkarīgi no 6. panta katra dalībvalsts var veikt pasāku- mus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka veic pārbaudes izlases veidā marķētam aprīkojumam, ko pārdod attiecīgajā dalībvalstī un kas vēl nav uzstādīts uz kuģa, lai nodrošinātu tā atbilstību šai direktīvai. Pārbaudes izlases veidā, kas nav paredzētas B pie- likumā minētajos atbilstības novērtējuma moduļos, veic uz dalībvalsts rēķina. 2. Neatkarīgi no 6. panta pēc tam, kad uz Kopienas kuģa ir uzstādīts šai direktīvai atbilstīgs aprīkojums, šā kuģa karoga valsts administrācija var ļaut veikt šā aprīkojuma novērtēšanu, ja drošības un/vai piesārņojuma novēršanas apsvērumu dēļ starptautisko tiesību instrumenti paredz veikt aprīkojuma darbības testēšanu uz kuģa, ar noteikumu, ka šie testi nedublē jau veiktās atbilstības novērtējuma procedūras. Karoga valsts administrācija var pieprasīt aprīkojuma ražotājam, tā Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim vai personai, kas ir atbildīga par aprīkojuma tirdzniecību Kopienā, uzrādīt pārbau- des/testēšanas ziņojumus. 13. pants Ja dalībvalsts, veicot apskati, vai kādā citā veidā noskai- 1. dro, ka A. 1 pielikumā minētais aprīkojums, ja tas ir pareizi uzstādīts, apkalpots un izmantots tā paredzētajam mērķim, neatkarīgi no fakta, ka tas ir marķēts, var apdraudēt apkalpes, pasažieru vai atkarībā no apstākļiem citu personu veselību un/ ietekmēt jūras vidi, tā veic visus vai drošību, vai nelabvēlīgi izņemtu šādu aprīkojumu vajadzīgos pagaidu pasākumus, no tirgus vai aizliegt vai izman- tošanu uz kuģa, kuram tā izsniedz drošības sertifikātus. Dalīb- valsts nekavējoties informē citas dalībvalstis un Komisiju par šo ierobežot tā pārdošanu vai lai Komisija, cik drīz vien iespējams, konsultējas ar ieinte- 2. resētajām pusēm. Ja pēc šādas konsultācijas Komisija nāk pie atziņas, ka — pasākumi ir pamatoti, tā par to nekavējoties informē dalīb- valsti, kas uzņēmās iniciatīvu, un pārējās dalībvalstis; ja 1. punktā minēto lēmumu attiecina uz kļūmēm testēšanas standartos, Komisija pēc konsultēšanās ar ieinteresētajām pusēm divu mēnešu laikā iesniedz šo jautājumu izskatīšanai 18. pantā minētajai komitejai, ja dalībvalsts, kas ir pieņē- musi lēmumu, ir nolēmusi pie tā palikt, un uzsāk 18. pantā minēto procedūru, — pasākumi nav pamatoti, dalībvalsti, kas uzņēmās iniciatīvu, un ražotāju vai Kopienā reģistrētu pilnvaroto pārstāvi. tā par to nekavējoties informē tā 3. Ja marķējums ir uz aprīkojuma, kas neatbilst iepriekš- minētajām prasībām, dalībvalsts, kuras jurisdikcijā ir marķē- juma uzlicējs, veic attiecīgus pasākumus; šī dalībvalsts informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par veiktajiem pasākumiem. Komisija nodrošina, ka dalībvalstis informē par šīs pro- 4. cedūras norisi un rezultātu. 14. pants 1. Neatkarīgi no 5. panta noteikumiem izņēmuma gadīju- mos, kas saistīti ar tehniskiem jauninājumiem, karoga valsts administrācija var ļaut uz Kopienas kuģa uzstādīt aprīkojumu, kas neatbilst atbilstības novērtējuma procedūrām, ja izmēģinā- izpildot karoga valsts administrācijas jumos vai citā veidā, prasības, konstatēts, ka šāds aprīkojums ir vismaz tikpat efektīvs kā aprīkojums, kas atbilst atbilstības novērtējuma pro- cedūrām. Attiecībā uz radiosakaru aprīkojumu karoga valsts administrā- cija prasa, lai šāds aprīkojums pārmērīgi neietekmē radiosakaru frekvenču spektra prasības. Šādas 2. karoga dalībvalstī ražoto un citās valstīs ražoto aprīkojumu. izmēģinājumu procedūras nekādi nediskriminē 07/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 9 Karoga dalībvalsts aprīkojumam, uz ko attiecas šis pants, 3. izsniedz sertifikātu, kas vienmēr ir līdz ar aprīkojumu un kas apliecina karoga dalībvalsts doto atļauju uzstādīt aprīkojumu uz kuģa un uzliek jebkādus ierobežojumus vai paredz jebkādus noteikumus attiecībā uz aprīkojuma izmantošanu. 4. Ja dalībvalsts ļauj aprīkojumu, uz ko attiecas šis pants, uzstādīt uz Kopienas kuģa, šī dalībvalsts nekavējoties Komisijai un pārējām dalībvalstīm dara zināmus datus un ziņojumus par visiem attiecīgajiem izmēģinājumiem, novērtējumiem un atbilstības novērtējuma procedūrām. Aprīkojumu, kāds minēts 1. punktā, pievieno A. 2 pieliku- 5. mam saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru. 6. Ja kuģi ar aprīkojumu, uz ko attiecas 1. punkts, nodod citai dalībvalstij, saņēmēja karoga dalībvalsts var veikt vajadzī- gos pasākumus, kas var ietvert testus un praktiskus demonstrē- jumus, lai pārliecinātos, ka minētais aprīkojums ir vismaz tik- pat efektīvs kā aprīkojums, kurš atbilst atbilstības novērtējuma procedūrām. 16. pants 1. Ja kādā ostā ārpus Kopienas vai ārkārtējos apstākļos ir jānomaina aprīkojums un šādu vajadzību pienācīgi pamato karoga valsts administrācijai, ka pieņemamā laikā, bez aizka- vēšanās un izmaksām nav iespējams uzstādīt uz kuģa aprīko- jumu, kam ir EK tipa apstiprinājums, uz kuģa var uzstādīt citu aprīkojumu saskaņā ar še turpmāk minētu procedūru: a) b) aprīkojumam ir dokumenti, ko izdevusi atzīta organizācija, kas ir līdzvērtīga izziņotai ja starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti ir noslēgts līgums par šādu organizā- ciju savstarpēju atzīšanu; iestādei, ja nav iespējams rīkoties saskaņā ar a) apakšpunktu, uz kuģa var uzstādīt aprīkojumu, kam ir dokumenti, kurus izdevusi SJO dalībvalsts, kas ir attiecīgo konvenciju puse, un kuri apliecina atbilstību attiecīgām SJO prasībām, ievē- rojot 2. un 3. punktu. Karoga valsts administrāciju tūlīt informē par šāda cita 2. aprīkojuma veidu un parametriem. 15. pants 3. Karoga valsts administrācija, cik ātri vien iespējams, nodrošina to, ka 1. punktā minētais aprīkojums un tā testēša- nas dokumentācija atbilst starptautisko tiesību instrumentu un šīs direktīvas attiecīgajām prasībām. 1. Neatkarīgi no 5. panta, karoga valsts administrācija var testēšanas vai novērtējuma nolūkā ļaut uz Kopienas kuģa izmantot aprīkojumu, kas neatbilst atbilstības novērtējuma pro- cedūrām vai uz ko neattiecas 14. pants, bet tikai tādā gadījumā, ja ir izpildīti še turpmāk minētie nosacījumi: Attiecībā uz radiosakaru aprīkojumu karoga valsts admi- lai šāds aprīkojums pārmērīgi neietekmētu 4. nistrācija prasa, radiosakaru frekvenču spektra prasības. a) aprīkojumam ir jābūt karoga dalībvalsts izsniegtam serti- fikātam, kas vienmēr ir jāpārvadā līdz ar aprīkojumu un kas apliecina karoga dalībvalsts atļauju uzstādīt aprīkojumu uz Kopienas kuģa un uzliek jebkādus ierobežojumus vai izklāsta jebkādus noteikumus attiecībā uz aprīkojuma izmantošanu; b) atļaujas derīguma termiņam ir jābūt īsam; c) nedrīkst paļauties uz aprīkojumu, kas ir uzstādīts tāda aprī- kojuma vietā, kurš atbilst šīs direktīvas prasībām, un aizstāt šādu atbilstīgu aprīkojumu, kuram jāpaliek uz Kopienas kuģa darba kārtībā un gatavam tūlītējai izmantošanai. 17. pants Šo direktīvu var grozīt saskaņā ar 18. pantā paredzēto pro- cedūru, lai — šajā direktīvā piemērotu turpmākus starptautisko tiesību instrumentu grozījumus, — atjauninātu A pielikumu, gan ieviešot jaunu aprīkojumu, gan pārvietojot aprīkojumu no A. 2 pielikuma uz A. 1 pieli- kumu un otrādi, — pievienotu iespēju izmantot moduļus B + C un moduli H attiecībā uz aprīkojumu, kas uzskaitīts A. 1 pielikumā, 2. Attiecībā uz radiosakaru aprīkojumu karoga valsts admi- nistrācija prasa, lai šāds aprīkojums pārmērīgi neietekmē radio- sakaru frekvenču spektra prasības. — ietvertu citas standartizācijas organizācijas 2. panta definī- cijā “testēšanas standarti”. 10 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/3. sēj. 18. pants 20. pants 1. Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Pado- mes 1993. gada 13. septembra Direktīvas 93/75/EEK par obligātajām prasībām kuģiem, kuri ienāk Kopienas ostās vai atstāj tās un kuri pārvadā bīstamas vai piesārņojumu veicinošas preces (1), 12. pantā noteikto procedūru. Dalībvalstis līdz 1998. gada 30. jūnijam pieņem un pub- lai 1. licē normatīvus un administratīvus aktus, kas vajadzīgi, izpildītu šo direktīvu. Tās piemēro šos pasākumus no 1999. gada 1. janvāra. 2. Komisijas pārstāvis iesniedz komitejai veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz savu atzinumu par minēto projektu termiņā, ko tās priekšsēdētājs var noteikt atbilstoši lietas stei- dzamībai. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kā paredzēts Līguma 148. panta 2. punktā, to lēmumu gadījumā, kuri Pado- mei jāpieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsis komitejā vērtē tā, kā noteikts iepriekšminētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso. ir Nosakot pirmajā daļā minētos pasākumus, dalībvalstis tajos iet- ver atsauci uz šo direktīvu vai pievieno šādu atsauci to oficiālai publikācijai. Dalībvalsts nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsau- ces. 2. Dalībvalstis nekavējoties dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, kuru reglamentē šī direktīva. Komisija par to informē pārējās dalībvalstis. 3. a) Komisija pieņem paredzētos pasākumus, ja tie ir saskaņā ar komitejas atzinumu; 21. pants b) ja paredzētie pasākumi nav saskaņā ar komitejas atzi- numu vai ja atzinums nav sniegts, Komisija bez kavēšanās iesniedz Padomei priekšlikumu saistībā ar veicamajiem pasākumiem. Padome lemj ar kvalificētu balsu vairākumu. Ja Padome nav rīkojusies divu mēnešu laikā no dienas, kad tās izskatīšanai nodeva minēto jautājumu, Komisija pieņem ierosinātos pasākumus. 19. pants Dalībvalstis piedāvā viena otrai savstarpēju palīdzību attiecībā uz šīs direktīvas efektīvu īstenošanu un ieviešanu. Šī direktīva stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 22. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, 1996. gada 20. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs S. BARRETT (1) OV L 247, 5. 10. 1993. , 19 lpp. 07/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11 A PIELIKUMS A. 1 pielikums: Aprīkojums, attiecībā uz kuru starptautisko tiesību instrumentos jau ir paredzēti sīki izstrādātie testēšanas standarti sk. Komisijas Direktīvu 2002/75/EK, OV L 254, 23. 09. 2002. , 3. lpp. 12 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/3. sēj. A. 2 pielikums: Aprīkojums, attiecībā uz kuru starptautisko tiesību instrumenti neparedz sīki izstrādātus testēšanas standartus sk. Komisijas Direktīvu 2002/75/EK, OV L 254, 23. 09. 2002. , 35. lpp. 07/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13 B PIELIKUMS I. Atbilstības novērtējuma moduļi EK TIPA PĀRBAUDE (B MODULIS) 1. 2. Izziņotai piemērojamo starptautisko tiesību instrumentu prasībām. iestādei ir jāpārliecinās un jāapliecina, ka paraugs, kas reprezentē paredzēto produktu, atbilst tam Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim ir jāiesniedz pieteikums viņa izvēlētajai izziņotai iestādei, lai tā veic EK tipa pārbaudi. Pieteikumā ir jāietver: — ražotāja nosaukums un adrese, un, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, arī viņa nosaukums un adrese, — rakstisks paziņojums, ka tas pats pieteikums nav vienlaicīgi iesniegts kādai citai izziņotai iestādei, — tehniskā dokumentācija, kā aprakstīts 3. punktā. Pieteikuma iesniedzējam ir jānodod izziņotās iestādes rīcībā paraugs, kas reprezentē paredzēto produktu, kurš še turpmāk saukts par “tipu” (1). Izziņotā iestāde var lūgt tai piegādāt citus paraugus, ja tādi ir vajadzīgi pārbaudes programmai. 3. Tehniskajai dokumentācijai ir jārada iespēja novērtēt produkta atbilstību attiecīgo starptautisko tiesību instru- mentu prasībām. Cik šādam novērtējumam tas ir svarīgi, tam ir jāietver informācija par produkta konstrukciju, uzbūves standartiem, ražošanu, uzstādīšanu un darbību saskaņā ar tehniskās dokumentācijas aprakstu, kas izklāstīts šā pielikuma papildinājumā. 4. Izziņotai iestādei 4. 1. ir jāpārbauda tehniskā dokumentācija un jāpārliecinās, ka tips ir ražots saskaņā ar tehnisko dokumentāciju; 4. 2. ir jāveic pašai vai jānodrošina ka veic attiecīgās pārbaudes un vajadzīgus testus, lai pārbaudītu, vai attiecīgo starptautisko tiesību instrumentu prasības patiešām ir ievērotas; 4. 3. ir jāvienojas ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur veiks pārbaudes un vajadzīgos testus. 5. Ja tips atbilst attiecīgo starptautisko tiesību instrumentu noteikumiem, izziņotajai iestādei ir jāizsniedz pietei- kuma iesniedzējam EK tipa pārbaudes sertifikāts. Sertifikātā ir jānorāda ražotāja nosaukums un adrese, aprīko- juma detaļas, pārbaudes slēdzieni, sertifikāta derīguma nosacījumi un vajadzīgā informācija apstiprinātā tipa identifikācijai. Sertifikāta pielikumā ir jāietver tehniskās dokumentācijas attiecīgo daļu saraksts, un tā kopija glabājas pie izziņotās iestādes. Ja ražotājam atsaka tipa sertifikāciju, izziņotajai iestādei ir jādara zināmi šāda atteikuma sīki izklāstīti iemesli. Ja ražotājs atkārtoti piesakās uz tipa apstiprinājumu aprīkojumam, kuram ir atteikts tipa sertifikāts, ražotāja pie- teikumā izziņotajai ieskaitot pirmās testēšanas ziņojumus, iepriekšējā atteikuma sīki izklāstītus iemeslus un visu aprīkojumā veikto izmaiņu sīku izklāstu. ir jāietver visa attiecīgā dokumentācija, iestādei (1) Tips var ietvert vairākus produkta variantus ar nosacījumu, ka atšķirības starp šiem variantiem neietekmē drošības līmeni vai citas prasības, kas attiecas uz produkta darbību. 14 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/3. sēj. 6. 7. 8. 9. 1. 2. 3. 1. 2. Pieteikuma iesniedzējam ir jāinformē izziņotā iestāde, kura glabā tehnisko dokumentāciju saistībā ar EK tipa pārbaudes sertifikātu, par visām apstiprinātā produkta izmaiņām, par ko ir jāsaņem papildu apstiprinājums, ja šādas izmaiņas var ietekmēt atbilstību prasībām vai izmantošanai paredzētajiem nosacījumiem. Šāds papildu apstiprinājums ir jānoformē kā papildinājums oriģinālajam EK tipa pārbaudes sertifikātam. Visām izziņotajām iestādēm pēc pieprasījuma ir jāiesniedz karoga dalībvalsts administrācijai un citām izziņo- tajām iestādēm attiecīgā informācija saistībā ar izsniegtajiem un anulētajiem EK tipa pārbaudes sertifikātiem un to papildinājumiem. Citas izziņotās iestādes var saņemt EK tipa pārbaudes sertifikātu un/vai to papildinājumu kopijas. Sertifikātu papildinājumiem ir jābūt pieejamiem citām izziņotajām iestādēm. Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim vismaz 10 gadus pēc tam, kad ražots pēdējais produkts, līdz ar tehnisko dokumentāciju ir jāglabā EK tipa pārbaudes sertifikātu un to pielikumu kopijas. ATBILSTĪBA TIPAM (C MODULIS) Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētajam pilnvarotajam pārstāvim jāpārliecinās un jāpaziņo, ka attiecīgie produkti atbilst tipam, kā aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un atbilst tam piemērojamo attiecīgo starptautisko tiesību instrumentu prasībām. Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētajam pilnvarotajam pārstāvim ir jāuzliek katram produktam marķējums un jāsastāda rakstiska atbilstības deklarācija. Ražotājam ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka ražošanas process garantē ražoto produktu atbilstību tipam, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un tam piemērojamo starptautisko tiesību instru- mentu prasībām. Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētajam pilnvarotajam pārstāvim vismaz 10 gadus pēc tam, kad ražots pēdējais produkts, ir jāglabā atbilstības deklarācijas kopija. RAŽOŠANAS KVALITĀTES NODROŠINĀŠANA (D MODULIS) Ražotājam, kas pilda 2. punktā minētās saistības, ir jānodrošina un jāpaziņo, ka attiecīgie produkti atbilst tipam, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā. Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētajam pilnvarotajam pārstāvim ir jāuzliek marķējums uz katra produkta un jāsastāda rakstiska atbilstības deklarācija. Marķējumam ir jāpievieno izziņotās iestādes, kas ir atbildīga par uzraudzību, kā noteikts 4. punktā, identifikācijas simbols. Ražotājam ir jādarbojas saskaņā ar apstiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu attiecībā uz ražošanu, gala produktu pārbaudi un testēšanu, kā noteikts 3. punktā, un pašam jābūt pakļautam uzraudzībai, kā noteikts 4. punktā. 3. Kvalitātes nodrošināšanas sistēma 3. 1. Ražotājam ir jāiesniedz viņa izvēlētajai izziņotajai iestādei pieteikums, lai tā veic viņa kvalitātes nodrošināšanas sistēmas novērtējumu attiecībā uz minētajiem produktiem. 07/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15 Pieteikumā ir jāietver: — visa informācija, kas attiecas uz paredzēto produktu kategoriju, — dokumentācija saistībā ar šo kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, — apstiprinātā tipa tehniskā dokumentācija un EK tipa pārbaudes sertifikāta kopija. 3. 2. Kvalitātes sistēmai ir jānodrošina tas, ka produkti atbilst tipam, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā. Visas ražotāja pieņemtās nostādnes, prasības un noteikumi plānos, procedūrās un instrukcijās. Kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācijai saskanīgi interpretēt kvalitātes nodrošināšanas programmas, plānu, rokasgrāmatas un uzskaites datus. ir sistemātiski un kārtīgi jādokumentē rakstiskos jābūt tādai, kas ļauj Dokumentācijai jo īpaši jāietver atbilstīgs apraksts par: — kvalitātes mērķiem un vadības organizatorisko uzbūvi, pienākumiem un pilnvarām attiecībā uz produkta kvalitāti, — ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošināšanas metodēm, procesiem un sistemātiskām darbībām, ko paredzēts izmantot, — pārbaudēm un testiem, ko veiks pirms ražošanas, tās laikā un pēc tās, un par to, cik bieži veiks šādas pārbaudes un testus, — kvalitātes uzskaites datiem, piemēram, pārbaudes ziņojumiem un testu rezultātiem, kalibrēšanas informāciju, attiecīgā personāla kvalifikācijas ziņojumiem, utt. , — produkta vajadzīgās kvalitātes sasniegšanas un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas efektīvas darbības uzraudzības līdzekļiem. 3. 3. iestādei Izziņotajai izklāstītajām prasībām. Tā pieņem kā kvalitātes nodrošināšanas sistēmas atbilst šīm prasībām, īsteno attiecīgo saskaņoto standartu. ir jānovērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēma, lai noteiktu, vai tā atbilst 3. 2. punktā ja šīs sistēmas Revīzijas komandā ir jābūt vismaz vienam loceklim ar pieredzi attiecīgā produkta tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūrā ir jāietver ražotāja telpu apmeklējums. Par lēmumu jāpaziņo ražotājam. Paziņojumā ir jāietver pārbaudes slēdzieni un pamatots novērtējuma lēmums. 3. 4. Ražotājam ir jāapņemas pildīt saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, un uzturēt šo sistēmu tā, lai tā saglabātos atbilstīga un efektīva. Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētajam pilnvarotajam pārstāvim ir jāinformē izziņotā iestāde, kas ir apstiprinā- jusi kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, par šīs sistēmas jebkādiem paredzētajiem jauninājumiem. Izziņotajai iestādei ir jānovērtē ierosinātās izmaiņas un jālemj, vai pārveidotā kvalitātes nodrošināšanas sistēma joprojām atbildīs 3. 2. punktā izklāstītajām prasībām, vai ir vajadzīgs atkārtots novērtējums. Izziņotās iestādes lēmums ir jādara zināms ražotājam. Paziņojumā ir jāietver pārbaudes slēdzieni un pamatots novērtējuma lēmums. Uzraudzība, par ko ir atbildīga izziņotā iestāde Uzraudzības nolūks ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda saistības, ko paredz apstiprinātā kvalitātes nodrošināšanas sistēma. Ražotājam pārbaudes nolūkos ir jānodrošina izziņotajai iestādei piekļuve vietām, kur notiek ražošana, pārbaude, testēšana un glabāšana, kā arī jāsniedz izziņotajai iestādei visa vajadzīgā informācija, jo īpaši: — kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācija, — ar kvalitāti saistītie uzskaites dati, piemēram, pārbaužu ziņojumi un testu rezultāti, kalibrēšanas informācija, attiecīgā personāla kvalifikācijas ziņojums, utt. Izziņotajai nodrošināšanas sistēmu, un jāiesniedz ražotājam revīziju ziņojumi. jāveic revīzijas, ir periodiski iestādei lai pārliecinātos, ka ražotājs saglabā un piemēro kvalitātes 4. 4. 1. 4. 2. 4. 3. 16 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/3. sēj. 4. 4. iepriekš par to nebrīdinot. Šādu apmeklējumu laikā izziņotā Turklāt izziņotā iestāde var apmeklēt ražotāju, iestāde, ja vajadzīgs, var veikt testus vai likt veikt testus, lai pārliecinātos, ka kvalitātes nodrošināšanas sistēma darbojas pareizi. Izziņotajai iestādei ir jāiesniedz ražotājam apmeklējuma ziņojums un, ja ir veikts tests, arī testa ziņojums. 5. Ražotājam vismaz 10 gadus pēc pēdējā produkta izgatavošanas ir jāglabā un vajadzības gadījumā jānodod attiecīgās valsts iestāžu rīcībā: — dokumentācija, kas minēta 3. 1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā, — jauninājumi, kas minēti 3. 4. punkta otrajā daļā, — izziņotās iestādes lēmums un ziņojumi, kas minēti 3. 4. punkta pēdējā daļā, 4. 3. un 4. 4. punktā. 6. Visām izziņotajām iestādēm pēc pieprasījuma ir jāiesniedz karoga dalībvalstu administrācijām un citām izziņo- tajām iestādēm attiecīgā informācija saistībā ar izsniegtajiem un anulētajiem kvalitātes sistēmas nodrošināšanas apstiprinājumiem. PRODUKTA KVALITĀTES NODROŠINĀŠANA (E MODULIS) Ražotājs, kas pilda 2. punktā minētās saistības, nodrošina un paziņo, ka attiecīgie produkti atbilst EK tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam. Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētajam pilnvarotajam pārstāvim ir jāuzliek marķējums uz katra produkta un jāsastāda rakstiskā atbilstības deklarācija. Marķējumam jāpievieno par uzraudzību, kā noteikts 4. punktā, atbildīgās izziņotās iestādes identifikācijas simbols. Ražotājam ir jādarbojas saskaņā ar apstiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu attiecībā uz gala pārbaudi un testēšanu, kā noteikts 3. punktā, un jāpakļaujas uzraudzībai, kā paredzēts 4. punktā. Kvalitātes nodrošināšanas sistēma. 1. 2. 3. 3. 1. Ražotājam ir jāiesniedz pieteikums viņa izvēlētajai izziņotajai iestādei, lai tā veic viņa kvalitātes nodrošināšanas sistēmas novērtēšanu attiecībā uz minētajiem produktiem. Pieteikumā ir jāietver: — visa informācija, kas attiecas uz paredzēto produktu kategoriju, — dokumentācija saistībā ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, — apstiprinātā tipa tehniskā dokumentācija un EK tipa pārbaudes sertifikāta kopija. 3. 2. Saskaņā ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmu ir jāpārbauda katrs produkts un jāveic attiecīgi testi, lai nodrošinātu tā atbilstību starptautisko tiesību instrumentu attiecīgām prasībām. Visas ražotāja pieņemtās nostādnes, prasības jādokumentē rakstiskos plānos, procedūrās un instrukcijās. Kvalitātes un noteikumi ir sistemātiski un kārtīgi nodrošināšanas sistēmas dokumentācijai ir jānodrošina kopēja izpratne par kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un uzskaites datiem. Dokumentācijai jo īpaši jāietver atbilstīgs apraksts par: — kvalitātes mērķiem un vadības organizatorisko uzbūvi, pienākumiem un pilnvarām attiecībā uz produkta kvalitāti, — pārbaudēm un testiem, ko veiks pēc ražošanas, — kvalitātes nodrošināšanas sistēmas efektīvas darbības kontroles metodēm, — ar kvalitāti saistītiem uzskaites datiem, piemēram, pārbaudes ziņojumiem un testu rezultātiem, kalibrēšanas informāciju, attiecīgā personāla kvalifikācijas ziņojumiem, utt. 07/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 17 3. 3. iestādei tā atbilst 3. 2. punktā Izziņotajai izklāstītajām prasībām. Tai jāpieņem atbilstība šīm prasībām saistībā ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, kas ievieš attiecīgo saskaņoto standartu. ir jānovērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēma, lai noteiktu, vai Revīzijas komandā ir jābūt vismaz vienam loceklim ar pieredzi attiecīgā produkta tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūrā ir jāietver ražotāja telpu novērtējuma apmeklējums. Par izziņotās iestādes lēmumu ir jāpaziņo ražotājam. Paziņojumā ir jāietver pārbaudes slēdzieni un pamatots novērtējuma lēmums. 3. 4. Ražotājam ir jāapņemas pildīt saistības, ko paredz apstiprinātā kvalitātes nodrošināšanas sistēma, un uzturēt šo sistēmu, lai tā būtu atbilstīga un efektīva. Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētam pilnvarotam pārstāvim ir jāinformē izziņotā iestāde, kas ir apstiprinājusi kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, par šīs sistēmas jebkādiem paredzētajiem jauninājumiem. Izziņotajai iestādei ir jānovērtē ierosinātās izmaiņas un jālemj, vai pārveidotā kvalitātes nodrošināšanas sistēma joprojām atbildīs 3. 2. punktā izklāstītajām prasībām, vai arī ir vajadzīgs atkārtots novērtējums. Izziņotās iestādes lēmums ir jādara zināms ražotājam. Paziņojumā ir jāietver pārbaudes slēdzieni un pamatots novērtējuma lēmums. Uzraudzība, par ko ir atbildīga izziņotā iestāde Uzraudzības nolūks ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda saistības, ko paredz apstiprinātā kvalitātes nodrošināšanas sistēma. Ražotājam pārbaudes nolūkos ir jānodrošina izziņotajai iestādei pieeja vietām, kur notiek produkcijas pārbaude, testēšana un glabāšana, kā arī jāsniedz izziņotajai iestādei visa vajadzīgā informācija un jo īpaši: — kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācija, — tehniskā dokumentācija, — ar kvalitāti saistītie uzskaites dati, piemēram, pārbaužu ziņojumi un testu rezultāti, kalibrēšanas informācija, attiecīgā personāla kvalifikācijas ziņojumi, utt. Izziņotajai nodrošināšanas sistēmu, un jāiesniedz ražotājam revīzijas ziņojumi. jāveic revīzijas, ir periodiski iestādei lai pārliecinātos, ka ražotājs saglabā un piemēro kvalitātes Turklāt izziņotā iestāde var apmeklēt ražotāju, iepriekš par to nebrīdinot. Šādu apmeklējumu laikā izziņotā iestāde, ja vajadzīgs, var veikt testus vai likt veikt testus, lai pārliecinātos, ka kvalitātes nodrošināšanas sistēma darbojas pareizi. Izziņotajai iestādei ir jāiesniedz ražotājam apmeklējuma ziņojums un, ja ir veikts tests, arī testa ziņojums. 4. 4. 1. 4. 2. 4. 3. 4. 4. 5. Ražotājam vismaz 10 gadus pēc pēdējā produkta izgatavošanas ir jāglabā un vajadzības gadījumā jānodod attiecīgās valsts iestāžu rīcībā: — dokumentācija, kas minēta 3. 1. punkta otrās daļas trešajā ievilkumā, — jauninājumi, kas minēti 3. 4. punkta otrajā daļā, — izziņotās iestādes lēmums un ziņojumi, kas minēti 3. 4. punkta pēdējā daļā, 4. 3. un 4. 4. punktā. 6. Visām izziņotajām iestādēm pēc pieprasījuma ir jāsniedz karoga dalībvalstu administrācijām un citām izziņo- tajām iestādēm attiecīgā informācija saistībā ar izsniegtajiem un anulētajiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem. 18 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/3. sēj. PRODUKTA VERIFIKĀCIJA (F MODULIS) 1. 2. 3. Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim ir jāpārbauda un jāapliecina, ka produkti, ievēro- jot 3. punktu, atbilst EK tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam. Ražotājam ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai garantētu, ka ražošanas process nodrošina produktu atbilstību EK tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam. Ražotājam ir jāuzliek marķējums katram produktam un jāsastāda atbilstības deklarācija. Lai pārliecinātos, vai produkts atbilst starptautisko tiesību instrumentu prasībām, izziņotajai iestādei ir jāveic attiecīgas pārbaudes un testi pēc ražotāja izvēles, vai nu pārbaudot un izmēģinot katru produktu, kā paredzēts 4. punktā, vai veicot produktu pārbaudi vai testus, pamatojoties uz statistiku, kā noteikts 5. punktā. 3. a Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim ir jāglabā atbilstības deklarācijas kopija vismaz 10 gadus pēc pēdējā produkta izgatavošanas. 4. 4. 1. 4. 2. 4. 3. 5. 5. 1. 5. 2. 5. 3. Verifikācija, pārbaudot un testējot katru produktu Katrs produkts ir jāpārbauda atsevišķi un jāveic attiecīgi testi, lai apstiprinātu produktu atbilstību EK tipa pārbau- des sertifikātā aprakstītajam tipam. Izziņotajai iestādei ir jāpievieno vai jāliek pievienot tās identifikācijas simbols katram apstiprinātam produktam un jāsastāda rakstisks atbilstības sertifikāts saistībā ar veiktajiem testiem. Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim ir jāgarantē, ka viņš var pēc pieprasījuma iesniegt izziņotās iestādes atbilstības sertifikātu karoga dalībvalsts administrācijai. Statistiskā verifikācija Ražotājam ir jānoformē viņa ražotie produkti viendabīgu partiju veidā un jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka ražošanas process garantē visu saražoto partiju viendabību. Visiem produktiem ir jābūt pieejamiem verifikācijai viendabīgu partiju veidā. No katras partijas ir jāpaņem paraugs pēc nejaušās izvēles principa. Parauga produktus ir atsevišķi lai pārliecinātos, ka produkti atbilst tiem piemērojamo starptautisko tiesību instrumentu prasībām, un noteiktu, vai minētā partija ir jāapstiprina vai jānoraida. jāpārbauda un jāveic attiecīgi testi, Attiecībā uz apstiprinātām partijām izziņotajai iestādei ir jāpievieno vai jāliek pievienot tās identifikācijas simbols katram produktam un jāsastāda rakstisks atbilstības sertifikāts saistībā ar veiktajiem testiem. Visus partijas pro- duktus var laist tirgū, izņemot tos parauga produktus, attiecībā uz kuriem ir konstatēta neatbilstība. Ja partiju noraida, iiņotajai iestādei vai kompetentai iestādei ir jāveic attiecīgi pasākumi, lai novērstu to, ka šī par- tija tiek laista tirgū. Ja partijas noraida bieži, izziņotā iestāde var atcelt statistisko verifikāciju. Ražotājs uz izziņotās iestādes atbildību var produktam pievienot šīs iestādes identifikācijas simbolu ražošanas laikā. 5. 4. Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim ir jāgarantē, ka viņš pēc pieprasījuma var karoga dalībvalsts administrācijai iesniegt izziņotās iestādes atbilstības sertifikātus. 07/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 19 ATSEVIŠĶA PRODUKTA VERIFIKĀCIJA (G MODULIS) 1. 2. Ražotājam ir jānodrošina un jāapliecina, ka attiecīgais produkts, par ko izsniegts 2. punktā minētais sertifikāts, atbilst tam piemērojamo starptautisko tiesību instrumentu prasībām. Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētam piln- varotajam pārstāvim ir jāuzliek produktam marķējums un jāsastāda atbilstības deklarācija. Izziņotajai iestādei ir jāpārbauda atsevišķs produkts un jāveic attiecīgi testi, lai pārliecinātos, ka minētais pro- dukts atbilst starptautisku tiesību instrumentu attiecīgām prasībām. Izziņotajai iestādei ir jāpievieno apstiprinātajam produktam tās identifikācijas numurs vai jāliek to pievienot un jānoformē atbilstības sertifikāts, kas attiecas uz veiktajiem testiem. 3. Tehniskās dokumentācijas mērķis ir veicināt novērtējumu atbilstībai starptautisku tiesību instrumentu prasībām un izpratni par produkta uzbūvi, ražošanu un darbību. PILNAS KVALITĀTES NODROŠINĀŠANA (H MODULIS) Ražotājam, kas pilda 2. punkta saistības, ir jānodrošina un jāapliecina, ka attiecīgie produkti atbilst tiem piemē- rojamo starptautisku tiesību instrumentu prasībām. Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim ir katram produktam jāuzliek marķējums un jāsastāda rakstiska atbilstības deklarācija. Marķējumam ir jāpievieno izziņotās iestādes, kas ir atbildīga par 4. punktā minēto uzraudzību, identifikācijas simbols. Ražotājam ir jārīkojas saskaņā ar apstiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu attiecībā uz uzbūvi, ražošanu, produkta galējo pārbaudi un testēšanu, kā noteikts 3. punktā, un jāpakļaujas uzraudzībai, kā paredzēts 4. punktā. Kvalitātes nodrošināšanas sistēma 1. 2. 3. 3. 1. Ražotājam ir jāiesniedz pieteikums izziņotajai iestādei ar lūgumu veikt viņa kvalitātes nodrošināšanas sistēmas novērtējumu. Pieteikumā ir jāietver: — visa informācija, kas attiecas uz produkta paredzēto kategoriju, un — dokumentācija attiecībā uz kvalitātes nodrošināšanas sistēmu. 3. 2. Kvalitātes nodrošināšanas sistēmai instrumentu prasībām. ir jānodrošina, ka produkti atbilst tiem piemērojamo starptautisko tiesību Visas ražotāja pieņemtās nostādnes, prasības un noteikumi plānos, procedūrās un instrukcijās. Kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācijai izpratne par kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un uzskaites datiem. ir sistemātiski un kārtīgi jādokumentē rakstiskos jānodrošina kopēja Dokumentācijai jo īpaši jāietver atbilstīgs apraksts par: — kvalitātes mērķiem un vadības organizatorisko uzbūvi, pienākumiem un pilnvarām attiecībā uz produkta kvalitāti, — tehniskās uzbūves specifikācijām, ieskaitot standartus, ko piemēros, un garantiju, ka būs izpildītas tiem piemērojamo starptautisko tiesību instrumentu galvenās prasības, 20 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/3. sēj. — projektēšanas kontroles un projektēšanas verifikācijas metodēm, procesiem un sistemātiskām darbībām, ko izmantos attiecīgo produktu projektēšanā, — attiecīgajām ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošināšanas metodēm, procesiem un sistemā- tiskām darbībām, ko izmantos, — pārbaudēm un testiem, ko veiks pirms ražošanas, tās laikā un pēc tās, un par to, cik bieži veiks šādas pārbaudes un testus, — ar kvalitāti saistītiem uzskaites datiem, piemēram, pārbaudes ziņojumiem un testu rezultātiem, kalibrēšanas informāciju, attiecīgā personāla kvalifikācijas ziņojumiem, utt. , — produkta vajadzīgās kvalitātes sasniegšanas un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas efektīvas darbības uzraudzības līdzekļiem. 3. 3. iestādei tā atbilst 3. 2. punktā Izziņotajai izklāstītajām prasībām. Tai ir jāpieņem atbilstība šīm prasībām saistībā ar kvalitātes sistēmām, kas ievieš attiecīgo saskaņoto standartu. ir jānovērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēma, lai noteiktu, vai Revīzijas komandā ir jābūt vismaz vienam loceklim ar pieredzi attiecīgā produkta tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūrā ir jāietver ražotāja telpu apmeklējums. Par lēmumu jāpaziņo ražotājam. Paziņojumā ir jāietver pārbaudes slēdzieni un pamatots novērtējuma lēmums. 3. 4. Ražotājam ir jāapņemas pildīt saistības, ko paredz apstiprinātā kvalitātes nodrošināšanas sistēma, un uzturēt šo sistēmu tā, lai tā saglabātos piemērota un efektīva. Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim ir jāinformē izziņotā iestāde, kas ir apstiprinājusi kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, par jebkādiem paredzētiem šīs sistēmas jauninājumiem. Izziņotajai iestādei ir jānovērtē ierosinātās izmaiņas un jālemj, vai pārveidotā kvalitātes nodrošināšanas sistēma joprojām atbildīs 3. 2. punktā izklāstītajām prasībām, vai arī ir vajadzīgs atkārtots novērtējums. Izziņotās iestādes lēmums ir jādara zināms ražotājam. Paziņojumā ir jāietver pārbaudes slēdzieni un pamatots novērtējuma lēmums. EK uzraudzība, par ko ir atbildīga izziņotā iestāde Uzraudzības nolūks ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda saistības, ko paredz apstiprinātā kvalitātes nodrošināšanas sistēma. Ražotājam pārbaudes nolūkos ir jānodrošina izziņotajai iestādei piekļuve vietām, kur notiek produktu plānošana, ražošana, pārbaude, testēšana un glabāšana, kā arī jo īpaši: iestādei visa vajadzīgā informācija, jāsniedz izziņotajai — kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācija, — ar kvalitāti saistītie uzskaites dati, kā paredzēts kvalitātes nodrošināšanas sistēmas produkta projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu, utt. , rezultāti, — ar kvalitāti saistītie uzskaites dati, kā paredzēts kvalitātes nodrošināšanas sistēmas ražošanas daļā, piemēram, pārbaužu ziņojumi un testu rezultāti, kalibrēšanas informācija, attiecīgā personāla kvalifikācijas ziņojumi, utt. Izziņotajai nodrošināšanas sistēmu, un jāiesniedz ražotājam revīziju ziņojumi. jāveic revīzijas, ir periodiski iestādei lai pārliecinātos, ka ražotājs saglabā un piemēro kvalitātes Turklāt izziņotā iestāde var apmeklēt ražotāju, iepriekš par to nebrīdinot. Šādu apmeklējumu laikā izziņotā iestāde, ja vajadzīgs, var veikt testus vai likt veikt testus, lai pārliecinātos, ka kvalitātes nodrošināšanas sistēma darbojas pareizi. Izziņotajai iestādei ir jāiesniedz ražotājam apmeklējuma ziņojums un, ja ir veikts tests, arī testa ziņojums. 4. 4. 1. 4. 2. 4. 3. 4. 4. 5. Ražotājam vismaz 10 gadus pēc pēdējā produkta izgatavošanas ir jāglabā un vajadzības gadījumā jānodod attiecīgās valsts iestāžu rīcībā: — dokumentācija, kas minēta 3. 1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā, 07/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 21 — jauninājumi, kas minēti 3. 4. punkta otrajā daļā, — izziņotās iestādes lēmums un ziņojumi, kas minēti 3. 4. punkta pēdējā daļā, 4. 3. un 4. 4. punktā. Visām izziņotajām iestādēm pēc pieprasījuma ir jāiesniedz karoga dalībvalstu administrācijām un citām izziņo- tajām iestādēm attiecīgā informācija saistībā ar izsniegtajiem un anulētajiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem. Konstrukcijas pārbaude 6. 7. 7. 1. Ražotājam ir jāiesniedz pieteikums produkta konstrukcijas pārbaudes veikšanai vienai izziņotajai iestādei. 7. 2. Pieteikumā ietvertajai informācijai ir jābūt tādai, lai varētu izprast produkta konstrukciju, ražošanu un darbību un novērtēt tā atbilstību starptautisko tiesību instrumentu prasībām. Pieteikumā jāietver: — tehniskās konstrukcijas specifikācijas, ieskaitot standartus, kas ir piemēroti, un — vajadzīgos papildu pierādījumus to atbilstībai, jo īpaši, ja 5. pantā minētie standarti nav pilnībā piemēroti. Šādiem papildu pierādījumiem ir jāietver ražotāja attiecīgas laboratorijas veiktu vai ražotāja vārdā veiktu testu rezultāti. 7. 3. 7. 4. iestādei ir jāpārbauda pieteikums un, Izziņotajai ja konstrukcija atbilst tai piemērojamo starptautisko tiesību instrumentu prasībām, jāizsniedz pieteikuma iesniedzējam EK konstrukcijas pārbaudes sertifikāts. Sertifikātā ir jāietver pārbaudes slēdzieni, tā derīguma nosacījumi, informācija, kas vajadzīga apstiprinātās konstrukcijas identi- fikācijai, un, ja vajadzīgs, produkta darbības apraksts. Pieteikuma iesniedzējam ir jāinformē izziņotā iestāde, kas izdevusi EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu, par jebkādām apstiprinātās konstrukcijas izmaiņām. Attiecībā uz izmaiņām apstiprinātajā konstrukcijā ir jāsaņem papildu apstiprinājums no izziņotās iestādes, kas izdevusi EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu, ja šādas izmaiņas var ietekmēt atbilstību starptautisko tiesību instrumentu prasībām vai paredzētajiem produkta izman- tošanas apstākļiem. Šāds papildu apstiprinājums ir jānoformē kā papildinājums oriģinālajam EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātam. 7. 5. Izziņotajām iestādēm pēc pieprasījuma ir jāsniedz karoga dalībvalsts administrācijām un pārējām izziņotajām iestādēm attiecīgā informācija saistībā ar: — izsniegtajiem EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātiem un to papildinājumiem, un — anulētajiem EK konstrukcijas apstiprinājumiem un papildu apstiprinājumiem. 22 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/3. sēj. B pielikuma papildinājums Tehniskā dokumentācija, ko ražotājs iesniedz izziņotajai iestādei Šajā papildinājumā paredzētos noteikumus piemēro visiem B pielikuma moduļiem. Tehniskajā dokumentācijā, kas minēta B pielikumā, ir jāietver visa svarīgā informācija un ražotāja izmantotās metodes, lai nodrošinātu to, ka aprīkojums atbilst pamatprasībām, kas uz to attiecas. Tehniskajā dokumentācijā ir jāietver tāda informācija, kas ļauj darbību un kas ļauj novērtēt atbilstību attiecīgo starptautisko tiesību instrumentu prasībām. izprast produkta konstrukciju, ražošanas procesu un Dokumentācijā, cik vien tas attiecas uz novērtējumu, ir jāietver: — konkrētā tipa vispārējs apraksts, — konceptuāla uzbūve, montēšanas standarti un ražošanas rasējumi, kā arī sastāvdaļu, montāžas mezglu, ķēžu, utt. , shēmas, — apraksti un paskaidrojumi, kas vajadzīgi, lai izprastu šos rasējumus un shēmas, ieskaitot produkta darbību, — veikto konstrukcijas aprēķinu, objektīvu pārbaužu, utt. , rezultāti, — objektīvu testu ziņojumi, — uzstādīšanas, izmantošanas un apkopes rokasgrāmatas. Vajadzības gadījumā uzbūves dokumentācijā ir jāietver še turpmāk minētais: — apliecinājumi saistībā ar aprīkojumu, kas ietilpst iekārtā, — apliecinājumi un sertifikāti saistībā ar iekārtas ražošanas un/vai pārbaudes, un/vai uzraudzības metodēm, — jebkurš cits dokuments, kas izziņotajai iestādei var palīdzēt uzlabot tās novērtējumu. 07/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 23 C PIELIKUMS Minimālie kritēriji, kas dalībvalstīm jāņem vērā, nozīmējot iestādes 1. Izziņotajām iestādēm ir jāizpilda attiecīgas EN 45000 sistēmas prasības. 2. Izziņotajai iestādei ir jābūt neatkarīgai un to nedrīkst kontrolēt ražotāji vai piegādātāji. 3. Izziņotajai iestādei ir jāveic uzņēmējdarbība Kopienā. 4. Ja izziņotā iestāde dalībvalsts vārdā izsniedz tipa apstiprinājumus, dalībvalstij ir jāpārliecinās, ka izziņotās iestādes darbinieku kvalifikācija, tehniskā pieredze un personāla atlase ir tāda, kas nodrošinās to, ka šī iestāde izsniegs tipa apstiprinājumus, kuri atbilst šīs direktīvas prasībām, un garantēs augstu drošības līmeni. 5. Izziņotajai iestādei ir jāspēj nodrošināt jūrniecības ekspertīzi. Izziņotā iestāde ir pilnvarota veikt atbilstības novērtējuma procedūras jebkurā dalībvalstī vai valstī ārpus Kopienas, izmantojot vai nu sava centra resursus vai arī ārzemju filiāles personālu. Ja atbilstības novērtējuma procedūras veic izziņotās iestādes filiāle, visus dokumentus, kas attiecas uz atbilstības novērtē- juma procedūrām, ir jāizsniedz izziņotajai iestādei un tās vārdā, nevis tās filiāles vārdā. Tomēr izziņotās iestādes filiāle, kas veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, var izsniegt dokumentus, kuri attiecas uz atbilstības novērtējuma procedūrām, ja šo filiāli ir nozīmējusi minētā dalībvalsts. 24 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/3. sēj. D PIELIKUMS Atbilstības zīme Atbilstības zīmei jābūt šādai: Ja zīmi samazina vai palielina, tad jāsaglabā iepriekš redzamā zīmējuma proporcijas. Zīmes komponentiem jābūt vienāda augstuma, un tas nedrīkst būt mazāks par 5 mm. Šo minimālo augstumu var neievērot nelielu izmēru ierīcēm


title: Rådets förordning (EG) nr 2490/96 av den 20 december 1996 om utsträckning av giltighetstiden för förordning (EG) nr 3066/95 om införande av vissa koncessioner i form av gemenskapstullkvoter för vissa jordbruksprodukter och om autonom anpassning under en övergångsperiod av vissa jordbrukskoncessioner som föreskrivs i Europaavtalen i syfte att beakta det jordbruksavtal som slöts inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
GATT
agricultural product
import policy
tariff preference
tariff quota

formats: html pdfa1b print


title: Neuvoston 20 päivänä joulukuuta 1996 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 11/97 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/.../EY antamiseksi julkisia palveluhankintoja, julkisia tavaranhankintoja ja julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annettujen direktiivien 92/50/ETY, 93/36/ETY ja 93/37/ETY muuttamisesta

eurovoc_concepts:
award of contract
provision of services
public contract
single market
supplies contract
works contract


title: Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske zajednice, s jedne strane, i Kraljevine Norveške, s druge strane, o Protokolu 2. uz Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Norveške

eurovoc_concepts:
Norway
agricultural product
agro-industry
free-trade agreement
import policy
trade agreement (EU)

text: L_1996345HR. 01007901. xml 02/Sv. 022 HR Službeni list Europske unije 76 21996A1231(02) L 345/79 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 20. 12. 1996. SPORAZUM u obliku razmjene pisama između Europske zajednice, s jedne strane, i Kraljevine Norveške, s druge strane, o Protokolu 2. uz Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Norveške Bruxelles, 20. prosinca 1996. Poštovani gospodine, čast mi je potvrditi suglasnost Europske zajednice s priloženim „dogovorenim zapisnikom” o Protokolu 2. uz Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Norveške. Bio bih Vam zahvalan kada biste potvrdili suglasnost Vlade Kraljevine Norveške sa sadržajem ovog pisma. Primite, gospodine, izraze mog najdubljeg poštovanja. Za Europsku zajednicu Bruxelles, 20. prosinca 1996. Poštovani gospodine, čast mi je potvrditi primitak Vašeg pisma s današnjim datumom koje glasi: „Čast mi je potvrditi suglasnost Europske zajednice s priloženim ‚dogovorenim zapisnikom’ o Protokolu 2. uz Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Kraljevine Norveške. ” Čast mi je potvrditi suglasnost moje Vlade sa sadržajem Vašeg pisma i s danom predloženim za stupanje izmjena na snagu. Primite, gospodine, izraze mog najdubljeg poštovanja. Za Vladu Kraljevine Norveške DOGOVORENI ZAPISNIK I. Uvod 1. Nakon nekoliko sastanaka održanih između službenika Komisije i Norveške dogovoreno je da se njihovim nadležnim tijelima na odobravanje podnese niz prilagodbi odnosnih uvoznih režima koje Zajednica i Norveška primjenjuju na prerađene poljoprivredne proizvode obuhvaćene Protokolom 2. uz Sporazum o slobodnoj trgovini iz 1973. Te bi se prilagodbe primjenjivale od 1. rujna 1996. 2. Prilagodbe spomenute u stavku 1. slijede obostrani dogovor o tome da nakon što obje strane provedu GATT treba izvršiti prilagodbu carina u bilateralnoj trgovini između Zajednice i Norveške. Za tu namjenu i podložno dodatnim dogovorima predviđenim u dijelu V. , obje strane su se sporazumjele da će se primjenjivati referentne stope za poljoprivredne sirovine utvrđene u dijelu II. točki 1. i dijelu III. II. Norveški uvozni režim 1. Prilikom izračuna carina za prerađene poljoprivredne proizvode, za poljoprivredne sirovine se koriste sljedeće referentne stope (NOK/kg):   Matrica (a) Standardni sastavi Stvarni udio Punomasno mlijeko, u prahu (*) 11,78 11,78 11,78 Obrano mlijeko, u prahu (*) 12,54 12,54 12,54 Maslac(*) 13,13 13,13 13,13 Mlijeko za proizvodnju jogurta (b) 3,10 3,10 Mlijeko za proizvodnju napitaka (b) 2,30 2,30 Mlijeko, punomasno (b) — 1,47 Mlijeko, obrano (b) — 1,10 Kondenzirano mlijeko, punomasno (b) — 5,13 Kondenzirano mlijeko, obrano (b) — 4,87 Mlijeko, u prahu, 20 % mliječne masti (b) — 11,76 Mlaćenica, u prahu (b) — 12,30 Vrhnje (b) — 4,62 Mješavina vrhnja (b) — 5,49 Kiselo vrhnje, zgusnuto (b) — 6,90 Vrhnje, u prahu (b) — 11,10 Sirutka, u prahu (b) — 3,09 Kazeinati (b) — 34,50 Albumin iz mlijeka (b) — 4,50 Brašno od pšenice (*) 2,02 2,02 2,02 Brašno od raži 2,02 2,23 2,02 Brašno od tvrde pšenice 2,02 1,36 2,02 Brašno od ječma 2,02 — 2,02 Brašno od raži i pšenice 2,02 — 2,02 Kukuruzno brašno 0 — 0 Rižino brašno 0 — 0 Brašno od drugih žitarica 0 — 0 Obična pšenica 1,57 — 1,57 Tvrda pšenica 1,01 — 1,01 Ječam 1,41 — 1,41 Zob 1,21 — 1,21 Raž 1,51 — 1,51 Raž i pšenica 1,51 — 1,51 Kukuruz 0 — 0 Ostale žitarice 0 — 0 Posije od pšenice 2,02 — 2,02 Posije od zobi 2,02 — 2,02 Zobene pahuljice 2,02 — 2,02 Slad od pšenice 0 — 0 Slad od ječma 0 — 0 Pšenični gluten 0 — 0 Riža 0 — 0 Krumpirov škrob (*) 4,55 4,55 4,55 Ostali škrob (*) 4,55 — 4,55 Modificirani škrob 4,55 — 4,55 Glukoza i glukozni sirup 4,55 4,55 4,55 Šećer 0 — 0 Maltodekstrin 0 — 0 Krumpir 0,83 — 0,83 Brašno i pahuljice od krumpira 3,87 12,38 12,38 Goveđe meso bez kostiju (14 % masti) (*) 26,69 26,69 26,69 Svinjsko meso (23 % masti) 19,82 19,82 19,82 Ovčje meso 8,90 — 8,90 Meso od peradi 3,11 — 3,11 Masti, osim maslaca 0 — 0 Maline, smrznute (*) 1,78 — 1,78 Koncentrat malina 9,22 — 9,22 Crni ribiz, smrznuti 1,78 — 1,78 Koncentrat crnog ribiza 4,81 — 4,81 Jagode, smrznute 1,78 1,89 1,78 Koncentrat jagoda 9,22 — 9,22 Jestivi dio jabuke 0 — 0 Koncentrat jabuke 0 — 0 Sir (*) 20,70 20,70 20,70 Sir, u prahu 12,83 — 12,83 Jaja, cijela, u prahu (*) 46,77 46,77 46,77 Jaja, u ljusci 9,77 — 9,77 Žumanjci, konzervirani (tekući žumanjci) 27,73 27,73 27,73 Žumanjci, u prahu 58,57 — 58,57 Pasta od jaja (cijelih, koja nisu u ljusci) 9,61 9,61 9,61 Albumin, tekući 0 — 0 Albumin, u prahu 0 — 0 (a) Referentne stope za poljoprivredne sirovine označene zvjezdicom (*) služe kao osnova za izračun carina za prerađene poljoprivredne proizvode prema sustavu matrice – ostale referentne stope za sirovine navedene u ovom stupcu proizlaze iz koeficijenata konverzije. (b) Matrične referentne stope za predmetne poljoprivredne sirovine izračunavaju se na temelju stvarnog udjela mliječne masti i mliječnih bjelančevina u skladu s koeficijentima konverzije. 2. Norveške tarifne oznake spomenute u ovom Zapisniku odgovaraju onima koje je Norveška priopćila Komisiji u svojoj redovnoj obavijesti od 15. veljače 1996. uz Protokol 2. uz Sporazum o slobodnoj trgovini. Budućim izmjenama norveške tarifne nomenklature neće se dovesti u pitanje tekst ovog zapisnika. 3. De minimis količina ispod koje se ne primjenjuje carina na brašno, škrob i/ili glukozu, iznosi 5 %. 4. Uvodi se dodatni raspon ne manji od 5 kg, ali manji od 15 kg škroba i/ili glukoze za koje se pretpostavlja da su korišteni na 100 kg prerađenog poljoprivrednog proizvoda i unutar tog raspona uzima količina od 12,5 kg škroba/glukoze za izračun carine. Za raspon ne manji od 15 kg, ali manji od 25 kg škroba i/ili glukoze, carina se izračunava na osnovi 22,5 kg. 5. De minimis količina ispod koje se carina ne primjenjuje na dodatne sirovine (meso, sir, jaja i bobičasto voće koje raste na grmu [smrznute maline, smrznuti crni ribiz i smrznute jagode]), iznosi 3 %. Pri izračunu carine, svježe bobičasto voće koje raste na grmu izjednačava se sa smrznutim u odnosu jedan naprama jedan. 6. Revidirani rasponi fiktivnih količina i dogovorenih količina poljoprivrednih sirovina koji se trebaju uzeti u obzir, posebno na temelju gore navedenih točaka od 3. do 5. , navedeni su u Prilogu A (dijelovi 1. i 2. ). 7. Carina za norvešku oznaku 1806. 1000 Kakao prah, s dodanim šećerom ili drugim sladilima, iznosi nula. 8. Poljoprivredna komponenta carine za norveške oznake 1806. 2012 Puding u prahu u spremnicima ili u neposrednim pakiranjima mase veće od 2 kg, 1806. 2090 Ostalo (osim sladoleda u prahu ili pudinga u prahu) u blokovima, pločama ili šipkama mase veće od 2 kg ili u tekućem stanju, u obliku pasti, praha, granula ili drugih sipkih oblika, u spremnicima ili neposrednim pakiranjima mase veće od 2 kg, 1806. 3100 Ostalo, u blokovima, pločama ili šipkama – punjeno, 1806. 3200 Ostalo, u blokovima, pločama ili šipkama – što nije punjeno, 1806. 9010 Ostala čokolada, uključujući šećerne proizvode s kakaom (osim u blokovima, pločama ili šipkama mase veće od 2 kg ili u tekućem stanju, u obliku pasti, praha, granula ili drugih sipkih oblika, u spremnicima ili u neposrednim pakiranjima mase veće od 2 kg), 1806. 9022 Puding, u prahu i 1806. 9090 Ostali prehrambeni proizvodi, određuje se prema deklariranom stvarnom udjelu sirovina na koje se primjenjuje poljoprivredna carina. 9. Industrijska komponenta carine za norvešku oznaku 1901. 1010 Prehrambeni proizvodi za djecu, namijenjeni maloprodaji, od robe s tarifnim brojevima 04. 01 do 04. 04, iznosi nula. 10. Poljoprivredna komponenta carine za norvešku oznaku 1901. 2010 Mješavine za kolače neto mase ne manje od 2 kg ispravlja se i izračunom na osnovi standardnog sastava (35 kg pšeničnog brašna, 5 kg krumpirovog škroba i 3 kg cijelih jaja u prahu na 100 kg robe) iznosi 2,34 NOK/kg. 11. Poljoprivredna komponenta carine za norvešku oznaku 1901. 2099 Mješavine za kolače u posudama neto mase ne manje od 2 kg (osim tijesta) iznosi nula, ako se proizvodi deklariraju kao da ne sadrže gluten te su namijenjeni ljudima koji boluju od celijakije. 12. Poljoprivredna komponenta carine za norvešku oznaku 1904. 1090 Prehrambeni proizvodi dobiveni bubrenjem ili prženjem žitarica ili proizvoda od žitarica (osim „pahuljica od kukuruza”„corn flakes”) iznosi 0,40 NOK/kg, a industrijska komponenta iznosi nula. 13. Poljoprivredna komponenta carine za norvešku oznaku 1905. 2000 Paprenjaci i slično, utvrđuje se po fiksnoj stopi od 2,09 NOK/kg, a industrijska komponenta iznosi nula. 14. Industrijska komponenta carine za norveške oznake 2004. 1010 Prehrambeni proizvodi od brašna, krupice ili pahuljica na bazi krumpira, s masenim udjelom krumpira ne manjim od 75 %, smrznuti, 2004. 1020 Prehrambeni proizvodi od brašna, krupice ili pahuljica na bazi krumpira (osim onih s masenim udjelom krumpira ne manjim od 75 %), smrznuti, 2005. 2010 Prehrambeni proizvodi od brašna, krupice ili pahuljica na bazi krumpira, s masenim udjelom krumpira ne manjim od 75 % krumpira, nesmrznuti, 2005. 2020 Prehrambeni proizvodi od brašna, krupice ili pahuljica na bazi krumpira (osim onih s masenim udjelom krumpira ne manjim od 75 %), nesmrznuti, iznosi nula. 15. Carina za norvešku oznaku 2103. 2010 Kečap od rajčica iznosi nula. 16. Poljoprivredna komponenta carine za norvešku oznaku 2103. 9090 Umaci i ostali pripravci za proizvodnju umaka, miješane mirodije i miješani začini (osim kečapa od rajčice i drugih umaka od rajčice, brašna i krupice od gorušice i pripravljene gorušice, majoneze, remulade i mango „chutneya”, tekućeg) određuje se na temelju deklariranog stvarnog udjela sirovina na koje se primjenjuje poljoprivredna carina. 17. Poljoprivredna komponenta carine za norvešku oznaku 2104. 1010 Mesne juhe (temeljci) u hermetičnim posudama zadržava se na 3,14/kg NOK, izračunano na osnovi standardnog sastava (15 kg goveđeg mesa na 100 kg robe). 18. Poljoprivredna komponenta carine koja se primjenjuje na norvešku oznaku 2105. 0010 Sladoled i ostali jestivi sladoled s kakaom iznosi 4,12/kg NOK, izračunano na osnovi standardnog sastava (35 kg punomasnog mlijeka u prahu na 100 kg robe). Industrijska komponenta iznosi 0,38/kg NOK. 19. Poljoprivredna komponenta carine koja se primjenjuje na norvešku oznaku 2105. 0020 Sladoled koji sadrži jestive masnoće, izračunava se na osnovi standardnog sastava (35 kg punomasnog mlijeka, u prahu i 6 kg smrznutih jagoda na 100 kg robe). Industrijska komponenta iznosi 0,97/kg NOK. 20. Poljoprivredna komponenta carine za norvešku oznaku 2106. 9020 Pripravci od jabučnog soka ili soka od crnog ribiza za proizvodnju napitaka, iznosi 9 % carine ad valorem, a industrijska komponenta 5 % carine ad valorem. 21. Carina za norvešku oznaku ex 2106. 9030 Ostali pripravci za proizvodnju napitaka, između ostalog koncentriranih ekstrakata drugih sokova, iznosi nula. 22. Poljoprivredna komponenta carine za norvešku oznaku 2106. 9051 Nadomjestak za vrhnje (u suhom stanju) utvrđuje se po fiksnoj stopi od 6,01/kg NOK. 23. Poljoprivredna komponenta carine za norvešku oznaku 2106. 9052 Nadomjestak za vrhnje (u tekućem stanju) utvrđuje se po fiksnoj stopi od 3,01/kg NOK. 24. Poljoprivredna komponenta carine za norvešku oznaku 2106. 9060 Emulgirane masnoće i slični proizvodi s masenim udjelom mliječnih masti većim od 15 % iznosi 2,63/kg NOK, izračunano na osnovi standardnog sastava (20 kg maslaca na 100 kg robe). 25. Poljoprivredna komponenta carine koja se primjenjuje prema standardnom sastavu (300 kg obranog mlijeka u prahu) za norveške oznake 3501. 1000 Kazein i 3501. 9010 Kazeinati i ostali derivati utvrđuje se na 33,75/kg NOK, što odgovara prosječnoj stopi koja se naplaćivala od veljače 1994. do zaključno siječnja 1995. 26. Poljoprivredna komponenta carine za norveške oznake 3505. 1001 Esterificirani ili eterificirani dekstrini i drugi modificirani škrobovi i 3505. 1009 Dekstrini i ostali modificirani škrobovi (osim esterificiranih ili eterificiranih) iznosi 8,0/kg NOK na zahtjev gospodarskog subjekta upućen nadležnom norveškom tijelu. III. Uvozni režim Zajednice Sljedeći osnovni iznosi koriste se za izračun poljoprivrednih komponenanta i dodatnih carina: — žitarice (obična pšenica, tvrda pšenica, raž, ječam i kukuruz) 7,817 ECU-a/100 kg — riža dugog zrna u ljusci 36,33 ECU-a/100 kg — punomasno mlijeko u prahu 162,837 ECU-a/100 kg — obrano mlijeko u prahu 118,800 ECU-a/100 kg — maslac 235,632 ECU-a/100 kg — šećer 46,522 ECU-a/100 kg. IV. Obnavljanje kvota 1. Autonomne carinske kvote koje su se primjenjivale 1995. primjenjuju se retroaktivno od 1. siječnja 1996. 2. S učinkom od 1. rujna 1996. Zajednica otvara godišnju kvotu od 5 500 tona za uvoz čokolade i drugih prehrambenih proizvoda s kakaom obuhvaćenih oznakom 1806, osim podbroja 1806 10 (kakao prah s dodanim šećerom i drugim sladilima), na koju se primjenjuje fiksna stopa carine od 35,15 ECU-a/100 kg. Ovim se dogovorom ne dovodi u pitanje izvoz iz Norveške u Zajednicu po carinskoj stopi koja proizlazi iz primjene iznosa navedenih u dijelu III. V. Dodatni dogovori Obje su se strane sporazumjele da će svojim nadležnim tijelima podastrijeti sljedeće: (a) Referentne stope za smrznuto bobičasto voće koje raste na grmu, navedene u dijelu II. točki 1. , koje se primjenjuju prema sustavu matrice, stvarnom udjelu i standardnom sastavu, podložne su zajedničkoj godišnjoj reviziji koja se provodi prije 15. lipnja. Takve zajedničke revizije uzimaju u obzir tržišne cijene, stanje na tržištu, proizvodnju u Norveškoj i uvoz u Norvešku. Referentne cijene i carine koje iz njih proizlaze prilagođavaju se na odgovarajući način. (b) Referentne stope žitarica koje Norveška primjenjuje u stupcima pod naslovima „Matrica”, „Stvarni sadržaj” i „Standardni sastavi” i koje Zajednica primjenjuje u stupcima pod naslovima „Matrica” i „Standardni sastavi” prilagođavaju se ako tržišne cijene, stanje na tržištu i/ili značajne promjene u trgovini ukažu na takvu potrebu. Kao posljedica toga prilagođavaju se i carine. Stranke se prije takve prilagodbe međusobno savjetuju. (c) Referentne stope mliječnih sirovina koje Norveška primjenjuje u stupcima s naslovima „Matrica”, „Stvarni sadržaj” i „Standardni sastavi” i koje Zajednica primjenjuje u stupcima s naslovima „Matrica” i „Standardni sastavi” prilagođavaju se ako tržišne cijene, stanje na tržištu i/ili značajne promjene u trgovini ukažu na takvu potrebu. Kao posljedica toga prilagođavaju se i carine. Stranke se prije takve prilagodbe međusobno savjetuju. (d) Referentne stope škroba i glukoze koje Norveška primjenjuje u stupcima s naslovima „Matrica”, „Stvarni sadržaj” i „Standardni sastavi” i koje Zajednica primjenjuje u stupcima s naslovima „Matrica” i „Standardni sastavi” prilagođavaju se ako tržišne cijene, stanje na tržištu i/ili značajne promjene u trgovini ukažu na takvu potrebu. Kao posljedica toga prilagođavaju se i carine. Stranke se prije takve prilagodbe međusobno savjetuju. (e) Ako se pojave poteškoće u primjeni kvote za čokoladu i druge prehrambene proizvode s kakaom navedene u dijelu IV. , prema potrebi se poduzimaju prikladne mjere, pri čemu se u potpunosti vodi računa o norveškim interesima. Stranke se prije uvođenja predmetnih mjera međusobno savjetuju. VI. Budući trgovinski uvjeti Obje se strane slažu da će uložiti najveće moguće napore kako bi se u budućnosti poboljšali trgovinski uvjeti, uzimajući pritom u obzir relevantne kriterije kao što je razvoj trgovinskih tokova, bilateralne povlastice koje se primjenjuju u trgovini prerađenim poljoprivrednim proizvodima te razvoj tržišta i cijena sirovina. S tim u vezi su se obje strane sporazumjele da će pokušati poboljšati povlašteni tretman u okviru Protokola 3. uz Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru. Količine koje treba uzeti u obzir unutar raspona – mlijeko i mliječni proizvodi Maseni udio mliječne masti u % Maseni udio mliječnih bjelančevina u % Obrano mlijeko, u prahu Punomasno mlijeko, u prahu Maslac 0 — 1,5 0 — 2,5 0 0 0 2,5 — 6 14 0 0 6 — 18 42 0 0 18 — 30 75 0 0 30 — 60 146 0 0 60 — > 208 0 0 1,5 — 3 0 — 2,5 0 0 3 2,5 — 6 14 0 3 6 — 18 42 0 3 18 — 30 75 0 3 30 — 60 146 0 3 60 — > 208 0 3 3 — 6 0 — 2,5 0 0 6 0 — 2,5 12 20 0 0 — 2,5 71 0 6 6 — 9 0 — 4 0 0 10 4 — 15 10 32 0 15 — > 71 0 10 9 — 12 0 — 6 0 0 14 6 — 18 9 43 0 18 — > 70 0 14 12 — 18 0 — 6 0 0 20 6 — 18 0 56 2 18 — > 65 0 20 18 — 26 0 — 6 0 0 29 6 — > 50 0 29 26 — 40 0 — 6 0 0 45 6 — > 38 0 45 40 — 55 40 0 0 63 55 — 70 55 0 0 81 70 — 85 70 0 0 99 85 — > 85 0 0 117 Količine koje treba uzeti u obzir unutar raspona - osim mlijeka i mliječnih proizvoda Raspon Primjenjuje se Škrob/glukoza 0 — 5   5 — 15 12,5 (3,13 NOS + 9,38 PS) 15 — 25 22,5 (5,63 NOS + 16,88 PS) 25 — 50 43,75 (10,94 NOS + 32,81 PS) 50 — 75 68,75 (17,19 NOS + 51,56 PS) 75 — > 100 (25 NOS + 75 PS) Brašno 0 — 5 0 5 — 15 12,5 15 — 25 22,5 25 — 35 32,5 35 — 45 42,5 45 — 55 52,5 55 — 65 62,5 65 — 75 72,5 75 — > 115 Jaja 0 — 3 0 3 — 5 4,5 5 — 10 8,75 10 — 15 13,75 15 — 20 18,75 20 — 30 27,5 30 — 50 45 50 — > 60 Bobice 0 — 3 0 3 — 5 4,5 5 — 10 8,75 10 — 15 13,75 15 — 20 18,75 20 — 30 27,5 30 — 50 45 50 — > 60 Sir 0 — 3 0 3 — 5 4,5 5 — 10 8,75 10 — 15 13,75 15 — 20 18,75 20 — 30 27,5 30 — 50 45 50 — > 60 Meso 0 — 3 0 3 — 6 5,25 6 — 10 7,5 10 — 15 12,5 15 — 20 17,5 20 — > 50


title: GEMEENSCHAPPELIJK STANDPUNT (EG) Nr. 12/97 door de Raad vastgesteld op 20 december 1996 met het oog op de aanneming van Richtlijn 97/.../EG van het Europees Parlement en de Raad van ... tot wijziging van Richtlijn 93/38/EEG houdende coördinatie van de procedures voor het plaatsen van opdrachten in de sectoren water- en energievoorziening, vervoer en telecommunicatie

eurovoc_concepts:
energy distribution
energy production
energy transport
means of public conveyance
public contract
telecommunications


title: Rådets förordning (EG) nr 390/97 av den 20 december 1996 om fastställande, för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd, av totala tillåtna fångstmängder för år 1997 och av vissa villkor för fångsten

eurovoc_concepts:
EU Member State
authorised catch
catch quota
fishery management
fishing area
fishing regulations


title: Council Regulation (EC) No 2489/96 of 20 December 1996 amending Regulation (EEC) No 2847/93 as regards the deadline for a Council decision on a continuous position monitoring system using satellite communications for Community fishing vessels

eurovoc_concepts:
Community fisheries
common fisheries policy
fishing controls
fishing vessel
remote sensing
satellite


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2458/96, annettu 20 päivänä joulukuuta 1996, tukien määristä yhteisöstä peräisin olevien viljatuotteiden toimittamiseksi Kanariansaarille annetun asetuksen (ETY) N:o 1832/92 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU aid
EU production
aid system
cereals
supply


title: Council Resolution of 20 December 1996 on sentencing for serious illicit drug-trafficking

eurovoc_concepts:
EU police cooperation
drug addiction
drug traffic
offence
organised crime
psychotropic substance