title: BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA- PARLAMENTET OM GENNEMFØRELSEN AF MATTHAEUS-TAX PROGRAMMET 1 PERIODEN FRA DEN 1.JANUAR 1995 TIL DEN 31.DECEMBER 1995 (ARTIKEL 11 RÅDETS BESLUTNING AF 29.OKTOBER 1993)

eurovoc_concepts:
action programme
administrative cooperation
civil servant
tax system
vocational training

text: ilr * KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 04. 11. 1996 KOM(96) 543 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM GENNEMFØRELSEN AF MATTHAEUS-TAX-PROGRAMMET I PERIODEN FRA DEN 1. JANUAR 1995 TIL DEN 31. DECEMBER 1995 (ARTIKEL 11 I RÅDETS BESLUTNING AF 29. OKTOBER 1993) rå- Mi j» VW ¥ £v $?'; rå li INDLEDNING 1. Matthaeus-Tax-programmet er et lille, men betydningsfuldt hjul i det indre markeds maskineri. Programmet har siden juli 1993 vist sig at være et væsentligt værktøj til at fremme den gensidige bistand og det administrative samarbejde mellem nationale afgiftsadministrationer, som er af afgørende betydning for et velfungerende indre marked. BAGGRUND 2. Gennemførelsen af det indre marked på afgiftsområdet fra og med den 1. januar 1993 tog udgangspunkt i indførelsen af den midlertidige momsordning1, den harmonise rede punktafgiftsordning" og forordningen om administrativt samarbejde på moms området. For at sikre at afskaffelse af grænsekontrol, som var en logisk følge af det indre marked, ikke skulle opfordre til svig, afgiftsunddragelse og konkurrencefordrejninger, var det nødvendigt at skabe et tæt og varigt samarbejde mellem de nationale afgiftsadministrationer på alle niveauer. Gensidig forståelse og dermed gensidig tillid er af central betydning for samarbejdet. Der var derfor behov for at uddybe forståelsen for EF- dimensionen til andre medlemsstaters arbejdstil rettelæggelse og -procedurer blandt embedsmænd i de nationale afgiftsadministrationer. i afgiftsarbejdet og kendskabet 3. Kommissionen foreslog derfor iværksat et pilotprojekt med henblik på at tilrette lægge seminarer og udvekslinger af embedsmænd fra afgiftsadministrationerne4. Pilot projektet blev gennemført fra 1991 til begyndelsen af 1993. Erfaringerne fra pilotprojektet og fra det lignende Matthaeus-program for toldområdet fik Kommissionen til at foreslå et handlingsprogram for faglig uddannelse af embedsmænd i afgiftsadministrationerne. Dette "Matthaeus-Tax-program" blev vedtaget af Rådet den 29. oktober 19935. Programmets formål er fastlagt i beslutningens artikel 3 og kan kort beskrives som 4. følger. forberede de nationale embedsmænd på følgerne af oprettelsen af det indre marked og på det administrative samarbejde gøre de nationale embedsmænd bevidste om EF-dimensionen i deres arbejde og skabe gensidig tillid mellem administrationerne give nationale embedsmænd en relevant supplerende faglig uddannelse udbygge afgiftsadministrationernes forbedre forvaltningen af det indre marked forståelse for EF-anliggender og derved opmuntre til samarbejde på alle niveauer i de nationale administrationer. Rådets direktiv 91/680/EØF af 16. december 1991, EFT L 376 af 31. 12. 1991 Rådets direktiv 92/12/EØF af 25. februar 1992, EFT L 76 af 23. 2. 1992 Rådets forordning nr. 218/92/EØF af 27. januar 1992, EFT L 24 af 1. 2. 1992 Interfisc-programmet KOM(89) 422 Rådets beslutning af 29. oktober 1993. EFT L 280 af 13. 11. 1993 Målsætningerne skulle nås gennem fire slags foranstaltninger: udveksling af 5. embedsmænd, tilrettelæggelse af uddannelsesseminarer, koordinerede programmer for faglig uddannelse og sprogkurser for de embedsmænd, der skulle deltage i udvekslingerne. Aktiviteterne påbegyndtes den 1. juli 1993. Kommissions beretning til Rådet og 6. Europa-Parlamentet KOM(95) 663 beskriver programaktiviteterne i perioden fra den 1. juli 1993 til den 31. december 1994. MATTHAEUS-TAX-AKTIVITETERNE I 1995 Den største nyskabelse i 1995 var de tre nye medlemsstaters fuldstændige integre 7. ring i programmet. Nedenstående er en nærmere beskrivelse af de enkelte aktiviteter. Udvekslineer Målsætninger Udvekslingerne har først og fremmest til formål at give embedsmænd, der arbejder 8. med afgiftsspørgsmål, en bedre indbyrdes forståelse for de organisationsformer, arbejdsmetoder og procedurer, der anvendes i de forskellige medlemsstater. Denne forståelse skal have en såvel praktisk som teoretisk dimension. Herved fremmes et bedre samarbejde og en større udbredelse af de bedste arbejdsmetoder. Tilrettelæggelse 9. For 1993 og 1994 vedtog Kommissionen og medlemsstaterne på forhånd, hvor mange embedsmænd der skulle udsendes og modtages for hver enkelt medlemsstat. For 1995 vedtog Kommissionen og medlemsstaterne, at kun halvdelen af udvekslingerne skulle forhåndsaftales på denne måde. De resterende udvekslinger fordeltes dernæst forholdsmæssigt mellem medlemsstaterne, men medlemsstaten kunne bilateralt aftale valg af værtsland. Denne større fleksibilitet, som allerede blev omtalt i beretningen for 1993 og 1994, har sat medlemsstaterne i stand til i højere grad at målrette deres udvekslings programmer. 10. For at udvekslingerne i større grad kunne svare til deltagernes behov, vedtog Kommissionen og medlemsstaterne en række ændringer i udvekslingernes tilrettelæggelse og evalueringsskemaerne, således at deltagerens forventninger er kendte på forhånd, og at der følges bedre op på indfrielsen af dem. Aktiviteter 11. I 1995 fandt i alt 116 udvekslinger sted (mod 95 i 1994 og 88 i 1993). De tre nye medlemsstater har i høj grad kunnet integreres uden problemer i udvekslingsprogrammet. De i alt 20 embedsmænd fra de nye medlemsstater tegner sig for næsten hele stigningen i forhold til 1994-programmet. Bilag A til beretningen indeholder yderligere oplysninger om deltagerne i udvekslingerne. Evaluering 12. Udvekslingerne overvåges igennem året af Kommissionen og medlemsstaterne. Hertil kommer tilbagemeldinger i form af de evalueringsskemaer, som deltagerne skal udfylde efter endt udveksling. Disse indeholder såvel statistiske oplysninger som delta gernes personlige bemærkninger om deres erfaringer. Denne form for tilbagemelding indgår allerede i 1996-programmet. Bilag A indeholder yderligere oplysninger. 13. Generelt forlyder det fra deltagerne, at udvekslingerne har bidraget til en bedre gensidig forståelse. De er nu i højere grad målrettet deltagernes målsætninger, hvorved deltagerens erfaringer i højere grad med nytte kan overføres til det hjemlige arbejdsom råde. Det er ligeledes blevet mere sandsynligt, at der på baggrund af udvekslingerne vil kunne ske administrative ændringer af det hjemlige arbejde. De skriftlige bemærkninger fra embedsmændene indeholder konkrete eksempler på og forslag til forbedringer. Deltagerne udtrykker ønske om, at udvekslingerne forberedes bedre på forhånd, såvel af deres egen, som værtsadministrationen. De ønsker flere praktiske erfaringer og programmer, som i højere grad er rettet mod netop deres arbejdsområde. Fremtidig udvikling Kommissionen og medlemsstaterne har foretaget en række betydelige ændringer i 14. tilrettelæggelsen af udvekslingsprogrammet som følge af deltagernes kritik. Fra 1996 vil "gruppebesøgene" (to ugers generel introduktion til værtsadministrationen) blive anvendt i mindre udstrækning. "Gruppebesøgene" indebar administrative fordele og var velegnede til at skabe kontakter mellem embedsmænd fra flere medlemsstater, men gav ikke mulighed for i tilstrækkelig grad fagligt og praktisk at målrette udvekslingerne i overens stemmelse med embedsmændenes behov. 15. Fra 1996 kommer embedsmændene til at deltage i "individuelle" eller "målrettede" udvekslinger. Under en "individuel" udveksling vil deltageren kunne studere et specifikt emne af interesse i værtsadministrationen. Der vil i højere grad end tidligere blive redegjort for deltagerens forventninger, således at værtsadministrationen kan tilrettelægge et mere individuelt program i overensstemmelse hermed. Kommissionen vil ligeledes foreslå et nyt evalueringsskema for at vurdere synspunkter fra deltagernes overordnede seks måneder efter udvekslingen. 16. Fra 1996 vil medlemsstaterne kunne vælge værtsland for alle deres deltagere på en række betingelser (for at opretholde en jævn geografisk spredning). De vil således bedre være i stand til at udvælge deltagerkandidater og værtslande i overensstemmelse med egne prioriteringer og personale, hvorved fordelene ved programmet optimeres. Det er vigtigt, at der snart sker en prioritering af EF-spørgsmål for at sikre et vist antal udvekslinger på områder inden for afgiftsadministration af særlig EF-betydning. Det vil ske i 1996 med et pilotprojekt på punktafgiftsområdet. 17. Udvekslingsprogrammet vil blive udvidet fra 1996, især som følge af en bedre udnyttelse af de ressourcer, der er omhandlet i afsnittet om forvaltning nedenfor. Det er herudover Kommissionens opfattelse, at programmet fortsat bør udvides. De nuværende deltagere i udvekslingerne udgør kun en lillebitte andel af de embedsmænd, hvis arbejde i medlemsstaterne indebærer EF-aspekter. Sådanne aspekter vil fa stadig større betydning, hvorfor der vil være et stadigt større behov for et bedre kendskab i medlemsstaterne hertil. Antallet af ansøgere til udvekslingerne overstiger i øjeblikket i vidt omfang de afsatte midler. Seminarer Formål Formålet med seminarprogrammet er at danne et optimalt forum for en struktu 18. reret udveksling af idéer mellem embedsmænd fra de nationale administrationer. Seminarerne skal give lejlighed til at udbrede de bedste arbejdsmetoder blandt medlems staterne, analysere fælles problemer og løsninger, undervise embedsmænd i EF-dimen- sionen i deres arbejde og forbedre det administrative samarbejde. Seminarerne kan også føre til forslag til forbedringer af gældende EF-bestemmelser. Tilrettelæggelse 19. Kommissionen og medlemsstaterne fastlægger emner, datoer og værtsadministra- tioner for hvert enkelt seminar. I seminarerne deltager to eller flere repræsentanter for hver medlemsstat, nogle med et forberedt indlæg. Kommissionen og værtsmyndigheden deltager også, især for at opmuntre repræsentanternes deltagelse og drage konklusioner. Alle deltagere rapporterer til deres hjemlige administrationer og udfylder et evaluerings skema. Kommissionen forestår derefter rundsending af referater og arbejdsdokumenter fra seminaret som opfølgning og for at udbrede kendskabet til arbejdet på seminaret. Seks måneder senere evaluerer medlemsstaterne seminarets virkninger på længere sigt. Aktiviteter 20. I løbet af 1995 fandt ti seminarer sted. Heriblandt et enkelt seminar udelukkende for embedsmænd fra de tre nye medlemsstater. De nye medlemsstater deltog ligeledes i fuldt omfang i de øvrige seminarer. Yderligere to seminarer blev udskudt til begyndelsen af 1996, men indgår i denne beretning, da de finansieredes over 1995-budgettet. Hertil kommer yderligere et seminar afholdt i 1995 sammen med Matthaeus-programmet for toldområdet. Tallet skal sammenholdes med de seks seminarer i 1993 (seks måneder) og de 8 i 1994. Bilag B indeholder yderligere oplysninger om seminarerne. I alt deltog ca. 350 embedsmænd i de seminarer, der var åbne for alle medlemsstater. Hertil kommer de ca. 300 embedsmænd, der deltog i de seminarer, der blev afholdt for de nye medlemsstater. Evaluering I henhold til deltagerne er seminarernes høje niveau fra 1993-94 opretholdt. De 21. spørgeskemaer, som deltagerne har udfyldt, viser, at en nyskabelse for 1995 har været særligt vellykket. Der var på et tidspunkt fare for, at seminarerne blev for passive. Derfor blev der for otte af seminarerne afsat megen tid til "workshops". Efter en introduktion til emnet fra en udvalgt taler opdeltes deltagerne i tre undergrupper efter sprog for at drøfte spørgsmål af central betydning. Denne udformning har vist sig mere effektiv, idet den optimerer alle de delegeredes deltagelse. Bilag B indeholder yderligere oplysninger om evalueringen af seminarerne. På det strategiske plan har seminarerne vist sig at være et uvurderligt forum for 22. medlemsstaterne og Kommission for at udveksle erfaringer med forskellige fremgangs måder i forbindelse med fælles problemer. Det gensidige kendskab til kontrolsystemerne i medlemsstaterne er øget betydeligt. Denne gensidige forståelse har bidraget til øget tillid mellem medlemsstaterne. På det personlige plan gav seminarerne lejlighed til at skabe kontakter mellem eksperter på en lang række områder. Meget ofte var det første gang deltagerne deltog i et møde på EF-plan. Udbyttet af seminarerne optimeres ved de beretninger, som blev udarbejdet af Kommissionen og deltagerne selv. At seminarerne var vellykkede, kommer ligeledes til udtryk i opfølgningen på dem. Medlemsstaterne har tilrettelagt yderligere bilaterale besøg for at studere ordninger eller procedurer. Konkrete sager er blevet fulgt op bilateralt. På EF-plan har seminarerne ført til flere strategiske drøftelser og forslag. Kommissionen finder ligeledes seminarerne af stor værdi, da de uddyber Kommissionens eget kendskab til de nationale administrationer og giver anledning til en grundig drøftelse af problemer med medlemsstaterne. 23. De seminarer, der blev tilrettelagt udelukkende for embedsmænd fra de nye medlemsstater, har i høj grad bidraget til en vellykket indførelse af det indre marked på afgiftsområdet i disse medlemsstater. I hvert enkelt tilfælde informerede Kommissionen og en ekspert fra en "gammel" medlemsstat direkte en stor andel af deltagerne fra disse medlemsstater og besvarede direkte deres spørgsmål om, hvordan det indre marked fungerer. Fremtidig udvikling 24. I 1995 blev seminarerne videreudviklet betydeligt. Det har krævet en større indsats fra Kommissionen, værtslandet og deltagerne. I fremtiden ønsker Kommissionen at lægge yderligere vægt på tilrettelæggelsen, gennemførelsen og opfølgningen på seminarerne. I modsætning til udvekslingsprogrammet vil antallet af seminarer forblive nogenlunde konstant. Kommissionens og medlemsstaternes indsats bør koncentreres om at forbedre seminarernes kvalitet. Dette skyldes Kommissionens begrænsede ressourcer (tolkning og administration). 25. Det er Kommissionens holdning, at emneområderne for seminarerne i fremtiden bør koordineres mere snævert med de områder, der er omfattet af udvekslings programmet. Kommissionen vil fra og med 1997 foreslå en årlig programplan for at identificere strategiske nøgleområder for EF, såvel for seminarernes vedkommende. Siden starten har programmet til en vis grad været koncentreret om administrativt samarbejde og kontrolordninger i medlemsstaterne. I fremtiden skal sådanne sammenhænge være mere eksplicitte. for udvekslingerne som Fælles programmer for faglig uddannelse Formål Efter høring af medlemsstaterne har Kommissionen vedtaget en beslutning6 om 26. fastlæggelse af et fælles program for faglig uddannelse som omhandlet i artikel 4, litra c), i Matthaeus-Tax-beslutningen. Programmet fastlægger de emner, som bør være omfattet af medlemsstaternes programmer for grund- og efteruddannelse. Formålet er at give de embedsmænd, som i medlemsstaterne arbejder med afgiftsspørgsmål, en ensartet grunduddannelse, som er en forudsætning for den rette forståelse for deres arbejdsopgaver og resultater i deres udførelse heraf. Aktiviteter 27. Beslutningen trådte først i kraft den 1. juni 1995 og er derfor endnu ikke fuld stændig iværksat. De fleste medlemsstater har dog allerede gjort en stor indsats for at gennemføre det fælles uddannelsesprogram i 1996. Bilag C indeholder yderligere oplysninger om gennemførelsen. Evaluering 28. Det fælles uddannelsesprogram har naturligvis ikke ført til en fuldstændig omlægning af embedsmændenes uddannelse. Programmets centrale elementer, herunder især uddannelse i EFs afgiftsbestemmelser (principper i og anvendelse af EF's moms- og afgiftsbestemmelser) dannede allerede på forhånd kerne i medlemsstaternes uddannelse af egne embedsmænd. Den mest betydelige virkning af det fælles uddannelsesprogram har været en yderligere vægt på grundlæggende uddannelse i EF's struktur og politikker, EF's retskilder og EF-rettens bestemmelser om administrativt samarbejde og gensidig bistand. Fremtidig udvikling 29. Det fælles uddannelsesprogram, der blev vedtaget i 1995, udgør en første etape. Kommissionen og medlemsstaterne vil overveje, hvilken værdi det vil have at indføre yderligere, måske mere udførlige fælles uddannelsesprogrammer rettet mod samtlige embedsmænd. Medlemsstaterne er i henhold til Matthaeus-Tax-programmet fortsat ansvarlige for embedsmændenes uddannelse. Sprogkurser Formål De erfaringer, som Kommissionen har med afgifter i det indre marked i almindelig 30. hed, og med Matthaeus-Tax-programmet i særdeleshed, bekræfter det grundlæggende behov for at nedbryde sprogbarriererne. Sproguddannelse er af central betydning for alle aspekter ved det indre marked, men udvekslingerne og - i mindre udstrækning - semina rerne under Matthaeus-Tax-programmet afhænger i særlig grad af deltagernes rimelige sprogkundskaber. Kommissionens beslutning 95/279/EF af 12. juli 1995, EFT L 172 af 22. 7. 1995, s. 24 Aktiviteter Andelen af embedsmænd, som behersker værtslandets sprog flydende, er faldet 31. siden 1993-94. Som det fremgår af tabellen i bilag D, er de overordnede tal for sprog uddannelse i medlemsstaterne stadig på et beskedent niveau. Det fremgår dog også af de spørgeskemaer, som de udvekslede embedsmænd har udfyldt, at 21% af dem fik sprog undervisning forud for deres udveksling, og at de fleste fandt dette nyttigt. Evaluering 32. De udvekslede embedsmænds dårligere evne til at kommunikere i forhold til tidligere er forståelig. Det er udtryk for, at en første gruppe udvekslingskandidater med sprogkundskaber nu er ved at være udtømt. Kommissionen har gentagne gange opfordret medlemsstaterne, som er ansvarlige for sprogundervisningen, til at opbygge en reserve af embedsmænd med egnede sprogkundskaber med henblik på at udnytte fordelene ved udvekslingsmulighederne. At 21% af de udvekslede embedsmænd har modtaget sprog undervisning og fundet det nyttigt, er imidlertid en opmuntring. Set i et bredere perspektiv er det værd at bemærke, at samtlige medlemsstater har en strategi for finansiering af sprogundervisning af deres embedsmænd. Dette omfatter lige fra en strategi for frivillig undervisning til embedsmænd på vigtige poster i nogle medlemsstater til fastsættelse af undervisningsmål for hver enkelt afdeling i andre medlemsstater. Fremtidig udvikling Kommissionen ønsker at opmuntre medlemsstaterne til at tænke i mere langsigtede 33. baner i deres tilrettelæggelse af egnet sprogundervisning for deres embedsmænd. Der kan således skabes et lager af sprogligt kvalificerede kandidater. Medlemsstaternes større frihed med hensyn til at vælge værtsland for deres embedsmænd fremmer også denne mere langsigtede tænkning. Hertil kommer, at Kommissionen, som en del af den bredere opgave med at fremme det administrative samarbejde, agter at undersøge muligheden for udvikling af afgiftsspecifikke sproglige hjælpemidler. FORVALTNING OG FINANSIELLE ASPEKTER Forvaltning 34. Den forvaltningsstruktur, der blev indført i 1993-94, er i al væsentlighed videre ført. Programmet styres af en central koordinator i hver enkelt medlemsstat (sædvanligvis to hvor punktafgifts- og momsadministrationerne er adskilte) og Kommissionen. Kommis sionen og koordinatorerne mødtes tre gange i 1995 i Matthaeus-Tax-udvalget. Udvalgets arbejde bestod hovedsageligt i planlægning og overvågning af udvekslings- og seminar programmet for 1995 samt udarbejdelse af 1996-programmet. Udvalget har ligeledes drøftet udkastet til Kommissionens beslutning om det fælles uddannelsesprogram. Budget 35. Af proceduremæssige årsager omfatter budgetpost B5-3051 såvel Matthaeus- programmet for toldområdet og Matthaeus-Tax-programmet. 1 1995 bevilgede Kommis sionen 712 000 ECU af budgetpostens samlede bevilling på 3 500 000 ECU til Matthaeus- Tax-programmet. Der blev indgået forpligtelser for hele dette beløb på Matthaeus-Tax- programmets vegne. Finansiel forvaltning 36. Som i 1993-94 modtog medlemsstaterne hovedparten af midlerne til finansiering af udvekslingerne og seminarerne i begyndelsen af året, ligesom de har ansvaret for forvaltningen af midlerne. Ved udgangen af året fremsender medlemsstaterne en oversigt over deres omkostninger ledsaget af den nødvendige dokumentation til Kommissionen. Fremtidig udvikling 37. Fra og med 1996 har programforvaltningen faet et sundere grundlag med konsoli deringen af erfaringerne fra de første tre år. Kommissionen har sammen med medlems staterne vedtaget en procedurehåndbog, som omfatter alle de praktiske aspekter ved udvekslings- og seminarprogrammerne. Håndbogen udgør hovedsageligt en checkliste for Matthaeus-Tax-koordinatorerne, men indeholder også omfattende vejledning og rådgiv ning til alle implicerede parter i programmet: mulige og faktiske deltagere i udvekslin gerne, disses overordnede, værtsadministrationens embedsmænd, arrangører af seminarer og seminarledere. Denne samling af de bedste forekommende arbejdsmetoder har allerede vist sig at være en stor hjælp i gennemførelsen af programmet og har bidraget til at højne kvaliteten. 38. For 1996 har Kommissionen og medlemsstaterne ligeledes vedtaget en mere fleksibel forvaltning af programmidlerne for at sikre optimal anvendelse. På linje med den større fleksibilitet, som medlemsstaterne har faet med hensyn til valg af værtsland for udvekslingerne (som beskrevet ovenfor), er udvekslingsmidlerne i 1996 bevilget i ECU i stedet for som antal udvekslinger. Medlemsstaterne opfordres til at anvende midlerne, så der gennemføres så mange udvekslinger som muligt, dog med et minimumsantal. Der opstår således ikke problemer med, at omkostningerne pr. udveksling kan variere betydeligt. Denne ændring i den finansielle forvaltning har allerede medført et lidt større antal udvekslinger finansieret over programmet, end det ellers ville have været muligt. 39. De finansielle kontrolprocedurer er ligeledes blevet omlagt. Medlemsstaterne er nu i videre udstrækning ansvarlige for midlernes anvendelse. De skal dog to gange årligt fremsende detaljerede finansielle opgørelser på edb-formularer, som udsendes af Kommissionen. Den første formular - halvårsopgørelsen - indeholder overslag for hele årets udgifter samt angivelse af faktiske udgifter til dato. Den anden formular anvendes til den endelige opgørelse af alle udgifter. Medlemsstaterne skal opbevare al nødvendig dokumentation i fem år med henblik på eventuel efterprøvning. 40. Med en sådan procedure kan eventuelle ubrugte beløb kortlægges i god tid, således at værdifulde udvekslingsmidler kan bevilges til andre medlemsstater, som bedre er i stand til at udnytte dem. Proceduren opfylder også til fulde Kommissionens finansielle forvaltningsansvar. 10 41. For at forbedre overvågningen og evalueringen af programmet som helhed har Kommissionen og medlemsstaterne vedtaget en række målsætninger og mål for hver enkelt programbestanddel. Det drejer sig om operationelle målsætninger, der er udledt af programmets overordnede målsætninger, men udspringer af de svar, der gives i spørgeskemaerne efter udvekslingerne og seminarerne. De udgør en forpligtelse til at forsøge at nå den kvalitet i programgennemførelsen, som de vigtigste kunder, nemlig embedsmændene, ønsker. Kommissionen sættes også i stand til at sammenholde resultaterne fra de enkelte medlemsstater. Kommissionen vil fortsat arbejde sammen med medlemsstaterne for at indføre yderligere evalueringsmetoder, herunder for bedre at kunne måle programudbyttet og dernæst sammenholde med medlemsstaternes og EF's målsætninger. Endelig vil der i 1996 blive indført en større nyskabelse i programmet, idet 42. embedsmænd fra associerede lande i Central- og Østeuropa, Malta og Cypern kan deltage i udvekslings- og seminarprogrammer på forsøgsbasis. Kommissionen opfylder således sin forpligtelse til at forberede EF-programmets udvidelse til også at omfatte disse lande, som omhandlet i hvidbogen om forberedelse af de associerede central- og østeuropæiske landes integration i Unionens indre marked og de fælles resolutioner om oprettelsen af strukturerede dialoger mellem Den Europæiske Union og henholdsvis Malta og Cypern. 43. Der vil i næste årlige beretning blive redegjort for virkningerne af alle disse tiltag. KONKLUSION 44. Takket være erfaringerne fra de første to år har 1995 været et effektivt konsoli deringsår for Matthaeus-Tax-programmet. Seminar- og udvekslingsprogrammerne har været til konkret nytte for de deltagende embedsmænd. Men programmets nytte stopper ikke her, for mange erfaringer er blevet videregivet på alle planer i de nationale administrationer til fordel for medlemsstaterne og for EF som helhed. De tre nye medlemsstaters integration samt udarbejdelsen og iværksættelsen af et fælles uddannelses program er ligeledes fuldført uden større vanskeligheder. Resultaterne fremgår af medlemsstaternes og deltagernes bemærkninger. Sværere er det at måle de objektive resultater. I de senere år har der imidlertid været en stærk stigende anvendelse af EF- instrumentet om administrativt samarbejde (tilvejebringelse af oplysninger i forbindelse med kontrol og inddrivelse). Kommissionen mener i nogen udstrækning, at Matthaeus- Tax-programmet har bidraget til denne videre anvendelse og instrumentets større effektivitet. Programmet har ligeledes vist sig rentabelt. Programmets forholdsvis små midler 45. anvendes optimalt på flere måder. Opfølgningsrapporterne efter seminarerne og udveks lingerne har for de nationale administrationer mangedoblet nytten af de oprindelige udbetalinger til dækning af deltagernes rejse- og opholdsudgifter. Programmet har ført til konkrete ændringer i de nationale administrationer. 46. 1995 var også et fremadskuende år. Der er skruet flere nye initiativer sammen, som vil bære frugt i 1996. Initiativerne har to formål. Programmet skal i højere grad skræddersys til de deltagende embedsmænds, deres administrationers og det indre markeds behov, og anvendelsen af de begrænsede ressourcer skal optimeres gennem en forsigtig udgiftspolitik og en multiplikatoreffekt for de udbetalte midler. I 1996 vil programmet skulle tage den udfordring op, som følger af deltagelsen fra lande uden for EU. 47. Programmets retsgrundlag udløber i juni 1997. Det er Kommissionens over bevisning, at programmet bør videreføres, og Kommissionen agter derfor at fremsætte forslag herom i andet halvår af 1996. Forslagene vil tage udgangspunkt i program resultaterne hidtil og de nye initiativer, der iværksættes i 1996. 48. Det nye program skal ligeledes være et centralt element i første gennem førelsesfase af den fælles momsordning for det indre marked. Den nye ordning vil kun kunne fungere, hvis der er et meget snævert personsamarbejde. Der skal skabes sådanne samarbejdsvaner i administrationerne. Dette skal naturligvis ske, inden den nye ordning træder i kraft, da denne del af den nye ordning nødvendigvis må bygge på den samar bejdsånd, der er opbygget som et led i den nuværende ordning. Der er derfor ikke tale om at starte på en frisk, men snarere om en intensivering af de gældende målsætninger. De samarbejdsfremmende metoder, der er udviklet i forbindelse med Matthaeus-Tax- programmet (strukturerede personlige kontakter i forbindelse med seminarer eller udveks linger, fælles uddannelsesprogrammer og sprogundervisningsprogrammet) skal danne grundlag for det nye program. Fordelene ved en sådan programfornyelse vil også fa direkte virkning for de eksisterende moms- og punktafgiftsordninger før den nye momsordnings indførelse. 12 Bilag A: Udvekslinger Tabel 1 viser 1995-udvekslingernes fordeling på medlemsstater som en samlet oversigt over såvel de forhåndsaftalte udvekslinger, som de udvekslinger medlemsstaterne selv traf beslutning om. Tabel 2 sammenholder tallene fra 1993 og 1994 med tallene fra 1995 og giver således et billede af programmet siden starten. Det forventes, at afslutningen af udvekslingsprogrammet fra næsten samtlige medlemsstater har besøgt alle de øvrige. for 1996 vil betyde, at embedsmænd Fordelingen af de embedsmænd, der deltog i udvekslingerne, følger samme mønster som i 1993-94, dog med nogle ændringer. 30% af deltagerne var kvinder (en stigning fra 23%) (tabel 3). Deltagernes gennemsnitsalder forblev omkring de 40 (tabel 4). Moms tegnede sig fortsat for ca. 80% af udvekslingerne og punktafgifter for resten (tabel 5). Fordelingen af embedsmænd fra de forskellige ledelsesniveauer forblev så godt som uændret med en rimelig ligevægt (tabel 6). De nye evalueringsskemaer for 1995 giver et bedre indblik i deltagernes arbejdsområder (tabel 7). Størstedelen af deltagerne arbejder med afgiftskontrol, hvilket kun kan forventes og er udmærket. Den næste gruppe kommer fra centraladministrationen. Det svarer til ca. 20% af deltagerne og udgør en optimal balance mellem centraladministration og arbejde i marken. Årsagerne til kandidaternes udvælgelse ser ud til at være bredt fordelt (tabel 8). Evaluering Tabel 9-18 giver en oversigt over deltagernes besvarelser af spørgeskemaet. Resultaterne er overvældende positive, og det ser ud til at bestræbelserne på at forbedre programmet har båret frugt. Andelen af deltagere, som mener, at programmet bør fortsætte, som det er (uden ændringer), er steget voldsomt fra 26% til 58% (tabel 18). Dette kommer også til udtryk i andre nøgleresultater, nemlig målsætningernes opfyldelse (tabel 10), udveks lingernes tilknytning til sædvanlige arbejdsområder (tabel 11), erfaringernes nytte for sædvanlige arbejdsopgaver (tabel 12) og det overordnede udbytte af udvekslingen for den hjemlige administration (tabel 17). Det er ligeledes positivt, at 99% på en eller anden måde vil kunne anvende erfaringerne i deres hjemlige administration. En anden positiv forbedring i forhold til 1993-94 er en stigning fra 12 til 27% af de deltagere, som forventer ændringer i deres hjemlige admini stration. 70%) af deltagerne i programmet fandt varigheden på to uger tilfredsstillende, og kun ganske få fandt den for lang (tabel 16). To områder, som allerede var identificeret med henblik på forbedring i 1996, er behovet for at klarlægge administrationens forventninger forud for udvekslingen (tabel 9). Alle deltagerne i 1996-programmet har skullet acceptere en række målsætninger på forhånd. De skal ligeledes udarbejde en skriftlig rapport efter udvekslingen (tabel 15). 13 De skriftlige bemærkninger, der er fremsat i forbindelse med spørgeskemaet, giver en idé om udvekslingernes konkrete virkninger. Spørgsmålet om, hvilke ændringer der kunne forventes indført som følge af udvekslingen, foranledigede mange forskellige svar. F. eks. angiver en finsk embedsmand fra punktafgiftsområdet, at der vil blive fulgt op på et forslag om udarbejdelse af en håndbog for punktafgifter til brug for finske embedsmænd. En britisk embedsmand angiver, at den britiske detaileksportordning vil blive fuldstændigt omlagt. En belgisk embedsmand angiver, at kontrollen af producenter af mineralske olier vil blive forbedret En gennemgående bemærkning var, at anvendelsen af oplysninger om transaktioner inden for Fællesskabet (hovedsageligt VIES) vil blive forbedret ligesom udvekslingen af oplysninger medlemsstaterne indbyrdes. Deltagerne blev kun anmodet om at fremsætte forslag til forbedring af programmet. En del fandt dog anledning til at kommentere programmet positivt: "programmet er perfekt, som det er", nævnte en græsk embedsmand. "Opholdet stemte fuldstændigt overens med mine forventer til programmet", nævnte en belgisk embedsmand. De fleste forslag til forbedringer omhandlede bedre forberedelse, et mere praktisk indhold og en højere grad af målretning efter deltagernes individuelle behov. Flere deltagere fandt deres grupperede udvekslingsophold sammen med embedsmænd fra de øvrige medlemsstater fordelagtig. Alle nyskabelserne for 1996-programmet er sat i værk for at imødekomme disse mål. til Tilbagemeldingerne medlemsstaterne inden påbegyndelsen af 1996-programmet. spørgeskemaerne og erfaringerne blev videregivet fra Tabel 1: Fordeling af udvekslingerne i 1995 Hjemland Antal udvekslede embedsmænd B DK B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK I ALT 8 7 11 9 8 8 5 11 3 7 7 8 6 7 11 116 1 0 1 0 1 1 0 0 0 0 0 1 1 1 7 0 1 0 0 1 0 0 1 1 0 2 1 0 0 7 D 1 0 0 1 0 0 2 1 0 3 0 2 1 1 12 EL 0 0 0 1 0 0 1 0 0 0 0 0 1 1 4 E 0 1 2 1 1 0 1 0 0 0 0 0 0 1 7 Værtsland NL L IRL F I Antal modtagne embedsmænd 1 0 1 1 2 0 1 1 1 1 1 0 0 1 1 0 0 0 0 1 0 0 0 0 0 0 1 0 0 1 1 0 0 1 8 0 0 0 1 1 0 1 0 7 0 1 0 1 0 0 1 10 1 1 0 0 0 0 3 0 0 0 1 1 1 1 11 A 1 0 1 0 0 1 0 1 1 0 0 0 1 0 6 P 1 0 0 0 0 1 0 2 0 1 0 0 0 1 6 FIN 1 0 1 0 0 0 1 1 0 2 0 0 0 1 7 S 0 1 1 1 1 1 1 0 0 1 1 0 0 2 10 UK 0 1 0 1 2 1 1 1 0 0 0 2 1 1 H 14 Tabel 2: Fordeling af udvekslingerne i 1993-95 Hjemland Antal udvekslede embedsmænd B DK B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK I ALT 24 21 29 23 24 26 18 31 11 21 7 18 6 7 33 299 2 2 1 0 1 1 0 0 0 0 0 1 1 1 20 1 o J 1 2 4 1 2 2 2 0 o j 1 0 3 25 D 3 1 2 3 2 3 4 2 2 i j 0 2 1 3 31 EL 1 1 2 2 2 2 -> j 0 1 0 0 0 1 2 17 E 2 2 2 2 1 2 0 1 0 I 0 0 3 19 Værtsland L NL IRL F I Antal modtagne embedsmænd 2 1 -> 2 4 5 2 2 2 2 2 4 0 1 2 3 2 3 -> 2 -» J •> 0 1 1 0 1 0 0 1 2 2 ^ J 1 1 4 0 2 1 3 0 0 5 30 2 1 1 1 2 0 1 1 20 0 -> 0 2 0 0 3 26 1 1 0 0 0 1 7 0 2 1 1 4 29 A 1 0 1 0 0 1 0 1 1 0 0 0 1 0 6 P 2 0 1 1 0 2 1 5 1 2 0 0 0 3 18 FIN | S UK 1 0 1 0 0 0 1 1 0 2 0 0 0 1 7 0 1 1 1 1 1 1 0 0 1 1 0 0 2 10 4 4 3 *> 5 2 1 2 2 2 0 4 1 1 34 15 Tabel 3-18: Deltagerprofil og -evaluering NB: Når der ikke foreligger sammenlignelige tal for 1993-94, er dette angivet med en Tabel 3: Køn 16 Mænd Kvinder I [ 1995 70% 30% I | 1993-94 77% 23% Tabel 4: Gennemsnitsalder 1995 41 I 1993-94 39 Tabel 5: Arbejdsområde Moms Punktafgifter Begge 1 1 1995 79% 18% 3% 1 | 1993-94 80% 20% 0% Tabel 6: Funktionskategorier Embedsmænd på ledernivau Embedsmænd på mellemlederniveau, også sådanne, som ligeledes udfører operationelle opgaver Operationelt personale, dog med beføjelse til personligt at træffe beslutninger i marken 1995 23% 48% 30% 1 1993-94 24% 40% 36% Tabel 7: Arbejdsopgaver i hjemlig administration og under udvekslingsophold9 1995 Arbejdsopgaver i hjemlig Arbejdsopgaverunder Afgiftskontrol Opkrævning Centraladministration Afdelingsledelse Bekæmpelse af svig Undervisning Andet7 administration 47% 5% 20% 9% 4% 1% 14% udvekslingsophold 50% 10% 23% 4% 1% 2% 10% | 1 Omfatter eksperter i lovgivning, administrativt samarbejde og informationsmedarbejdere 17 Tabel 8: Hvorfor blev De udvalgt? frivillig faglig viden sprogkundskaber funktion i national administration andet 1 | 1995 28% 22% 18% 26% 5% 1 | 1993-94 26% 24% 25% 23% 2% Tabel 9: Var der på forhånd for hjemlandsmyndighedens vedkommende fastlagt særlige målsætninger for udvekslingen?* Ja Nej 1 1 74% 26% Tabel 10: Var det i givet fald muligt at opfylde målsætningerne?' Ja, fuldstændigt I store træk Delvis 26% 61% 9% Nej, overhovedet ikke 4% Tabel 11: Hvor nyttig var udvekslingen for de sædvanlige arbejdsopgaver?9 Meget nyttig I 36% I 42% I 18% I 5% I 0% I Overhovedet I I I I ikke nyttig Tabel 12: Har De haft udbytte af udvekslingen?* Stort udbytte | 50% | 37% | 12% | 1% | 0% | Intet udbytte Tabel 13: Kan erfaringerne anvendes i hjemlandsmyndigheden?* Alle 11% 26% 47% 15% 1% Intet Tabel 14: Kan udvekslingen føre til administrative ændringer? Ja Nej 1 1995 27% 73% 1 1 1993-94 12% 88% Tabel 15: Har De udfærdiget en rapport om besøget? - skriftlig? - mundtlig? - begge? I ALT 1 1 1995 52% U% 37% 100% 1993-94 64% 10% 26% 100% 1 18 Tabel 16: Var udvekslingens varighed' For lang | 0% 7% 70% 12% 10% Forkort Tabel 17: Hvordan ville De kort vurdere værdien af udvekslingen for hjemlands- myndigheden?* Meget høj 28% 39% 27% 6% 1% Meget lav Tabel 18: Bør programmet videreføres? Ja, som det er Ja, med enkelte ændringer Nej I 1 1995 58% 42% 0% I 1 1993-94 26% 74% 0% 19 Bilag B: Seminarerne Aktiviteter Briihl (Tyskland) den 25-27. januar 1995: "Momskontrol: EF-behovs integrering i national kontrol" Seminaret var en detaljeret gennemgang af de fremgangsmåder, som medlemsstaterne har anvendt for at integrere EF-aspekter i nationale kontrolordninger. Oprettelsen af det indre marked har gjort det muligt at integrere kontrol med handel inden for EF i kontrollen af den indenlandske handel og dermed en mere sammenhængende selskabskontrol. VAT Information Exchange System (VIES) er et centralt værktøj for kontrollen med denne handel. Under seminaret blev de forskellige metoder til integrering af VIES-data i de nationale kontrolordninger gennemgået og sammenholdt. Nevers (Frankrig) den 3. og 4. maj 1995: "Uddannelse af embedsmænd i momsadmini strationerne" Seminaret samlede skoleledere og undervisere fra medlemsstaternes forvaltningskoler med henblik på at sammenligne programmer for grund- og efteruddannelse. Seminaret bidrog i høj grad til udarbejdelsen af det første fælles uddannelsesprogram. Bad-Hofgastein (Østrig) den 15. -18. maj 1995, Stockholm (Sverige) den 4. -1 7. september 1995. Helsinki (Finland) den 11. -14. september 1995: "EF-introduktion for embedsmænd fra de nye medlemsstater" Denne seminarrække på tre blev først og fremmest tilrettelagt til fordel for de nye medlemsstater. Hvert seminar bestod af to dage om punktafgifter og to dage om moms. Repræsentanter fra et udsnit af medlemsstaterne (Tyskland, Spanien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige) samt Kommissionen redegjorde for EF-rettens anvendelse i medlemsstaterne. Der blev lagt særlig vægt på de nationale kontrolordninger samt den praktiske side af gensidig bistand og administrativt samarbejde mellem medlemsstaterne. Embedsmænd fra de nye medlemsstater fik præsenteret et detaljeret billede af de mere praktiske og hverdagsagtige sider af EF's moms- og punktafgiftsordninger. Helsingør (Danmark) den 18-20. september 1995: "Kvalitet i administrationen af indirekte afgifter" På seminaret blev medlemsstaternes forskellige kvalitetssikringssystemer gennemgået. Flere medlemsstater redegjorde for, hvordan de på forskellige niveauer i deres administration havde omlagt deres forvaltningsmetoder for at sikre opfyldelse af i workshops for at gennemgå og målsætningerne. Seminaret opdeltes derefter sammenholde de forskellige tilgange til vanskeligheder med fastlæggelse af målsætninger, overvågningsresultater, evaluering og konsekvent ressourceallokering. En række case studies om særlige administrative områder blev gennemgået for at sammenligne fremgangsmåder. 20 Ravenna (Italien) den 18-20. oktober 1995: "Samarbejde mellem medlemsstaterne inden for punktafgiftsområdet" Seminaret samlede eksperter på punktafgiftsområdet for at drøfte muligheder for at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaterne i forbindelse med punktafgiftskontrollen. Seminaret opdeltes i workshops til gennemgang af følgende emner: udvikling af samtidig kontrol med multinationale selskaber, der driver virksomhed i flere medlemsstater, indsamling og analyse af oplysninger for at udvikle målrettet kontrol og opbygning af en bredere og mere systematisk dialog mellem medlemsstaterne. Estoril (Portugal) den 19. og 20. oktober 1995: "Ledere af centrale forbindelseskontorer" stigningen Seminaret samlede lederne af medlemsstaternes centrale forbindelseskontorer for at analysere for medlemsstaterne. Seminaret analyserede ligeledes informationsbehovet og de disponible midler i medlemsstaterne samt sammenlignede de centrale forbindelseskontorers opgaver og evalueringssystemer. i anmodningerne om gensidig bistand og følgerne Crawley (Det Forenede Kongerige) den 23-25. oktober 1995: "Momskontrol og tekstilindustrien" Seminaret samlede kontroleksperter med henblik på at drøfte de særlige vanskeligheder i forbindelse med kontrol i tekstilindustrien. Seminaret gennemgik de mest udbredte former for svig i tekstilindustrien og metoder til bekæmpelse af samme. Det blev understreget, hvor stor betydning det har, at der er et større samarbejde mellem medlemsstaterne med hensyn til udveksling af oplysninger og samtidig kontrol. Helsingør (Danmark) den 20-22. november 1995: "Betydningen af en informations strategi for told-, moms- og punktafgiftskontrol af virksomheder" Seminaret blev afholdt i fællesskab mellem Matthaeus-Tax- og Matthaeus-programmet. Det samlede eksperter i informationsstrategi. Seminaret koncentreredes hovedsageligt om workshops om følgende emner: grundlæggende principper i en informationsstrategi, integrering i kontrolstrategien og evaluering af informations informationsstrategiens strategier. Viterbo (Italien) den 14. og 15. december 1995: "Anvendelige sanktioner på moms området" Seminaret samlede eksperter i anvendelsen af sanktioner på momsområdet. Seminaret var i workshops, som sammenlignede medlemsstaternes forskellige tilgange til opdelt sanktioner, herunder især sanktioner, der skal sikre, at de erhvervsdrivende opfylder deres forpligtelser, og sanktioner, der skal forebygge afgiftsunddragelse. Under seminaret blev det ligeledes drøftet, hvordan sanktioner far virkning på et bredere plan i forholdet til den erhvervsdrivende. 21 Malmø (Sverige) den 7. - 9. februar 1996: "Momskontrol via edb" Seminaret samlede eksperter i kontrol af selskaber, der anvender edb i deres bogføring, og anvendelsen af edb i udførelsen af kontrollen. Seminaret blev opdelt i workshops, som sammenlignede de forskellige metoder til kontrol af selskaber, der anvender edb- bogføring, virkningerne for udvekslingen af oplysninger mellem administrationerne og personaleuddannelse. Seminaret indeholdt ligeledes en gennemgang af de tre mest anvendte edb-systemer i forbindelse med kontrol. De retlige konsekvenser af systemernes anvendelse blev også drøftet. i medlemsstaterne Rovaniemi (Finland) den 28. og 29. marts 1996 I seminaret deltog eksperter i kontrol af punktafgiftspligtige varer. Seminarets workshops så nærmere på følgende emner: det administrative ledsagedokuments rolle i kontrollen af varebevægelser inden for Fællesskabet, problemer i tilknytning til uhensigtsmæssig an vendelse af det administrative ledsagedokument, løsningsmuligheder og en sammenligning af de forskellige holdninger til sanktioner på området. Evaluering For seminarernes vedkommende består den væsentligste evalueringsmetode i et et-sides spørgeskema, som deltagerne skal udfylde ved seminarets afslutning. Tabel 19 i det følgende viser en oversigt over besvarelserne for 1995-seminarerne sammenholdt med 1993-94. Det skal med hensyn til sammenligningen bemærkes, at der kun eksisterer oplysninger for seks af de fjorten seminarer, der blev afholdt i 1993-94, hvorimod der er medtaget oplysninger for ni af de tolv udelukkende Matthaeus-Tax-seminarer afholdt i 1995. Evaluering ved hjælp af spørgeskemaer har sine fordele og svagheder. En væsentlig fordel ved metoden er den enkle indsamling og anvendelse af oplysningerne. Det er imidlertid begrænset, hvor meget besvarelserne egentlig fortæller om seminaret. Helt grundlæggende kan spørgeskemaer dog give en ledetråd om seminarproduktets kvalitet set fra de vigtigste kunders, nemlig deltagernes synspunkt. Kommissionen lader besvarelserne indgå i den rapport, den udarbejder om seminaret, og anvender også oplysningerne sammen med de indtryk, som Kommissionen egne repræsentanter har faet, med henblik på en umiddelbar evaluering afseminaret. Der tages derefter hensyn til evalueringerne i Kommissionens og medlemsstaternes almindelige styring af seminarprogrammet. Ændringen hen imod en mere workshop-baseret udformning er til dels et resultat af denne evaluering. Det samlede resultat af evalueringen som vist i tabel 19 er imidlertid interessant. Svarene på de centrale spørgsmål ( 1, 2 og 7), som skal give udtryk for helhedsindtrykket af semi naret, er overvældende positive, og ligger enten på linje med resultatet for 1993-94 eller er en smule forbedret i 1995. Et positivt aspekt er, at de færre indlæg (spørgsmål 3) til fordel for flere workshops tydeligt hilses velkommen. På den anden side viser det lille fald i til fredsheden med en del aspekter ved tilrettelæggelsen af seminarerne (spørgsmål 4, 5 og 6), at der fortsat skal gøres en indsat på dette område. 22 Hertil kommer, at det nu i højere grad synes påvist, at hvert enkelt seminar har haft direkte virkning for strategiudformningen på såvel EF-plan som i medlemsstaterne. F. eks. igangsatte seminaret i Estoril en debat om de ressourcer, der er til rådighed for de centrale forbindelseskontorer, som spiller en central rolle i den gensidige bistand. Malmø-seminaret har ført til flere bilaterale kontakter mellem de medlemsstater, der er interesserede i kontrol-programmel og -teknikker, der er udarbejdet af de øvrige medlemsstater. Dette er også et punkt, der følges op af Kommissionen på EF-plan. Helsingør-seminaret fostrede en frugtbar udveksling af synspunkter mellem medlemsstaterne om, hvordan de kan øge kvaliteten i forvaltningen, hvilket igen har ført til flere opfølgende besøg. Rovaniemi- seminaret lagde grunden til opbygningen af et forbindelsesnetværk for gensidig bistand på punktsafgiftsområdet. Crawley-seminaret førte til udveksling af oplysninger mellem to medlemsstater om mistænkelige tekstilvirksomheders samhandel mellem de to lande. Endelig spillede seminarerne for de nye medlemsstater en væsentlig rolle i uddannelsen af embedsmændene herfra og dermed for indførelsen af det indre marked på området for indirekte beskatning. Det blev i 1995 vedtaget, at medlemsstaterne skal udfylde endnu et evalueringsskema for hvert enkelt seminar, nemlig på myndighedens egne vegne. Dette skal ske inden seks måneder efter seminarets afslutning for at måle seminarets længerevarende virkninger og beskrive opfølgende foranstaltninger. På grund af de seks måneders forsinkelse foreligger disse evalueringer for 1995 endnu ikke til denne beretning. Kommissionen og medlemssta terne vil imidlertid gennemgå evalueringerne, især med henblik på udarbejdelsen af seminarprogrammet for 1997. Det nye evalueringsværktøj muliggør en bedre evaluering af programmets værdi for medlemsstaterne på længere sigt. Tabel 19: Deltagernes evaluering af seminarerne (alle tal er udtrykt i %) 1. Svarede (eller oversteg) seminaret til Deres forventninger? 2. Dækkede seminaret de forventede emner? 3. Var der for mange indlæg? 4. Var der tilstrækkelig diskussions- tid? 5. Var der tilstrækkelig tid til samta ler med deltagere fra andre medlems stater? 6. Var der tilstrækkelig dokumenta tion? 7. Synes De, at seminaret som helhed er nyttigt for Deres administration? 8. Blev seminaret afholdt i gode omgivelser? 9. Var tolkningsfaciliteteme tilfreds stillende? ja 93-94 74 67 19 70 71 85 74 82 69 95 67 72 4 60 63 63 72 87 56 i store træk delvis 93-94 22 25 4 16 16 7 17 15 17 95 27 23 2 21 21 16 21 12 21 93-94 4 9 8 9 9 7 9 3 7 95 6 5 7 12 11 14 6 1 14 23 nej 93-94 1 0 68 5 4 0 0 0 6 95 0 1 87 7 5 7 0 0 9 24 Bilag C: Det fælles uddannelsesprogram Efter omfattende høring på seminaret i Nevers udarbejdede Kommissionen et udkast til et fælles uddannelsesprogram i henhold til artikel 4, litra c), i Matthaeus-Tax-beslutningen. Matthaeus-Tax-udvalget blev hørt, og det vedtog enstemmigt udkast til beslutningen. Denne blev vedtaget af Kommissionen den 12. juli 1995*. Beslutningen vedrører hovedsageligt nyansatte embedsmænd under grunduddannelse i afgiftsadministrationerne, og programmet er udformet for at give dem et fælles uddannel- sesgrundlag, som kan bidrage til en bedre forståelse af EF-dimensionen i afgiftsarbejdet. I beslutningen er opstillet en række emner, der skal indgå i den grunduddannelse, som alle nyansatte embedsmænd i afgiftsadministrationer gennemgår. Emnerne skal ligeledes danne grundlaget for embedsmændene efteruddannelse. Selv om beslutningen først trådte i kraft i 1995, havde de fleste medlemsstater allerede gennemført den ved årets udgang. Alle medlemsstaternes uddannelsesprogrammer indeholdt allerede en stor del af programmets indhold, herunder især EF-retten om indirekte beskatning. Programmets mest iøjnefaldende virkning har været, at der er lagt yderligere vægt på generel baggrundsviden om EF (EF-rettens kilder, institutionerne og de fælles politikker) samt de EF-retlige instrumenter for administrativt samarbejde og gensidig bistand. Tabel 20 indeholder de tal for programmets gennemførelse, som medlemsstaterne for øjeblikket råder over. En del medlemsstater finder det vanskeligt at indsamle sådanne oplysninger på et fælles gaindlag, men det synes alligevel, at et betydeligt antal nyansatte embedsmænd allerede i 1995 har modtaget undervisning i de emner, der er indeholdt i det fælles uddannelsesprogram. Det har været opmuntrende at konstatere, at kun fa nyansatte embedsmænd synes at have faet undervisning uden nogen tilknytning til det fælles ud dannelsesprogram. Tallene for efteruddannelse er endnu mere sparsomme og vanskelige at fortolke. Medlemsstaterne synes dog at have gjort en indsats for at skabe bevidsthed om EF- dimensionen især anvendelsen af instrumenterne gensidig bistand og administrativt samarbejde, som umiddelbart kan finde anvendelse i praksis. i undervisningen af embedsmændene, herunder Kommissionen vil fremover bestræbe sig på sammen med medlemsstaterne at indføre et bedre statistisk grundlag for evalueringen af de fælles uddannelsesprogrammer. Bedre evaluering vil også kunne bidrage til overvejelserne for næste fase i de fælles uddannelses programmer, herunder især hvorvidt det fælles uddannelsesprogram kan udbygges med mere detaljeret angivelse af centrale elementer for hvert emneområde, der skal indgå i det enkelte uddannelsesprogram. Kommissionens beslutning 95/279/EF af 12. juli 1995. EFT L 172 af 22. 7. 1995, s. 24 Bilag 20: Grund- og efteruddannelse i medlemsstaterne 1995 GRUNDUDDANNELSE ANTAL EMBEDSMÆND, DER HAR DELTAGET I UNDERVISNING 622 114 4800 tal foreligger ikke 483 449 52 1607 39 255 775 0 100 tal foreligger ikke 84 EMBEDSM-END, DER HAR MODTAGET UNDERVISNING I H E N H O LD TIL DET FÆLLES UDDANNELSESPROGRAM 622 114 4800 tal foreligger ikke 483 388 0 407 20 255 190 0 100 100 84 B DK D EL E F» b IRLC I L d N A P FIN S UK EFTERUDDANNELSE I EMNER UNDER DET FÆLLES UDDANNELSESPROGRAM UNDERVISNINGSBERETTIGE DE EMBEDSMAND ANTAL EMBEDSMAND, DER HAR MODTAGET UNDERVIS NING 2300 1400 tal foreligger ikke tal foreligger ikke tal foreligger ikke 7800 69 b tal foreligger ikke 0 a tal foreligger ikke 2000 tal foreligger ikke 300 e tal foreligger ikke tal foreligger ikke 2300 350 tal foreligger ikke 950 2751 tal foreligger ikke 69 b 713 0 a tal foreligger ikke 820 tal foreligger ikke 120 e 2013 tal foreligger ikke udelukkende embedsmænd fra momsområdet embedsmænd fra såvel direkte beskatning som moms, da de ikke kan opsplittes tallene omfatter kun embedsmænd fra momsområdet under Finansministeriet og Guardia di Finanza embedsmænd fra såvel toldområdet som moms- og punktafgiftsområdet udelukkende embedsmænd fra punktafgiftsområdet 26 Bilag D: Sprogundervisning I henhold til artikel 6 i Matthaeus-Tax-beslutningen påhviler det medlemsstaterne at give de embedsmænd, som forventes at deltage i programmet, mulighed for at følge den nødvendige sprogundervisning. Det fremgår af de spørgeskemabesvarelser, som deltagerne i 1995 har indsendt (tabel 21), at værtslandets sprog beherskes mindre end før. Evnen til at kommunikere (tabel 24) er dog høj. 21% af deltagerne (tabel 22) deltog i et sprogkursus forud for udvekslingen, og kurserne synes at have haft stor betydning for deltagerne heri (tabel 23). Tabel 25 indeholder generelt statistisk materiale om den sprogundervisning, som medlemsstaterne tilbyder deres embedsmænd. Selv om tallene ikke er fuldstændige og kun vanskeligt kan sammenlignes, synes en række medlemsstater at gøre en konstant indsats for at fremme sprogundervisning. Samtlige medlemsstater har en sprogundervisnings politik. I nogle medlemsstater indebærer dette blot, at der stilles et program til rådighed efter I andre medlemsstater opstilles der mål for alle administrationens afdelinger. Der er forskellige strategier for specifik sprogundervisning rettet mod deltagerne i Matthaeus-Tax-programmet. De fleste medlemsstater integrerer ganske enkelt denne undervisning i den almindelige undervisning. Andre tilbyder frivillig særundervisning, især når der i værtslandet tales et mindre udbredt EF-sprog. frivillighedens princip. Også på dette område vil Kommissionen sammen med medlemsstaterne forsøge at skabe et bedre statistisk grundlag for evaluering af bestræbelserne vedrørende sprog undervisning. Kommissionen vil fortsat opmuntre til en mere langsigtet tilgang til sprogundervisning, så der kan opbygges en tilstrækkelig reserve af kandidater til udvekslingsprogrammet. Udvekslingsdeltagernes sprogkundskaber Tabel 21: Taler De værtslandets sprog? Ja, flydende Basalt kendskab Nej 1 1 1995 45% 26% 29% 1 1 1993-94 66% 13% 21% ~ ~ Tabel 22: Fulgte De et sprogkursus forud for deltagelsen i Matthaeus-Tax-program met?* l aI 21% "Nej 79% Tabel 23: Hvis ja, hvor nyttigt var det for udvekslingen?1 Meget nyttigt | 52% | 26% | 4% | 15% | 4% | Overhovedet ikke nyttigt Tabel 24: Hvor godt har De kunnet kommunikere i værtslandet?* Meget godt 54% 54% 33% 33% 12% 12% 1% 1% 0% 0% Med meget besvær Tabel 25: Sprogundervisning generelt i medlemsstaterne 1995 antal embedsmænd timer/embedsmand antal embedsmænd timer/embedsmand antal embedsmænd timer/embedsmand antal embedsmænd timer/embedsmand antal embedsmænd timer/embedsmand antal embedsmænd timer/embedsmand B 103 50 75 75 35 58 20 112 29 80 262 66 DK D EL" f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i - - f/i f/i f/i f/i 1200a f/i 15 f/i 3 f/i 1 f/i f/i f/i 4 f/i 22 f/i E 183 92 66 130 3 88 - - - - 252 102 p bC f/i f/i - - f/i f/i f/i f/i f/i f/i 80 f/i I R L" - - 58 118 17 118 9 118 5 118 89+66g 118 I- 437 f/i 116 f/i 87 f/i 93 f/i - - 733 f/i L* 4 300 - - - - 2 300 - - 6 300 NL f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i A f/ f/ f/ f/ f/ f/ f/ f/i f/ f/ 150 f/i P 88 f/i 41 f/ f/ f/ f/ f/ f/ f/ 129 f/i FIN" Scf 143 30 67 30 29 30 2 30 f/i f/i 241 30 80 31 f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i f/i 80 31 UK - - 346 60 20 80 107 80 10 65 527 60 Engelsk Fransk Tvsk Spansk Andet l a it Gennem snit f/i = foreligger ikke udelukkende oplysninger fra told- og punktafgiftsområdet. udelukkende embedsmænd fra momsområdet embedsmænd fra såvel direkte beskatning som moms, da de ikke kan opsplittes tallene omfatter kun embedsmænd fra momsområdet under Finansministeriet og Guardia di Finanza embedsmænd fra såvel toldområdet som moms- og punktafgiftsområdet indeholder også 6 måneder af 1994 66 embedsmænd fra punktafgiftsområdet 27 ah ISSN 0254-1459 KOM(96) 543 endelig udg. DOKUMENTER DA 16 09 04 10 Katalognummer : CB-C0-96-549-DA-C ISBN 92-78-10738-7 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: WRITTEN QUESTION No. 2904/96 by Paul RÜBIG to the Council. Directive on approximation of Member States' laws and administrative provisions on articles of precious metals

eurovoc_concepts:
EC Directive
approximation of laws
consumer protection
free movement of goods
harmonisation of standards
precious metal
proposal (EU)
technical regulations
trademark
work of art


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2910/96 af Salvador GARRIGA POLLEDO til Rådet. EUF

eurovoc_concepts:
EDF
EU financing
Treaty on European Union
inclusion in the budget
judgment of the Court (EU)


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2868/96 del Alex SMITH al Consejo. Publicación de un estudio sobre el libre acceso a documentos

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Decision
EU publication
access to EU information
documentation centre
report


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2904/96 van Paul RÜBIG aan dee Raad. Richtlijn over de onderlinge aanpassing van de wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen van de lid-staten met betrekking tot werken van edelmetaal


title: VERORDENING (EG) Nr. 2115/96 VAN DE COMMISSIE van 4 november 1996 inzake de levering van granen als voedselhulp

eurovoc_concepts:
award of contract
cereal flour
food aid


title: REGLAMENTO (CE) N° 2117/96 DE LA COMISIÓN de 4 de noviembre de 1996 por el que se modifica el Reglamento (CE) n° 1143/96 relativo a la apertura de una licitación de la restitución de exportación de trigo blando a todos los países terceros excepto Ceuta, Melilla y determinados Estados ACP

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export licence
export refund
export tax
third country