eurovoc_concepts:
EU law
action programme
legal profession
single market
vocational training

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 15. 11. 1996 KOM(96) 580 slutlig 96/0277 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om ett program för att förbättra yrkesverksamma juristers utbildning i och information om gemenskapsrätten (Robert SCHUMAN-programmet) (framlagt av Kommissionen) Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett program för att förbättra yrkesverksamma juristers utbildning i och information om gemenskapsrätten (Robert SCHUMAN-programmet) MOTIVERING 1. Europeiska gemenskapen utgör en rättsgemenskap och kan därför inte förverkliga sina uppsatta mål utan att försäkra sig om att de gemensamma regler som dess medlemmar har antagit tillämpas effektivt och korrekt. Det är inte möjligt för gemenskapen att förhålla sig likgiltig till hur väl de regler gemenskapen antar tillämpas i praktiken. 2. Fullbordandet av den resultatet av ett omfattande lagstiftningsarbete. Denna insats, utan motstycke när det gäller utformningen av gemensamma regler, har i stor utsträckning gjort det möjligt att avskaffa de flesta hinder av olika slag för den fria rörligheten för personer, varor, tjänster och kapital. inre marknaden är 3. Detta normativa lagstiftningsarbete har för gemenskapen senare följts av nya prioriterade insatser när det gäller att garantera den faktiska och likformiga tillämpningen av gemenskapsreglerna, vilka är nödvändiga för att den inre marknaden skall fungera väl. Den inre marknaden utgör EG-rättens mest fullständiga regelverk och en effektiv och likformig tillämpning av de regler som ligger till grund för den inre marknaden är en avgörande förutsättning för att den skall fungera korrekt. Underlåtenhet att tillämpa gemenskapsrättens regler eller en felaktig tillämpning av dem äventyrar den inre marknadens effektivitet och innebär ett bakslag för det som hittills uppnåtts inom gemenskapen. Sålunda betonade Sutherlandrapporten som framlades för kommissionen i oktober 1992, (Sutherlandrapporten "Inre marknaden efter 1992: att leva upp till utmaningen) att en väl fungerande till stor del kräver att dess grundläggande regler är välkända, begripliga och att de tillämpas på samma sätt som bestämmelserna i den nationella lagstiftningen. inre marknad 4. Rättsregler med direkt effekt som varje medborgare kan åberopa inför alla nationella domstolar är särskilt vanliga när det gäller den inre marknaden. Medborgare, konsumenter och företag måste kunna förlita sig på att gemenskapsrättens rättsregler tillämpas korrekt och likformigt och kunna göra gällande de rättigheter och garantier som dessa regler ger dem i samtliga domstolar i medlemsstaterna. Det är avgörande för rättssäkerheten, den inre marknadens trovärdighet och i bredare mening för förtroendet för hela den europeiska integrationsprocessen att alla medborgare kan vända sig till de nationella domstolarna och oavsett förfarandet i fråga med säkerhet kunna åtnjuta gemenskaprättens beskydd. 5. Medborgarnas möjligheter att hävda de rättigheter de tillerkänns genom gemenskapens rättsordning vilar i hög grad på medlemsstaternas yrkesverksamma juristers förmåga att stödja sig på rättsskäl från gemenskapsrätten i deras nationella rättsordningar. Det förefaller i synnerhet o realistiskt att uppmuntra EU-medborgarna att hävda samtliga rättigheter de tillerkänns av gemenskapens rättsordning (vilket exempelvis är syftet med gemenskapsinitiativet "Medborgarnas Europa" som kommissionen nyligen inlett) om de aktörer som är ansvariga för att tillämpa och upprätthålla dessa rättigheter i medlemstaterna inte känner till deras existens eller innehåll. 6. Kommissionen uttryckte dessa farhågor redan 1993 i sitt långsiktiga program "Ett optimalt utnyttjande av den inre marknaden - Strategiskt program " i vilket vissa juridiska aktörer, nämligen domare och advokater, uppfattas som nyckelaktörer i fråga om den korrekta tillämpningen av reglerna som styr den inre marknadens funktion. Den nationella domaren i egenskap av "gemenskapsdomare i allmänrättsliga ärenden" och advokaten som har till uppgift att inför domaren åberopa eventuella rättsskäl ur gemenskapsrätten, fyller var och en på sitt sätt en ytterst viktig uppgift av allmänt intresse för gemenskapen som det gäller att värdesätta och uppmuntra. 7. Europaparlamentet har vid ett flertal tillfällen, bland annat under dess debatter om kontrollen och tillämpningen av gemenskapsrätten, understrukit att en ökad medvetenhet om gemenskapsrätten bland yrkesverksamma jurister utgör ett nödvändigt förhandsvillkor i medlemstaterna. Flera för en bättre parlamentsfrågor med denna till i december 1994 kommissionsledamoten Mario Monti i samband med de utfrågningar som föregick den nuvarande kommissionens installation i ämbetet. tillämpning av gemenskapens rättsregler redan innebörd stulldes 8. Den dialog som äger rum mellan de nationella domstolarna och EG-domstolen utgör ett av särdragen i gemenskapens rättsordning. Kvalitén på denna dialog beror delvis på "gemenskapsreflexen" hos de nationella rättsaktörerna som har till uppgift att i första instans avgöra om en regel eller ett agerande är förenligt med gemenskapsrätten. I detta sammanhang kan exempelvis det ringa antalet frågor med begäran om förhandsavgörande och den bristfälliga formulering av dessa frågor som regelbundet noteras av EG- domstolen uppfattas som ett uttryck för att domare och advokater i medlemstaterna inte har tillräcklig insikt i gemenskapens rättsordning. Det är särskilt viktigt att praktiserande jurister behärskar gemenskapens rättstradition nu när en ny utveckling av EG-domstolens rättspraxis kan skönjas. Denna rättspraxis består i att tydligare framhäva de nationella domstolarnas roll vid tillämpningen av gemenskapsrätten. Den behandlar inte i någon större utsträkning grunderna för gemenskapsrättens företräde utan mera dess följder som de nationella domstolarna bör beakta i sitt dagliga arbete för att skydda de rättigheter som gemenskapens rättssystem ger de enskilda medborgarna. 1 9. I enlighet med subsidiaritetsprincipen åligger det inte gemenskapen att träda i medlemsstaternas ställe i eller ansvara för uppläggningen av juristutbildningen. Ansvaret för detta åvilar medlemstaterna vilket uttryckligen framgår av artikel 127 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. i fråga om att fastställa innehållet Se bland annat C-312/93 Peterbroeck, C 430/93 Van Schijndel, C-46/93 och C-48/93 Brasserie du pêcheur. 2 10. Däremot åligger det gemenskapen och i synnerhet kommissionen att i egenskap av fördragens väktare föreslå åtgärder för att avhjälpa eventuella svårigheter i samband med den korrekta tillämpningen av gemenskapsrätten. Det åligger särskilt kommissionen att söka främja en process för att skapa en medvetenhet om gemenskapsrätten bland de tillämpa den, samt hjälpa yrkesverksamma medlemsstaterna att åtgärda brister i utbildning och information som, där de förekommer, påverkar den korrekta tillämpningen av gemenskapsrätten. Även om det finns duktiga specialister på området för gemenskapsrätten är det tydligt att någon "gemenskapsreflex" hos alla yrkesjurister ärnu inte är fullt utvecklad. En sådan reflex skulle innebära att det känns naturligt för juristerna att i deras dagliga behandling av ärenden undersöka om gemenskapsrättsliga lösningar är tillämpliga. jurister som har ansvar för att 11. Att öka medvetenhet om gemenskapsrätten bland domare och advokater är ett frivilligt men synnerligen användbart och verksamt medel för att utan att uppställa regler bidra till att gemenskapsrättens regler tillämpas på bästa möjliga sätt, vilket är nödvändigt för att den inre marknaden skall fungera väl. Detta program är tänkt att utgöra ett komplement till de system som används för detta ändamål och för att öka deras effektivitet. När det gäller att garantera kontrollen av överträdelserna av gemenskaps rätten, vilka är särskilt vanliga på området för den inre marknaden , kan kommissionen således inte uppträda som "åklagarmyndighet" för gemenskapen och själv beivra alla överträdelser mot gemenskapsrätten som är möjliga att bevisa. Den nationella domaren, som EG-domstolen för övrigt tillerkänner effektiva möjligheter att vidta åtgärder för att se till att gemenskapsrätten följs har ett naturligt intresse av att stödja och ge spridning åt dess rättskrav. I den första i "raden av instanser för tillämpningen av gemenskapsrätten" har såväl domaren som advokaten en handlingsförmåga som det är viktigt att betona och stödja. Denna betoning av de nationella domstolarnas roll i samband med den korrekta tillämpningen av gemenskapsrätten har reden behandlats i flera gemenskapstexter, som exempelvis meddelandet om samarbete mellan kommissionen och de nationella domstolarna vid tillämpningen av artiklarna 85 och 86 i EEG-fördraget och i resolutionen om enhetlig och effektiv tillämpning av gemenskapsrätten och om sanktioner som skall tillämpas vid överträdelser av dess bestämmelser om den inre marknaden. Dessa texter understryker var och en på sitt sätt förekomsten av effektiva handlingsvägar och handlingsmöjligheter för att genomföra gemenskapsrätten. 12. Robert SCHUMAN-programmet har utformats samarbete med yrkesverksamma jurister och personer som arbetar med utbildning och information om EG-rätt. Programmet syftar till att tillmötesgå de förväntningar som kommit till uttryck i löpande kontakter med de representativa yrkesorganisationerna genom en enkät som utfördes 1995 bland ett representativt urval av mer än 200 advokater (EOS-Gallup- undersökning "Advokaterna och gemenskapsrätten" februari 1995) och genom de i nära Detta framgår av en enkät som utfördes av EOS-Galljp Europe med titeln "Advokaterna och gemenskapsrätten" från februari 1995 på kommissionens beställning, samt ett arbetsdokument från kommissionen om "utbildning av domare i gemenskapsrätt" SEK(95) 258, 15. 02. 1995. Over 40 %, 512 av totalt 1252 ärenden, av de klagomål om överträdelser av gemenskapsrätten som kommissionen tog emot 1995 rörde den inre marknaden (XIII:e årsrapporten om kontrollen av tillämpningen av gemenskapsrätten) Meddelande 93/C-39/05 av den 13 februari 1993, EGTnr C 39, 13. 02. 1993, s. 5. Resolution 95/C-188/01 av den 29juni 1995, EGTnr C 188, 22. 07. 1995, s. 1. 3 åsiktsutbyten som har ägt rum inom expertgruppen "De juridiska yrkena och gemenskapsrätten" som sammankallas av kommissionens generaldirektorat XV och består av domare, advokater och akademiker som utses av medlemsstaterna. Åsiktsutbytena inom denna grupp på hög nivå har gjort det möjligt att få en uppfattning om omfattningen av de befintliga behoven och de insatser som krävs för att på så sätt kunna utforma den lämpliga ramen för en meningsfull insats från kommissionens sida. Detta program, som vänder sig till en definierad målgrupp med målsättningen att få den inre marknaden att fungera väl, kompletterar andra gemenskapsinitiativ som exempelvis LEONARDO-programmet och Jean MONNET-initiativet och även GROTIUS- programmet som genomförs på grundval av artikel K3 i Fördraget om Europeiska unionen. ROBERT SCHIJMANS-PROGRAMMETS RÄCKVIDD OCH MÅLSÄTTNING 1. Robert SCHUMAN-programmet är utformat som ett program för att skapa medvetenhet om gemenskapsrätten och vänder sig till en utvald målgrupp. Det syftar till att göra de cirka 100 000 domarna och 450 000 advokaterna i gemenskapen medvetna om deras viktiga roll för tillämpningen av gemenskapsrätten. En tillämpning som är nödvändig för att den inre marknaden skall fungera. Programmet föreslår ytterligare konkreta möjligheter att bättre kunna fylla denna roll. 2. Robert SCHUMAN-programmet är utformat som ett stimulansprogram för att stödja insatser som görs i medlemsstaterna. Inom denna ram kan ett tillfälligt ekonomiskt stöd beviljas institutioner med ansvar för utbildning av (grundutbildning eller fortbildning) eller information till domare eller till advokater som önskar satsa på att starta verksamhet som syftar till att skapa medvetenhet om gemenskapsrätten. Sådan verksamhet bör inriktas på att bli långsiktig eftersom kommissionen förbinder sig att stödja dem ekonomiskt under en begränsad inkörningsperiod på villkor att de stödberättigade förbinder sig att fortsätta verksamheten efter stödperiodens utgång under ytterligare minst lika lång tid. 3. Utan att blanda sig i uppläggningen av juristutbildningen för vilken medlemsstaterna är behöriga är Robert SCHUMAN-programmet tänkt som ett medel anpassat till en viss målgrupps särskilda behov och syftar till att skapa medvetenhet om gemenskapsrätten hos en avgränsad målgrupp. Programmet kompletterar med fördel andra gemenskapsinitiativ som exempelvis LEONARDO-programmet som syftar till att genomföra en politik för yrkesutbildning inom gemenskapen, systemet med Jean MONNET-professurer som bland annat syftar till att utveckla undervisningen i gemenskapsrätt på universiteten, och inom ramen för avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen finns GROTIUS-programmet som vänder sig till yrkesverksammma jurister och avser att förbättra samarbetet mellan nationella domstolar genom att öka kunskapen om de olika ländernas rättstraditioner, rättssystem och domstolsväsenden. Robert SCHUMAN-programmet skall utvecklas i nära samverkan med dessa program och skall på bästa sätt söka dra nytta av alla initiativ, eventuellt tillsammans med kommissionens möjligheter berörda tjänstegrenar. till gemensamma 4. I enlighet med kommissionens arbetsprogram för 1996 startade Robert SCHUMAN- programmet som ett försöksprogram för att under 1996 stödja ett begränsat antal fackhögskolor eller advokatsamfund "pilotprojekt". De härigenom beviljade stöden har redan gjort det möjligt för nationella domstolar, för decentraliserad vidareutbildning i gemenskapsrätt (längre seminarier eller endagskurser för att skapa medvetenhet om gemenskapsrätten), med praktisk och ofta yrkesöverskridande (för såväl domare som advokater) inriktning. i program investera att RÄTTSLIG GRUND 1. Artikel 100a i EG-fördraget utgör den rättsliga grunden för förslaget till beslut. En effektiv och likformig tillämpning av gemenskapslagstiftningens regler om tillnärmning av de nationella lagstiftningarna är ett villkor för att den inre marknaden skall fungera väl. Robert SCHUMAN-programmet ingår i det övergripande regelverk som, från övervakningen av det korrekta genomförandet av gemenskapsrättens rättsnormer till de sanktioner som tillämpas vid brott mot gemenskapslagstiftningen, syftar till att säkerställa att den inre marknaden fungerar på bästa möjliga sätt. Utöver kommissionens möjligheter att inleda överträdelseförfaranden, vilka är särskilt talrika när det gäller den inre marknaden, samt utöver dess möjlighet att genomdriva sanktioner, kompletterar programmet denna rättsordning genom att konkretisera uppfattningen att den effektiva och likformiga tillämpningen av gemenskapsrätten är avhängig av den medvetenhet om gemenskapsrätten som finns bland de nationella rättsaktörer som har till uppgift att tillämpa denna rättsordning på ett decentraliserat sätt. 2. Utbildningen av och informationen till de aktörer som i kraft av gemenskapens rättsordning och bidragen från EG-domstolens löpande rättspraxis tilldelas en avgörande roll, är inget självändamål utan ett sätt att nå fram till en likformig tillämpning av regler som är nödvändiga för att den inre marknaden skall fungera väl. I detta hänseende skiljer sig Robert SCHUMAN-programmet på ett avgörande sätt från de målsättningar som uppställts för gemenskapens politik när det gäller yrkesutbildning och omfattas inte av något av de angivna målen i EG-fördragets artikel 127, andra stycket. Programmet syftar inte till att förbättra de berörda till att förbättra den inre marknadens funktion, personernas rörlighet, yrkesmöjligheter eller omskolning. Utbildningen i gemenskapsrätt är endast ett av flera sätt (exempelvis förbättrad information om gemenskapsrätt) att uppnå detta mål. Detta målinriktade tillvägagångssätt överensstämmer med det synsätt (yrkesutbildning av som tulltjänstemän), Matthaeus-skatt (yrkesutbildning av skattetjänstemän som arbetar med indirekt beskattning) och Karolus för genomförandet av gemenskapslagstiftningen för upprättandet av den inre marknaden), som också grundas på artikel 100a. ligger bakom upprättandet av Matthaeus-programmet tjänstemän med ansvar (utbildning av FÖRSLAGETS INNEHÅLL Artikel 1 fastställer programmets varaktighet och definierar dess ram. Robert SCHUMAN-programmet är utformat som ett ekonomiskt stödinstrument till förmån för initiativ för att förbättra utbildningen av och informationen till yrkesverksamma jurister. Dessa har en direkt och utomordentligt viktig roll vid tillämpningen av gemenskapsrätten. Detta program riktar sig också uteslutande till domare och advokater som har en central 5 roll i fråga om tillämpningen av gemenskapsrätten. Även om det verkar obestridligt att den verksamhet som utövas av många yrkeskategorier i utkanten av de yrkesverksamma domstolsjuristernas verksamhet (notarier, domstolstjänstemän, företagsrådgivare eller konsumentsammanslutningar, bolagsjurister, skiljedomare, medlare m. fl. ) bidrar till att gemenskapsrätten tillämpas på ett riktigt sätt, skulle en utvidgning av Robert SCHUMAN-programmets målgrupp till att omfatta alla dessa juristyrken kunna splittra programinnehållet och framförallt göra programmet verkningslöst med hänsyn till de tillgängliga ekonomiska resurserna. En sådan alltför bred utformning skulle slutligen ge upphov till svårlösta definitions- och avgränsningsproblem när det gäller urvalet av deltagare, eftersom utövandet av andra juridiska yrken än domar- och advokatyrket inte är definierat eller reglerat i alla medlemsstater. Utvidgningen av gruppen stödberättigade inom ramen för Robert SCHUMAN-programmet skulle emellertid eventuellt kunna övervägas i samband med den i artikel 8 nämnda uppföljningen och utvärderingen av programmet. Artikel 2 fastställer målen för det planerade stödprogrammet som syftar till att stimulera till och understödja utbildningsinsatser, informationsinsatser och beledsagandeåtgärder i medlemsstaterna, avsedda att öka medvetenheten om gemenskapsrätten bland domare och advokater. Utbildning fortbildning) och information om gemenskapsrätten (tillgång till information och dess innehåll) utgör i själva verket kompletterande och oskiljaktiga insatser. Det bör understrykas att Robert SCHUMAN-programmets verksamhet inte påverkar medlemsstaternas behörighet när det gäller att fastställa innehållet i och uppläggningen av utbildningen av domare och advokater. (grundutbildning och i gemenskapsrätt Artikel 3 preciserar att Robert SCHUMAN-programmet för att uppnå dessa målsättningar är ett instrument uppdelat i tre specifika delar som i tur och ordning syftar till att stödja utbildnings-, informations- respektive beledsagandeprojekt. Institutioner som med hänvisning Artikel 4 fastställer villkoren för att kunna söka stöd inom ramen för Robert till medlemsstaternas SCHUMAN-programmet. offentliga rätt har till uppgift att förmedla grundläggande utbildning eller fortbildning i yrket för domare och advokater är stödberättigade. Denna artikel innehåller en uttömmande förteckningen över de institutioner som kan komma i fråga för stöd. Dessa institutioner bedriver i normalfallet utbildningsverksamhet på lokal, nationell (domstolar, advokatsamfund osv. ) eller gemenskapsnivå (institut för Europastudier). De tillgängliga resurserna kommer på så sätt att koncentreras till förmån för institutioner vars behörighet och representativitet inte kan ifrågasättas. Artikel 5 fastställer urvalskriterierna för de projekt för vilka man kan begära ekonomiskt stöd. Valet av kriterier, som föregicks av ett omfattande samråd, uppfyller kravet på att verksamheten skall ha en tydlig inriktning så att den kan bli så effektiv som möjligt samtidigt som kriterierna beaktar medlemsstaternas olika traditioner när det gäller vidareutbildning av eller information till domare och advokater. a) Projekten som gäller utbildnings- och informationsverksamhet måste ha en praktisk uppläggning och vara inriktade på att överföra kunskaper som är direkt tillämpliga i domarnas och advokaternas dagliga yrkesverksamhet. Spridningen av kunskap om gemenskapsrätten via Robert SCHUMAN programmet skall ses i ett praktiskt och 6 yrkesinriktat perspektiv och inte som en fördjupning av den akademiska diskussionen. Detta kriterium avser framförallt den föreslagna utbildningens eller informationens innehåll men även valet av pedagogiska metoder och hjälpmedel. b) De planerade initiativen bör av samma anledning vara tillgängliga och till nytta för ett så stort antal domare och advokater som möjligt, det vill säga att i första hand introducera ämnet eller väcka intresset hos en ännu föga eller helt oinvigd publik. Robert SCHUMAN-programmet syftar till att främja decentraliserade initiativ som vänder sig till så många som möjligt för att skapa en medvetenhet om gemenskapsrätten. Avsikten med programmet är inte att vara en onödig dubblering av juristsammanslutningarnas eller fackhögskolornas ansträngningar, vars verksamhet ofta vänder sig till en redan "medveten" publik som framförallt är intresserade av att aktualisera eller fördjupa sina kunskaper, utan utgör ett komplement till dem. till följd av deltagarnas arbetssituation. Initiativ c) Den planerade verksamheten bör genomföras på ett sätt som är anpassat till begränsningarna för att skapa medvetenhet om gemenskapsrätten som går att förena med de yrkesaktiva juristernas arbetstider kommer särskilt att prioriteras eller också decentraliserade initiativ där den geografiska närheten förmodas ge större effekt. Högre utbildningsinstitut med inriktning på Europastudier (Europakollegiet i Brugge, Europeiska universitetsinstitutet i Florens, Akademin för europeisk rätt i Trier, Europeiska institutet för offentlig förvaltning i Maastricht-/Strasbourg, Det europeiska centret i Strasbourg) som eventuellt ansöker om stöd kommer också att uppmuntras att uppfylla detta kriterium. d) Kostnaderna för den planerade verksamheten skall vara rimliga och samtidigt av tillräckligt hög kvalitet. Budgetprognoserna för de planerade initiativen bör å ena sidan redovisa kostnader som är i linje med de som gäller på marknaden och å andra sidan ta fasta på de mest ekonomiska lösningarna för att uppnå de eftersträvade kvalitetsmålen. Ingående av partnerskap mellan stödberättigade institutioner kommer att särskilt uppmuntras för att bättre uppfylla detta kriterium. Kompletterande ej obligatoriska bedömningskriterier kan dessutom komma att beaktas: inriktning av verksamheten kommer att ges a) En yrkesövergripande företräde. Sammanförandet av domare och advokater vilket ger möjlighet att jämföra deras respektive sätt att närma sig gemenskapsrätten utgör i själva verket ett synnerligen effektivt sätt att skapa en medvetenhet om denna. Bedömningskriteriets icke-obligatoriska karaktär är emellertid ägnat att beakta de särskilda svårigheter som kan uppstå när det i synnerhet med hänsyn till att domstolar och gäller det praktiska genomförandet, advokatsamfund i väldigt olika utsträckning har erfarenhet av att samarbeta. b) En gränsöverskridande, ömsesidigt berikande inriktning av verksamheten kommer också att bedömas positivt. Att göra detta till ett formellt urvalskriterium skulle emellertid strida mot själva andan i Robert SCHUMAN-programmet, vars målsättning först och främst är att främja och stödja ett så decentraliserat och tillgängligt utbildnings- och informationsutbud i gemenskapsrätt i medlemsstaterna till rimliga kostnader. Även om ett ökat samarbete eller en högre grad av samordning mellan gränsöverskridande utbildningsinstitut och i punkt 3d ovan nämnda högre - de utbildningsinstituten med inriktning på Europastudier - bör uppmuntras så mycket som fackhögskolor 7 möjligt, är detta endast ett ofullständigt sätt att uppfylla de mål som satts upp fö, loben SCHUMAN-programmet och skulle inte ensamt kunna täcka de ifrågavarande behoven. Den erfarenhet som samlats hos dessa institut och fackhögskolor kommer i vilket fall som helst att tas i anspråk, eftersom de enligt artikel 3d är berättigade till ekonomiskt stöd och eftersom samverkan av flera institut och fackhögskolor för att ingå partnerskap inom ett till att främja möjliga och samma projekt som anges i artikel 4d även syftar synergieffekter mellan dessa institut och andra aktörer. Artikel 6 fastställer villkoren för stöd som beviljas inom ramen för programmet. Den bidragsberättigande verksamheten bör ha en långsiktig utformning eftersom det ekonomiska stödet från kommissionen under en begränsad inkörningsperiod (mellan ett och två år) beviljas i utbyte mot att stödmottagaren förbinder sig att efter utgången av från stödperioden fortsätta verksamheten under minst kommissionen. tid utan stöd lång lika Artikel 7 fastställer de närmare bestämmelserna för genomförandet av Robert SCHUMAN-programmet. En uppmaning att intresseanmälan kommer att offentliggöras i EGT för att informera eventuella sökande om de exakta villkoren för ett stöd. Närmare upplysningar om dessa villkor ges i en vägledning för sökande ("Vademecum"). lämna Artikel 8 ger kommissionen i uppgift att söka uppnå möjliga synergieffekter mellan Robert SCHUMAN-programmet och gemenskapens övriga verksamheter på utbildnings- och informationsområdet utan att föregripa den framtida utvecklingen av dessa verksamheter. Avseende utbildningsdelen anges särskilt att Robert SCHUMAN- programmet helt och hållet skall utgöra ett komplement till och inte påverka andra gemenskapsprogram som exempelvis LEONARDO DA VINCI-programmet, JEAN MONNET-programmet eller GROTIUS -programmet. När det gäller den del som rör information om gemenskapsrätten syftar Robert SCHUMAN-programmet till att till förmån för den beskrivna målgruppen förmedla och förbättra de initiativ som kommissionen redan har inlett på det här området (exempelvis innehållet i och tillträdet till databaser, kodifieringinsatser, nätverk för dokumentation osv. ). Artikel 9 fastställer att kommissionen skall ansvara för genomförande och uppföljning av programmet med avseende på de anpassningar som eventuellt kan bli nödvändiga. Den periodiska översynen och utvärderingen av programmet i form av en verksamhetsrapport skall föreläggas Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén senast den 31 december 1999. Artikel 10 fastställer datum för beslutets ikraftträdande. Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett program för att förbättra yrkesverksamma juristers utbildning i och information om gemenskapsrätten (Robert SCHUMAN-programmet) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RAD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 100a i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 189b i fördraget, och med beaktande av följande: 1. I förklaring nr 19 om genomförandet av gemenskapsrätten, som ingår som bilaga i slutakten till Fördraget om Europeiska unionen, antagen av konferensen mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar den 7 februari 1992, understryks det att det med hänsyn till gemenskapens korrekta funktion, är av avgörande betydelse att de åtgärder som vidtas i de olika medlemsstaterna leder till att gemenskapsrätten tillämpas lika effektivt och med samma skärpa som är fallet vid tillämpningen av den nationella lagstiftningen. 2. Upprättandet av den inre marknaden har krävt en omfattande lagstiftningsinsats som bland annat innebär en anpassning av de nationella lagstiftningarna i syfte att upprätta ett område utan gränser. 3. Den faktiska och likformiga tillämpningen av gemenskapsreglerna i fråga utgör en ny nödvändig prioritet för att få den inre marknaden att fungera väl. 4. Gemenskapsreglerna som avser de fyra friheterna på den inre marknaden är direkt tillämpliga och kan enligt de förfaranden som fastställs i den nationella lagstiftningen åberopas vid varje nationell domstol, och medborgarna, konsumenterna och företagen måste kunna förlita sig på att dessa bestämmelser tillämpas och de måste kunna utnyttja de rättigheter och garantier dessa bestämmelser ger dem i samtliga medlemsstater, vilket är en fråga om deras rättssäkerhet, den inre marknadens trovärdighet samt mer allmänt om förtroendet för hela den europeiska integrationsprocessen. 9 5. Medborgarna, konsumenterna och företagen kommer inte att kunna hävda °amtliga rättigheter som de tillerkänns genom gemenskapens rättsordning inför varje nationell domstol i unionen om inte de yrkesverksamma jurister som är mest direkt delaktiga i tillämpningen av den ifrågavarande bestämmelsen i gemenskapslagstiftningen, nämligen domare om advokater, gemenskapslagstiftningen för att göra detta. information utbildning tillräcklig och och har i 6. Kommissionens meddelande till rådet av den 22 december 1993 med namnet "Ett optimalt utnyttjande av den inre marknaden - Strategiskt program"1 framhåller vikten, för såväl den enskilde medborgaren som för den inre marknadens korrekta funktion, av att de nationella domstolarna förmår avgöra ett större antal ärenden som rör reglers och beteendens överensstämmelse med gemenskapsrätten samt framhåller mot denna bakgrund att det är nödvändigt att förbättra juristernas kunskaper på gemenskapsrättens område. 7. Europaparlamentets resolution av den 13 februari 19962 om kommissionens tolfte årsrapport om övervakning av gemenskapsrättens tillämpning uppmanade kommissionen att lägga fram ett program för utbildning i och information om gemenskapsrätten som vänder sig till yrkesverksamma jurister. 8. En ökad medvetenhet om gemenskapsrätten hos domare och advokater i medlemsstaterna kommer att leda till att utveckla det samarbete mellan de nationella rättsväsendena och EG- domstolen som är utmärkande för gemenskapens rättsordning. 9. I enlighet med subsidiaritetsprincipen och enligt bestämmelserna i artikel 127 i fördraget skall inte Europeiska gemenskapen träda i medlemsstaternas ställe i fråga om behörigheten att fastställa organisationen av och innehållet i den yrkesmässiga utbildningen av domare och advokater. 10. Europeiska gemenskapen har däremot behörighet att föreslå inrättandet av ett system för att bistå medlemsstaterna i arbetet med att råda bot på eventuella brister i utbildning och information som negativt påverkar den korrekta tillämpningen av gemenskapsrätten som är en förutsättning för att den inre marknaden skall fungera väl. 11. Målet att skapa en medvetenhet om gemenskapsrätten hos de yrkesverksamma juristerna bör ingå i ett samlat system, som omfattar allt från kontrollen av att gemenskaps bestämmelserna genomförs på ett korrekt sätt till de sanktioner som skall tillämpas vid överträdelse av dessa bestämmelser, vilket syftar till att säkerställa en effektiv och enhetlig tillämpning av bestämmelserna om den inre marknaden. 1 2 KOMt93) 632. EGT nr C 65, 4. 3. 1996, s. 37. /O 12. Uppfyllandet av detta mål kräver särskilda styrmedel som är anpassade till den praktiska yrkesverksamhetens krav och åligganden; införandet av ett specifikt instrument som syftar till att förbättra kännedomen om gemenskapsrätten hos domare och advokater i medlemsstaterna kompletterar de befindiga gemenskapsprogrammen och gemenskaps initiativen för denna särskilda målgrupp. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. AriikeU Införande av Robert SCHUMAN-programmet 1. Genom detta beslut programmet" under perioden 1 januari 1997 - 31 december 1999. införs ett stödprogram med namnet "Robert SCHUMAN- 2. Genom denna ekonomiska stödordning skall gemenskapen söka stödja och stimulera initiativ för att främja en ökad medvetenheten om gemenskapsrätten hos domare och advokater i unionens medlemsstater. AMikeJU Målen för Robert SCHUMAN-programmet 1. Robert SCHUMAN-programmet skall syfta till a) att i medlemsstaterna stödja nya utbildningssatsningar (på grund- eller vidare utbildningsnivå) i gemenskapsrätt med praktisk inriktning, som görs av de institutioner som ansvarar för utbildning och vidareutbildning av domare och advokater, b) att i medlemsstaterna stödja utvecklingen av informationsmedel (traditionella eller med utnyttjande av ny kommunikations- och informationsteknik) inom området gemenskapsrätt för domare och advokater, c) att stödja initiativ som kan underlätta genomförandet av dessa båda former av stöd, komplettera dem eller öka deras verkningar. 2. Robert SCHUMAN-programmet skall stödja och komplettera medlemsstaternas utbildnings- och informationsåtgärder på gemenskapsrättens område under fullt hänsyns tagande till medlemsstaternas egna ansvar för att fastställa den yrkesmässiga utbildningens innehåll och organisation. H Artikel 3 Form för gemenskapens medverkan 1. Robert SCHUMAN-programmet är avsett att utgöra en ram för ekonomiskt stöd till insatser i medlemsstaterna som syftar till att förverkliga de målsättningar som nämns i artikel 2 ovan. 2. Var och en av dessa målsättningar svarar mot en specifik del av Robert SCHUMAN- programmets verksamhet enligt följande: en "utbildningsdel", en "informationsdel" och en del som avser "beledsagandeåtgärder". Artikel 4 Villkor för stöd 1. Berättigade till ekonomiskt stöd inom Robert SCHUMAN-programmet är institutioner i medlemsstaterna som på lokal, regional eller nationell nivå - eller på gemenskapsnivå - har ansvar för - vidareutbildning i yrket av domare eller advokater, eller - grundläggande yrkesutbildning av blivande domare och advokater. 2. De institutioner som avses i första stycket är a) domstolar, b) advokatsamfund och motsvarande fackliga organisationer, c) justitieministerier, högsta råd för domarkåren eller motsvarande, d) nickhögskolor eller godkända utbildningsinstitut med ansvar för grund- eller vidare utbildning av domare och advokater, e) universitet med ansvar för grund- eller vidareutbildning av domare och advokater. Artikel^ Urvalskriterier för projekten 1. Stödberättigade institutioner kan ansöka om ekonomiskt stöd inom ramen för Robert SCHUMAN-programmet genom att sända in ett förslag till utbildnings-, informations- eller kompletteringsverksamhet till kommissionens för programmet ansvariga tjänstegrenar. a 2. Följande kriterier skall användas vid urvalet av projekt och tilldelningen av ekonomiskt stöd: a) Praktisk inriktning Den planerade verksamheten skall bereda deltagarna möjlighet till att utveckla kunskaper som är inriktade på deras dagliga yrkesverksamhet och kan utnyttjas direkt i denna. b) Tillgänglighet insatserna skall vara De planerade inriktade på att skapa en medvetenhet om gemenskapsrätten hos största möjliga antal domare och advokater och särskilt vara till nytta för dem som ännu inte har någon inblick i eller kunskap om gemenskapsrätten. c) Anpassning till deltagarnas arbetsförhållanden Den planerade verksamheten skall genomföras på ett sådant sätt (särskilt i fråga om tidsplanering och geografisk närhet) att den låter sig förenas med de krav som deltagarnas arbetssituation medför. d) Kostnadseffektivitet Vid bedömningen av de förslag som inlämnas inom Robert SCHUMAN-programmet skall kommissionen ta hänsyn till de principer som fastställs i de budgetförordningar som är tillämpliga i detta sammanhang, särskilt principerna om sund ekonomisk förvaltning, hushållning och kostnadseffektivitet. Kostnaderna för den planerade verksamheten skall vara rimliga i förhållande till dess mål. Denna kostnadseffektivitet kan bl. a. ökas genom att flera stödberättigade institutioner samlar sina resurser genom att ingå ett partnerskap. 3. Kompletterande, ej obligatoriska kriterier: Följande, ej obligatoriska, bedömningskriterier kan dessutom beaktas: a) Yrkesövergripande inriktning på verksamheten (såväl domare som advokater deltar i genomförandet av verksamheten eller är målgrupp för den). b) Gränsöverskridande inriktning på verksamheten (medborgare i mer än en av unionens medlemsstater deltar i genomförandet av verksamheten eller är målgrupp för den). /3 Artikel 6 Stödformer 1. Det ekonomiska stöd som ges inom Robert SCHUMAN-programmet är avsett att stimulera, komplettera och stödja verksamhet som bedrivs av de institutioner som anges i artikel 3 lokala eller nationella finansieringsmöjligheterna för att göra det möjligt att genomföra ett projekt. Stöd som beviljas inom detta program får följaktligen inte ge upphov till någon, direkt eller indirekt, vinst. skall komplettera de i detta beslut och 2. För att skapa kontinuitet i de verksamheter som tilldelas stöd skall de som mottar bidrag från Robert SCHUMAN-programmet förbinda sig att efter utgången av stödperioden fortsätta verksamheten under minst lika lång tid utan stöd från kommissionen. Stödmottagarna förbinder sig att återbetala hela stödbeloppet, om denna förpliktelse inte iakttas. 3. Ekonomiskt stöd inom Robert SCHUMAN-programmet skall tilldelas för ett år eller för två år. 4. Det ekonomiska stödet inom Robert SCHUMAN-programmet skall ges enligt kommissionens bidragsregler. Kontrollen av att dessa regler iakttas skall göras av kommissionen och revisionsrätten. AftlKei—z. Genomförande 1. Kommissionen skall fastställa närmare genomförande- och tillämpningsbestämmelser för detta program. 2. En inbjudan att lämna intresseanmälningar kommer att offentliggöras varje år i Europeiska gemenskapemas officiella tidning för att informera potentiella kandidater om målen med och villkoren för stöd från Robert SCHUMAN-programmet. ArtikfiLg Samordning av gemenskapens insatser 1. Kommissionen skall i partnerskap med medlemsstaterna svara för den övergripande samordningen mellan detta program och gemenskapens övriga insatser på utbildnings- och informationsområdet. <V 2. Robert SCHUMAN-programmet skall utgöra ett komplement till verksamheterna inom andra gemenskapsprogram, bl. a. Leonardo da Vinci-programmet som syftar till att utforma en yrkesutbildningspolitik för gemenskapen, Jean Monnet-programmet för att främja universitetsundervisningen i europeisk integration, och Grotius-programmet som är ett gemensamt stöd- och utbytesprogram för yrkesverksamma jurister grundat på artikel K. 3 i Fördraget om europeiska unionen. Artikel 9 Uppföljning och utvärdering 1. Kommissionen skall i partnerskap med medlemsstaterna svara för återkommande uppföljning och utvärdering av detta program i syfte att, då så krävs, anpassa det till de behov som framkommit under genomförandet. 2. Kommissionen skall senast den 31 december 1999 till Europaparlamentet, rådet, Eko nomiska och sociala kommittén och regionkommittén överlämna en utvärderingsrapport om genomförandet av detta program. ArlikeLlû Ikraftträdande Detta beslut träder i kraft med verkan från och med den 1 januari 1997. /S" FINANSOVERSIKT 1. Åtgärdens beteckning Robert Schuman-programmet för främjande av ökad medvetenhet om gemenskapsrätten inom juridiska yrken. 2. Berörda bugetposter B 5 300: Inre marknad 3. Rättslig grund Artikel 100A i EG-fördraget 4. Beskrivning av åtgärden 4. 1 Allmänt mål att ämnar inom medlemsländernas Robert Schuman-programmet tillämpningen av regler som är nödvändiga för den inre jurisdiktionsområden, marknadens funktion genom att förbättra utbildningen och informationen om gemenskapsrätten för domare och advokater. Genom att erkänna en viktig roll för dessa juridiska yrkesgrupper när det gäller att säkerställa den inre marknadens funktion, ämnar programmet hjälpa dessa grupper att bättre uppfylla sina ansvarsuppgifter. förbättra, Robert Schuman-programmet hjälper, genom ett tillfälligt och villkorligt finansiellt stöd, institutioner som är kvalificerade att utföra utbildningsprogram, till information om gemenskapsrätten för domare och advokater och till anknytande åtgärdsprogram som möjliggör en ökad utvinning av utbildnings- och informationsåtgärderna. 4. 2 Period som förlängning omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller Robert Schuman-programmet skall vara under tre år. 5. Klassificering av utgifter och inkomster DNO/CD IC 6. Typ av utgifter och inkomster Stödet till Robert Schuman-programmet är ett ytterligare finansiellt stöd som avser att information eller anknytande möjliggöra åtgärder för vilka förmånstagama inte har tillräckliga medel (egna eller genom andra finansieringskällor). förverkligandet av utbildningsprogram, För att säkerställa kontinuiteten av de befrämjade åtgärderna, åtar sig förmånstagaren för stöd inom Robert Schuman-programmet när perioden för stödet utgår, att fortsätta sin åtgärd utan stöd under en period som åtminstone motsvarar denna period. 7. Budgetkonsevenser 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad: A. Åtgärdens totala kostnad och resultatet av sammanläggningen av två typer av avgifter: - Bidragen för Robert Schuman-programmet är finansiellt stöd som lämnas för dess informationsprogram och genomförande, anknytande program. i medlemsstaterna, utbildningsprogram, Med utbildningsprogram avses exempelvis seminarier, kvällskurser, dagar för att öka medvetenheten eller andra åtgärder som ämnas för domare och advokater som skall i beslutsprojektet för Robert Schuman- motsvara urvalskriterierna som uttrycks programmet deltagarnas (praktisk arbetsförhållanden, kostnadseffektivitet). tillgänglighet, anpassning inriktning, till Med informationsprogram avses exempelvis skapandet eller utrustandet av bibliotek eller yrkesdokumentationscenter, utgivande av praktiska hjälpmedel för information, Med anknytande program avses komplementerande initiativ som möjliggör tillväxt eller förstärkning av tidigare program, exempelvis initiativ för "utbildning av utbildare" för domare och advokater. - Utgifterna för att genomfora och uppfölja Robert Schuman-programmet skall tjäna till att fullständiggöra och utvärdera dess effekter. Dessa uppgifter täcker. a) utgivande av praktiska instrument för att befrämja medvetenheten som är storskaliga och ämnade för de berörda yrkesgruppernas miljöer. Dessa instrument kommer att vara 5 samlingar av praktiska fall som gäller gemenskapsrätten (tillämpas på konsumenträtten, affarsrätten, socialrätten, skatterätten och konkurrensrätten) ägnade för juridiska yrkesgrupper och 15 guider om tillgång till information om gemenskapsrätten i varje medlemsstat. b) genomförandet av en utvärderingsundersökning i slutet av programmet. B. Åtgärdens totala kostnad är beräknad enligt följande uträkning: -Stöd: 3 600 000 ECU. På grundval av bedömningar som gjorts av pilotprojektet under 1996, är det genomsnittliga beloppet av sökta bidrag omkring 20 000 ECU. Om denna summa används för att stödja, i enlighet med det aktuella målet, 3 projekt i varje medlemssland (3x20 000x15), erhålles en total summa av 900 000 ECU för 1997. Det är vidare möjligt att bestämma målet för stöd till 4 projekt per medlemsland (4x20 000x15-1 200 000) för 1998 och för 5 projekt under 1999 (5x20 000x15=1 500 000). Dessa bedömningar är inte teoretiska eller översiktliga särskilt såvitt som det finansiella behovet inte i alla fall uppgår till de beräknade 20 000 ECU, vilket därför skulle möjliggöra stöd till ett större antal program. Dessutom är inte utgångspunkten och behoven för befrämjande av ökad medvetenhet om gemenskapsrätten inte desamma i exempelvis Luxemburg och Finland och det vore motverkande att bestämma att varje medlemsland erhåller exakt de 3, 4 eller 5 projekt som ovan nämnts. - Genomförandet: 2 000 000 ECU För delen "att genomföra och uppföljning", är det belopp som erhålles summan av tre utgifter: a) Utgivningen av 15 "Guider om tillgången till information om gemenskapsrätten" görs i två steg: två guider för Frankrike och Grekland har redan beställts enligt upphandlingsanbud (för budget 1996) och skall publiceras enligt medel för 1997. Guiderna för 13 övriga medlemsländer skall genomföras enligt upphandlingsanbud för 1997 för att publiceras 1998. Den totala kostnaden av denna åtgärd (tryckning av de två redan genomförda guiderna, åtgärdande och tryckning av de 13 övriga) enligt uppskattningar på grundval av genomförandekostnader för de två guiderna som redan beställts och uppgifter från OPOCE, beräknas till 1 450 000 ECU, (13x25 000, dels 325 000 ECU för genomförande och 15x75 000, dels 1 125 000 ECU för tryckning/distribution). b) Beredandet av 5 "Samlingar av praktiska fall om gemenskapsrätten" tillämpat på 5 stora sektorer inom gemenskapsrätten, ägnade att översättas på de 11 unionsspråken, har redan genomförts enligt upphandlingsanbud (budget 1996). Dessa samlingar trycks och distribueras under 1997. Den totala kostnaden för denna tryckning och distribution för 1997 är beräknad till 400 000 ECU (5 guider x 80 000 ECU). c) Kostnaden för genomförandet av en undersökning av bedömningen av slutet av vägsträckan är beräknad till 150 000 ECU, som är ungefärligen kostnaden för samma typ av undersökning som beställts av DG XV under 1995. If Allmän total: Det förutses att reservera finansiära medel uppgående till 5 600 000 ECU av operationella krediter för genomförandet av hela programmet. 7. 2 Värdering per programpunkt Värdering år 1997 1998 1999 Total Bidrag Utbildning Information Anknytning Totalt Genomförandet 0,50 0,70 0,90 2,1 0,35 0,05 0,9 0,40 0,10 1,2 0,45 0,15 1,5 1,2 0,3 3,6 Instrument medvetenhet undersökning Totalt: för ökad 0,7(7) 0,625 (2) 0,525 (3) 1,85 0,150 0,150 0,7 0,625 0,675 2 Total: 1,6 1,825 2,175 5,6 (1) Uppgifter för 1997: - tryckning/distribution av 2 guider: 75 000x2=150 000 ECU tryckning:distribution ECU - genomförande av 6 guider enligt upphandlingsanbud: 25 000x6=150 000 ECU Total: 700 000 ECU 000x5=400 samlingar: 000 80 av 5 /9 (2) Uppgifter för 1998: - genomförande av 7 guider som kvarstår enligt upphandlingsanbud: 25 000x7=175 000 ECU - tryckning/distribution av 6 guider beställda under 1997: 75 000x6=450 000 ECU Total: 625 000 ECU (3) Uppgifter för 1999: - tryckning/distribution av 7 guider beställda under 1998: 75 000x7=525 000 ECU 7. 3 Tidsfrister kreditengagemang/betalningskrediter: CE i milj ECU Kreditengegemang År 1997 1998 1999 2000 Total Betalningskrediter 1,6 1,825 2,175 5,6 Kreditengegemang årn n+1 n+2 och följande 0,8 0,8 1 0,825 1,175 1 Total 0,8 U8 2 1 5,6 ooo 8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning Bidragsutbetalningarna sker först då förmånstagaren har finansiellt redovisat sina utgifter. Förmånstagaren förpliktar sig dessutom att spara alla räkenskapsbevis under programförloppet på tre år och att underkasta sig all eventuell kontroll enligt finansiella förordningarna. Bestämmelser om bedrägeri bekämpning (bestämmelser vad gäller kontroll, aktivitetsrapporter och redovisningsrapporter) finns med i "förmånstagarens deklaration vid Robert Schuman bidrag" som undertecknas av de godkända kandidaterna. 9. Analys av kostnadseffektivitet 9. 1 Särskilda och kvantifierbara mål: Målgrupp - Särskilda kvantifierbara mål De särskilda kvantitativa och kvalitativa målen med Robert Schuman-programmet är: a) Beträffande utbildning för att sätta upp -att väcka de utbildningsprogram om gemenskapsrätten av god kvalitet för domare och advokater (dvs tillskapandet av nya kurser, särskilda seminarier eller kunskapsdagar etc), juridiska utbildningsinstitutionernas intresse -att öka kunskaperna om gemenskapsrätten bland stora grupper av advokater och domare, -att uppmuntra utvecklandet av metoder för utbildning i gemenskapssrätt som anpassats till de praktiska behoven för domare och advokater, -att uppmuntra , så långt det är möjligt, en dialog mellan domarkåren och advokatkåren vad gäller tillämpningen av gemenskapsrätten, -att uppmuntra, så långt det är möjligt, en dialog mellan de olika medlemsstaternas domare och advokater vad gäller tillämpningen av gemenskapsrätten, b) Beträffande information -att uppmuntra tillskapandet eller utvecklingen av tillgängliga och informationskällor och stöd som är möjliga att uppdatera, samt det praktiska intresset för gemenskapsrätten (yrkeskårernas dokumentationscentra, databaser, facktidskrifter). -att förbättra domares och advokaters tillgång till information om gemenskapsrätten och särskilt förbättra spridningen av information om informationskällor och informationsstöd för dessa yrkesgrupper, -att uppmuntra användandet av ny informationsteknologi på detta område -att öka den praktiska och yrkesmässiga dimensionen av innehållet av den befintliga informationen om gemenskapsrätten h c) Beträffande medföljande åtgärder -att uppmuntra tillskapandet av ett nätverk för erfarenhetsutbyte vad gäller advokater och domares utbildning och information om gemenskapsrätten -att väcka intresse för att utbildningsåtgärder av lärare i gemenskapsrätt för domare och advokater. -Målgrupp Slutmottagarna av Robert Schuman-programmet är domare och advokater medlemsstaterna (450 000 advokater och 100 000 domare). i De direkta bidragstagarna (möjliga institutioner för stödet) är de organisationer med - lukrativt syfte som erkänts av medlemsstaterna som utbildningsinstitutioner för domare och/eller advokater. Den avgränsande lista av dessa möjliga kandidater finns i artikel 3 i utkastet för rådets beslut om Robert Schumanprogrammet. 9. 2 Skäl för åtgärden -Behov av gemenskapsfinansierat stöd Den väl fungerande inre marknad är i stor utsträckning beroende av de rättsliga aktörernas förmåga att tillämpa regelverket. Detta behov undergrävs av det informations- och utbildningsunderskott som påkallats i rad sammanhang, däribland i Sutherland rapporten från 1992, det strategiska programmet "Making the most of the Single Market" från 19931, i kommissionens undersökning i fjol bland ett representativt urval av advokater i unionen2 och i Europaparlamentets årliga debatt om kontrollen av tillämpningen av gemenskapsrätten3. Detta underskott i ansträngningarna att öka medvetandet om gemenskapsrätten kan dels förklaras av den ringa kunskaper som de potentiella användarna av lagstiftningen inom de berörda yrkesgrupperna har, dels av de små finansiella medel som ställts till förfogande för att komma till rätta med detta problem. Den andra orsaken kan för övrigt ses som en följd av den första. 1 syfte att råda bot på detta problem och särskilt efter ett antal expertmöten på hög nivå mellan domare, advokater och universitetsfolk som kommissionen organiserat under 1995 och 1996, har det ansetts vara nyttigt att få till stånd ett särskilt finansiellt stimulanspaket för de aktörer som har en grundläggande roll att spela i tillämpningen av gemenskapsrätten. Tillkomsten av detta initiativ vittnar om den betydelse som gemenskapen ger domare och advokater för att gemenskapsrätten skall tillämpas rätt och för att de berörda institutionerna skall har tillgång till finansiella medel för att förbättra kunskaperna på detta område. 1 KOM (93) 632 2 Undersökning EOS Gallup-Europe februari 1995 3 Resolution från den 13 februari 1996, publicerad i EGT C 65, p. 37,4 mars 1996 Robert Schuman-programmet är ett nödvändigt komplement till informationsprogrammet "Medborgarnas Europa" som kommissionen tagit fram för att informera allmänheten om sina rättighet på den inre marknaden. I de båda programmen önskar kommissionen dessutom informera en så bred allmänhet som möjligt om sin uppgift att värna om den inre marknadens funktionssätt. Det är knappast möjligt att uppmuntra EU-medborgaren att ta tillvara på sina rättigheter i unionen om inte de aktörer vars uppgift är att värna om detta regelverk på nationell nivå inte känner till reglerna eller dess innehåll. Lanseringen av initiativet tillkännagavs i det strategiska programmet "Making the most of the Single Market" och har vid upprepade tillfallen begärts av Europaparlamentet som antog den 13 februari 1996 en resolution i frågan. -Val av tillvägagångssätt Trots gemensamma kvalitativa kriterier och organisationsramar, medför de stora skillnader i utbildning och organisation som existerar bland de berörda yrkesgrupperna i medlemsstaterna att tillvägagångssättet delvis bör vara decentraliserat och ta hänsyn till nationella olikheter. Det bidragssystem som valts för programmet möjliggör en god jämnvikt mellan kravet på gemenskapssamordning och en decentraliserat genomförande. I enlighet med subsidiaritetsprincipen, syftar gemenskapsåtgärden inte på att ändra på de berörda yrkesgruppernas informations- och utbildningssystem men föreslår endast för de som så önskar, ett möjligt i gemenskapsrätten. för att förbättra kunskaperna finansiellt stöd Fördelarna med rapportens valda system, i förhållande till andra tänkbara system, är framför allt möjligheten att uppmuntra lokala och decentraliserade initiativ istället för att organisera kostsamma transnationella program som riktar sig till kunniga och tillräckligt och motiverade grupper. Den dubbla målsättningen med Robert Schuman-programmet är att upplysa på ett så lokalt plan som möjligt, de juridiska aktörernas om deras roll i tillämpningen av gemenskapsrätten och samtidigt föreslå ett finansiellt stöd för att tillfredsställa de kunskapsbehov som därigenom uppstått. De pilotprojekt som genomförts under 1996 i enlighet med dessa principer har mottagits väl av deltagarna i programmet. Den största osäkerhetsfaktorn som kan påverka programresultatet är framför allt antalet kandidater vid genomförandet av programmet. Om kommissionen erhåller alltför många kandidaturer (hypotes som stöds av den framgång som pilot fasen av programmet har haft) kan leda till ett mer selektivt urval av projektförslagen för att undvika en alltför stor spridning av de befintliga resurserna. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden - Valda indikatorer a) Resultatsindikatorer kommer att vid ett första skede framför allt innehålla indikationer om "output" och de utvärderingsinstrument av projektets funktionssätt som kan komma att användas i den första fasen (bilaga n och n+1) kommer att huvudsakligen innehålla direkta data såsom: cfe - antalet kandidaturer som kommissionen erhållit kommer att ge en första fingervisning på programmets spridning och hur det mottagits i berörda kretsar, - antalet utvalda projekt per år som kan tjäna som indikator på hur motiverade målgrupperna varit, - det totala antalet deltagare i programmet, - målgruppernas uppfattningar utvärderade i en undersökning där ett index för graden av tillfredsställelse med projektet sätts upp. b) Mer generell indikator på kan komma att användas när programmet kommit upp i "normal funktionsnivå": - En undersökning bland samtliga berörda yrkesgrupper (utöver de enskilda jurister som deltagit i programmet) enligt den modell som användes vid 1995-års undersökning (se parag. 9. 2) medger en utvärdering av utvecklingen av kunskapsnivån bland berörda yrkeskategorier och ger i jämförelse med 1995-års resultat en god indikation på e framsteg som har gjorts på området. - antalet fall i EG-domstolen kan också tjäna som relevant indikator - De planerade utvärderingarnas form och frekvens Utvärdering av programmet kommer att ske vid varje årsslut genom en aktivitetsrapport och programdeltagarnas utvärderingar, kommissionens direkta undersökningar på området m. m. För varje projekt kommer en utvärderingsrapport att förberedas av kommissionen. - Bedömning av uppnådda resultat En årlig översiktsrapport kommer att ges ut. En avslutande utvärderingsrapport kommer dessutom att publiceras när programmet slutförts. De två rapporterna kommer att skickas till Europeiska unionens råd, Europaparlamentet, till den Ekonomiska och sociala kommittén samt till Regionkommittén. 10. Administrativa utgifter (del A i budgetens sektton III) Användandet av de administrativa resurserna är ett resultat av kommissionens årliga beslut angående redogörelse av anställda och resursfördelning med särskild tilläggsbelopp som skall ha godkänts av den budgetansvariga myndigheten. De nödvändiga resurserna för att täcka de nedan nämnda administrativa utgifterna kommer att anskaffas genom omfördelning av befintliga finansiella resurser och medför inga behov av tilläggsresurser. Åf 10. 1 Antalet anställda som arbetar med programmet Yrkeskategorier Antalet anställda som berörs av programmet varav tidsåtgång tillsvidare anst. tillfälligt anst. frånDG:s ordinarie personal från extra insatt personal Fast anst. eller tillfälligt anst. A B C andra personalresurser 1 1 1 3 1 1 1 3 10. 2 Personalutgifter och administrativa utgifter som den föreslagna åtgärden innebär. Förklara beräkningsmetoden. Belopp Beräkningsmetod (ECU) Fast anställda Tillfällig personal övriga budgetpost) resurser (ange TOTALT & 10. 3 Ökning av andra utgifter i samband med programmet Budgetpost A 250 möten Belopp 30 000 Beräkningsmetod (ECU) årliga extertgruppsmöten à 10. 000 ECU x 34 TOTALT 30 000 Summan motsvarar de totala utgifterna för programmet under 3 år 4 Detta belopp motsvara kostnaderna för expertgruppsmöten "Information till och utbildning av juridiska yrkesgrupper för tillämpningen av gemenskapsrätten" som hittills organiserats av DG XV & ISSN 1024,4506 KOM(96) 580 slutlig DOKUMENT SV 10 06 16 01 Katalognummer : CB-C0-96-579-SV-C ISBN 92-78-11541-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg X)


title: Resolutie over het programma van de Commissie voor de verbetering van het financieel beheer (Sound and Efficient Financial Management 2000 = SEM 2000)

eurovoc_concepts:
European Commission
administration of the Institutions
budgetary assessment
budgetary control
financial management
fraud against the EU
implementation of the budget
management accounting


title: Reglamento (CE) nº 2194/96 de la Comisión de 15 de noviembre de 1996 por el que se modifica el Reglamento (CEE) nº 120/89 por el que se establecen las disposiciones comunes de aplicación de las exacciones reguladoras y de los gravámenes a la exportación para los productos agrícolas

eurovoc_concepts:
agricultural product
customs debt
customs formalities
customs territory (EU)
export levy
export tax

formats: html pdfa1b print


title: Ein Informationsprogramm für die Bürger Europas : Drei vorrangige Informationsaktionen.

eurovoc_concepts:
EU action
access to EU information


title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) No 2193/96 tal-15ta’ Novembru 1996 li jemenda r-Regolament (KEE) Nru 2131/93 li jistabbilixxi l-proċedura u l-kondizzjonijiet għall-bejgħ taċ-ċereali miżmuma mill-aġenziji ta’ l-intervent.

eurovoc_concepts:
award of contract
cereals
customs formalities
export refund
freight rate
maritime transport

formats: html pdf print

text: 03/Vol. 20 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 31996R2193 16. 11. 1996 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 45 L 293/1 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KE) No 2193/96 tal-15ta’ Novembru 1996 li jemenda r-Regolament (KEE) Nru 2131/93 li jistabbilixxi l-proċedura u l-kondizzjonijiet għall- bejgħ taċ-ċereali miżmuma mill-aġenziji ta’ l-intervent. IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kkunsidrat it-Trattat li jwaqqaf il-Komunitajiet Ewropej, li kkunsidrat Wara (KEE) Nru ir-Regolament 1766/92 tat-30 ta’ Ġunju 1992 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-suq taċ-ċereali (1), kif l-aħħar emendat bir-Regolament tal- Kummissjoni l- Artikolu 5 tiegħu, (KE) Nru 923/96 (2), u b’mod partikolari tal-Kunsill jistabbilixxi jistabbilixxi (KE) Nru 1384/95 (6), Billi l-Artikolu 18 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 3665/87 tas-27 ta’ Novembru 1987 li regoli komuni dettaljati għall-applikazzjoni tas-sistema tar-rifużjonijiet fuq l-esportazzjoni ta’prodotti agrikoli (5), kif l-aħħar emendat bir-Regolament regoli dettaljati rigward il-prova tat-temma tal-formalitajiet doganali għar-rilaxx għall-konsum; billi l-Artikolu 17 tar-Regolament (KEE) Nru 2131/93 jistabbilixxi disposizzjonijiet li bihom il- garanzija li tkopri d-differenza bejn il-prezz imħallas u l-prezz li għandu jiġi applikat waqt ir-rivendita fis-suq tal-Komunità tista’ tiġi rilaxxata meta ssir l-esportazzjoni bil-baħar; billi l- istess disposizzjonijiet huma tal- (KE) Nru 1501/95 (7), kif l-aħħar emendat bir- Kummissjoni Regolament (KE) Nru 95/96 (8), f’dak li jirrigwarda l-ħlas tar- rifużjonijiet iffissati bis-sejħiet għall-offerti, biex tiġi evitata l- komplikazzjoni tal-parti l-kbira ta’ l-esportazzjoni tal-Komunità mal-ħtieġa ta’ prova tal-wasla fid-destinazzjoni; fir-Regolament stabbiliti Billi r-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2131/93 (3), kif l- aħħar emendat bir-Regolament (KE) Nru 120/94 (4), jistabbilixxi l-proċedura u l-kondizzjonijiet għall-bejgħ taċ-ċereali miżmuma mill-aġenziji ta’ l-intervent; Billi s-sitwazzjoni li tirrigwarda l-esportazzjoni taċ-ċereali ta’ l- intervent hija l-istess bħal dik li teżisti għall-esportazzjoni ta’ ċereali mis-suq ħieles; billi, sabiex minħabba l-uniformità u l- l-istess sistema għandha għalhekk tiġi applikata konsistenza, f’dak li jirrigwarda l-ħlas ta’ rifużjonijiet iżda unikament fil-każi meta r-rifużjoni bejn l-iŻvizzera jew il-Liechtenstein u pajjiżi terzi oħra tkun differenti jiffissa r- rifużjoni ta’ l-aktar standard baxx bil-quddiem; billi r-Regola- ment (KEE) Nru 2131/93 għandu għalhekk jiġi emendat; jew meta l-appaltatur Billi fl-Istati Membri li m’għandhomx portijiet, l-appaltaturi taċ- ċereali maħruġa għall-bejgħ jiġu ppenalizzati bi spejjeż ogħla ta’ trasport; billi, bħala riżultat ta’ dawn l-ispejjeż addizzjonali, ikun aktar diffiċli li dawk iċ-ċereali jiġu esportati minn dawk l- Istati Membri, liema fatt jirriżulta b’ mod partikolari f’magazzi- naġġ itwal ta’ intervent, u spejjeż addizzjonali għall-budget tal- Komunità; billi għandha għalhekk issir disposizzjoni għall- possibiltà li f’ċerti każi jiġu ffinanzjati l-ispejjeż tat-trasport l- aktar baxxi bejn il-post tal-ħażna u l-post tal-ħruġ biex dawk l- offerti l-Artikolu 7 tar-Regolament (KEE) Nru 2131/93 għandu għalhekk jiġi adattat fir-rigward ta’ l-ispejjeż tat-trasport; jkunu komparabbli; billi Billi l-miżuri previsti f’dan ir-Regolament jaqblu ma’ l-opinjoni tal-Kumitat għall-Amministrazzjoni taċ-Ċereali, (1) ĠU L 181, ta’ l-1. 7. 1992, p. 21. (2) ĠU L 126, ta’ l-24. 5. 1996, p. 37. (3) ĠU L 191, tal-31. 7. 1993, p. 76. (4) ĠU L 21, tas-26. 1. 1994, p. 1. (5) ĠU L 351, ta’ l-14. 12. 1987, p. 1. (6) ĠU L 134, ta’ l-20. 6. 1995, p. 14. (7) ĠU L 147, tat-30. 6. 1995, p. 7. (8) ĠU L 18, ta’ l-24. 1. 1996, p. 10. 46 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 20 ADDOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 Ir-Regolament (KEE) Nru 2131/93 qiegħed b’ hekk jiġi emendat kif ġej: 1. il-paragrafu li ġej għandu jiżdied ma’l-Artikolu 7: Iżda, meta l-Istati Membri ma jkollhomx portijiet, “2a. jistgħu jsiru disposizzjonijiet għal deroga mill-paragrafu preċedenti biex jiġu ffinanzjati l-ispejjeż l-aktar baxxi tat- trasport bejn il-post tal-ħażna u l-post tal-ħruġ”; 2) l-Artikolu 17a li ġej jiġi mddaħħal: “Artikolu 17a Minkejja l-Artikolu 18 tar-Regolament (KEE) Nru 3665/87 u meta: — ir-rifużjoni applikabbli l-offerti għall-iŻvizzera jew għal-Liechtenstein tkun differenti minn dik ta’ pajjiżi terzi oħra, fil-jum tat-tressiq ta’ — dak li jirbaħ l-offerta jkun iffissa bil-quddiem ir-rifużjoni jgħodd għall- l-istandard l-aktar baxx ħlief dak li ta’ iŻvizzera jew għal-Liechtenstein; ta’ ta’ ċereali il-prova tat-temma tal-formalitajiet doganali għar-rilaxx għall-konsum m’għandhiex tkun meħtieġa għar-rifużjoni lanqas 1 500 sakemm l-operatur ikun ta prova li tkun ħalliet it- tunellata metrika ta’ prodotti territorju doganali tal-Komunità fuq bastiment tal-baħar. Dik il-prova għandha tingħata permezz tad-dikjarazzjoni li ġejja, iċċertifikata mill-awtorità kompetenti, fuq il-kopja tal- kontroll imsemmija fl-Artikolu 6 tar-Regolament (KEE) Nru id-dokument uniku amministrattiv jew id-doku- 3665/87, ment nazzjonali li jkun jipprova li l-oġġetti jkunu telqu mit- territorju doganali tal-Komunità: Exportación de cereales por vía marítima; artículo 17 bis del Reglamento (CEE) n. o 2131/93 Eksport af korn ad søvejen — Artikel 17a i forordning (EØF) nr. 2131/93 Ausfuhr von Getreide auf dem Seeweg —Verordnung (EWG) Nr. 2131/93 Artikel 17a Η εξαγωγή των σιτηρών διά αλασσίας οδού — Κανονισµός (EOK) αρι. 2131/93, άρρο 17α Export of cereals by sea — Article 17a of Regulation (EEC) No 2131/93 Exportation de céréales par voie maritime — Règlement (CEE) n. o 2131/93, l-Artikolu 17 bis Esportazione di cereali per via marittima — Regolamento (CEE) n. 2131/93, articolo 17 bis van graan over Uitvoer nr. 2131/93, artikel 17 bis zee — Verordening (EEG) Exportação de cereais por via marítima — Artigo 17!!! error character !!! Β!!! error character !!! ΊA, Regulamento (CEE) n. o 2131/93 Viljan vienti meriteitse — Asetus (ETY) N:o 2131/93 17a artikla Export av spanmål sjövägen — artikel 17a i förordning (EEG) nr 2131/93. ” Artikolu 2 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħ fit-tielet jum li jiġi wara l-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fil-15 ta’ Novembru 1996. Għall-Kummissjoni Franz FISCHLER Membru tal-Kummissjoni


title: Nařízení Komise (ES) č. 2193/96 ze dne 15. listopadu 1996, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2131/93, kterým se stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenčních agentur

text: 03/sv. 20 CS Úřední věstník Evropské unie 45 31996R2193 16. 11. 1996 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 293/1 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 2193/96 ze dne 15. listopadu 1996, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2131/93, kterým se stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenčních agentur KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, č. 1384/95 (6), vzhledem k tomu, že článek 18 nařízení Komise (EHS) č. 3665/87 ze dne 27. listopadu 1987, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty (5), naposledy pozměněného nařízením (ES) stanoví obecná pravidla, pokud jde o důkaz o splnění celních formalit pro uvolnění ke spotřebě; že článek 17 nařízení (EHS) č. 2131/93 stanoví, že jistota pokrývající rozdíl mezi zaplacenou cenou a cenou, jež se má dodržet při opětovném uvedení do prodeje na trh Společenství, se uvolní, pokud je vývoz uskutečněn po moři; že stejná usta- jsou stanovena nařízením Komise (ES) č. 1501/95 (7) novení naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 95/96 (8), pokud jde o poskytování náhrady stanovené prostřednictvím nabídko- vého řízení, aby nebyla většina vývozů ze Společenství narušo- vána požadováním důkazu o příjezdu do místa určení; s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1766/92 ze dne 30. června 1992 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 923/96 (2), a zejména na článek 5 uvedeného nařízení, vzhledem k tomu, že nařízení Komise (EHS) č. 2131/93 (3) na- posledy pozměněné nařízením (ES) stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenčních agentur; č. 120/94 (4) vzhledem k tomu, že situace při vývozu obilovin z interven- čních zásob je stejná jako při vývozu obilovin z volného trhu; že by v zájmu jednotnosti a soudržnosti předpisů mělo být používáno stejné ustanovení pro poskytování náhrad pouze v případech, kdy je použita rozlišená náhrada mezi Švýcar- skem a Lichtenštejnskem na jedné straně a jinými třetími zeměmi na straně druhé nebo pokud vybraný účastník stanoví předem nejnižší standardní náhradu; že by proto mělo být naří- zení (EHS) č. 2131/93 pozměněno; vzhledem k tomu, že ve členských státech, které nemají námořní přístav, jsou nabídky účastníků týkající se obilovin zařazených do nabídkového řízení znevýhodněny zvýšenými náklady za přepravu; že kvůli těmto dodatečným nákladům je vývoz obilovin z těchto členských států ztížen, což vede ze- jména k delší době intervenčního skladování a dodatečným nákladům z rozpočtu Společenství; že by proto mělo být v určitých případech umožněno financovat nejvýhodnější náklady za přepravu mezi místem skladování a místem skuteč- ného výjezdu, aby byly nabídky srovnatelné; že by proto měl být článek 7 nařízení (EHS) č. 2131/93 upraven, pokud jde o náklady za přepravu; vzhledem k tomu, že opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, (1) Úř. věst. L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) Úř. věst. L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) Úř. věst. L 191, 31. 7. 1993, s. 76. (4) Úř. věst. L 21, 26. 1. 1994, s. 1. (5) Úř. věst. L 351, 14. 12. 1987, s. 1. (6) Úř. věst. L 134, 20. 6. 1995, s. 14. (7) Úř. věst. L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (8) Úř. věst. L 18, 24. 1. 1996, s. 10. 46 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 20 PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (EHS) č. 2131/93 se mění takto: 1. v článku 7 se vkládá nový odstavec 2a, který zní: „2a. Pokud členský stát nemá námořní přístav, může se odchylně od předchozího odstavce rozhodnout, že bude financovat nejvýhodnější náklady za přepravu mezi místem skladování a místem skutečného výjezdu“; 2. vkládá se nový článek 17a, který zní: „Článek 17a Odchylně od článku 18 nařízení (EHS) č. 3665/87 a v pří- padech, kdy: — se vývozní náhrada platná v den podání nabídek pouze pro Švýcarsko nebo Lichtenštejnsko na jedné straně liší od náhrady pro jiné třetí země na druhé straně, — vybraný účastník předem stanovil nejnižší standardní náhradu odlišnou od náhrady použitelné pro Švýcarsko nebo Lichtenštejnsko, není pro vyplacení náhrady vyžadován důkaz o splnění celních formalit pro uvolnění ke spotřebě, pokud vývozce prokáže, že množství nejméně 1500 tun produktů z obi- lovin opustilo celní území Společenství na plavidle vhodném pro námořní dopravu. Tento důkaz se poskytne připojením následujícího údaje, ověřeného příslušným orgánem, na kontrolní kopii podle článku 6 nařízení jednotném správním dokladu nebo na vnitrostátním dokladu potvrzu- jícím, že zboží opustilo celní území Společenství: č. 3665/87, na (EHS) Eksport af korn ad søvejen — Artikel 17a i (EØF) nr. 2131/93 forordning Ausfuhr von Getreide auf dem Seeweg — Verordnung (EWG) Nr. 2131/93 Artikel 17a Η εξαγωγή των σιτηρών διά θαλασσίας οδού — Κανονισµός (ΕΟΚ) αριθ. 2131/93, άρθρο 17 α Export of cereals by sea — Article 17a of Regulation (EEC) No 2131/93 Exportation de céréales par voie maritime — Règlement (CEE) no 2131/93, article 17 bis Esportazione di cereali per via marittima — Regolamento (CEE) n. 2131/93, articolo 17 bis van graan over Uitvoer nr. 2131/93, artikel 17 bis zee — Verordening (EEG) Exportação de cereais por via marítima — Artigo 17. oA, Regulamento (CEE) n. o 2131/93 Viljan vienti meriteitse — Asetus (ETY) N:o 2131/93 17a artikla Export av spanmål sjövägen — artikel 17a i (EEG) nr 2131/93. ” förordning Článek 2 Exportación de cereales por vía marítima; artículo 17 bis del Reglamento (CEE) no 2131/93 Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 15. listopadu 1996. Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2197/96 DELLA COMMISSIONE del 15 novembre 1996 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price


title: Resolution on the Commission's programme to improve financial management (Sound and Efficient Financial Management 2000, SEM 2000)

formats: html print


title: Design for Health : Creating a brochure.

eurovoc_concepts:
designs and models
environmental policy
environmental protection
quality of life


title: Règlement (CE) nº 2196/96 de la Commission du 15 novembre 1996 fixant les restitutions à l'exportation dans le secteur des fruits et légumes

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
food aid
fruit
third country
vegetable


title: Design und Gesundheit : Eine Broschüre schaffen.


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Regulation on the conclusion of an Agreement on Fisheries Relations between the European Community and the Republic of Estonia (COM(96)0355 - C4- 0479/96 - 96/0187(CNS)) (Consultation procedure)

eurovoc_concepts:
Estonia
conservation of fish stocks
conservation of resources
fishery management
fishing net


title: Uredba Komisije (ES) št. 2193/96 z dne 15. novembra 1996 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2131/93 o postopku in pogojih prodaje žit iz intervencijskih agencij

text: 03/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 45 31996R2193 16. 11. 1996 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 293/1 UREDBA KOMISIJE (ES) (cid:1)t. 2193/96 z dne 15. novembra 1996 o spremembi Uredbe (EGS) (cid:1)t. 2131/93 o postopku in pogojih prodaje (cid:1)it iz intervencijskih agencij KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upo(cid:1)tevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ker doloŁa Łlen 18 Uredbe Komisije (EGS) (cid:1)t. 3665/87 z dne 27. novembra 1987 o doloŁitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proiz- vode (5), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) (cid:1)t. 1384/95 (6), splo(cid:1)na pravila o dokazilu o zakljuŁku carin- skih formalnosti za sprostitev za porabo; ker navaja Łlen 17 Uredbe (EGS) (cid:1)t. 2131/93 doloŁbe, po katerih se lahko var(cid:1)- Łina, ki pokriva razliko med plaŁano ceno in ceno, ki jo je treba upo(cid:1)tevati za ponovno prodajo na trgu Skupnosti, sprosti, kadar se izvoz opravi po morju; ker so enake doloŁbe navedene v Uredbi Komisije (ES) (cid:1)t. 1501/95 (7), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) (cid:1)t. 95/96 (8), glede plaŁila nadome- stil, doloŁenih z razpisom, da se prepreŁi ote(cid:1)koŁanje veŁine izvoza iz Skupnosti z zahtevo po dokazilu o prispetju na desti- nacijo; ob upo(cid:1)tevanju Uredbe Sveta (EGS) (cid:1)t. 1766/92 z dne 30. junija 1992 o skupni ureditvi trga za (cid:1)ita (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) (cid:1)t. 923/96 (2), in zlasti Łlena 5 Uredbe, ker doloŁa Uredba Komisije (EGS) (cid:1)t. 2131/93 (3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) (cid:1)t. 120/94 (4), postopek in pogoje za prodajo (cid:1)it iz intervencijskih agencij; ker je polo(cid:1)aj glede izvoza (cid:1)it iz intervencij enak polo(cid:1)aju za izvoz (cid:1)it s prostega trga; ker je treba zaradi enotnosti in dosled- nosti ustrezno uporabiti enak sistem za izplaŁilo nadomestil, vendar samo v primerih, kadar je nadomestilo med —vico ali Liechtensteinom in drugimi tretjimi dr(cid:1)avami drugaŁno ali kadar uspe(cid:1)ni ponudnik doloŁi najni(cid:1)je standardno nadomestilo vnaprej; ker naj se Uredba (EGS) (cid:1)t. 2131/93 ustrezno spre- meni; ker so v dr(cid:1)avah Łlanicah, ki nimajo pomorskih pristani(cid:1)Ł, ponudniki (cid:1)it za prodajo, v slab(cid:1)em polo(cid:1)aju zaradi vi(cid:1)jih prevoznih stro(cid:1)kov; ker je zaradi teh dodatnih stro(cid:1)kov iz teh dr(cid:1)av Łlanic te(cid:1)je izva(cid:1)ati (cid:1)ita, kar ima za posledico zlasti dalj(cid:1)e intervencijsko skladi(cid:1)Łenje in dodatne stro(cid:1)ke za proraŁun Skupnosti; ker je treba storiti vse potrebno, da se v nekaterih financiranje primerih zaradi primerljivosti ponudb omogoŁi najni(cid:1)jih prevoznih stro(cid:1)kov med krajem skladi(cid:1)Łenja in krajem izstopa iz dr(cid:1)ave; ker je potrebno Łlen 7 Uredbe (EGS) (cid:1)t. 2131/93 glede prevoznih stro(cid:1)kov ustrezno prilagoditi; ker so ukrepi, predvideni v tej uredbi, v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za (cid:1)ita, (1) UL L 181, 1. 7. 1992, str. 21. (2) UL L 126, 24. 5. 1996, str. 37. (3) UL L 191, 31. 7. 1993, str. 76. (4) UL L 21, 26. 1. 1994, str. 1. (5) UL L 351, 14. 12. 1987, str. 1. (6) UL L 134, 20. 6. 1995, str. 14. (7) UL L 147, 30. 6. 1995, str. 7. (8) UL L 18, 24. 1. 1996, str. 10. 46 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 20 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: ¨len 1 Uredba (EGS) (cid:1)t. 2131/93 se spremeni: 1) ¨lenu 7 se doda naslednji odstavek: Ð2a. Vendar pa se lahko, kadar dr(cid:1)ave Łlanice nimajo pomorskih pristani(cid:1)Ł, predvidi odstopanje od predhodnega odstavka, da se financirajo najni(cid:1)ji prevozni stro(cid:1)ki med krajem skladi(cid:1)Łenja in krajem izstopa iz dr(cid:1)ave(cid:2) 2) Vstavi se naslednji Łlen 17a: Ð¨len 17a Ne glede na Łlen 18 Uredbe (EGS) (cid:1)t. 3665/87 in kadar: (cid:3) se nadomestilo, ki velja na datum predlo(cid:1)itve ponudb, za —vico ali Lihten(cid:1)tajn razlikuje od nadomestila za druge tretje dr(cid:1)ave, (cid:3) je uspe(cid:1)ni ponudnik vnaprej doloŁil najni(cid:1)je standardno nadomestilo, razen nadomestila, ki velja za —vico ali Lihten(cid:1)tajn; dokazilo o dokonŁanju carinskih formalnosti za sprostitev za porabo ni potrebno za izplaŁilo nadomestila, pod pogojem, da izvajalec predlo(cid:1)i dokazilo, da je najmanj 1500 ton (cid:1)itnih proizvodov zapustilo carinsko ozemlje Skupnosti na pomorskem plovilu. jo overi Tako dokazilo se poda z naslednjo navedbo, ki pristojni organ, na kontrolni kopiji iz Łlena 6 Uredbe (EGS) (cid:1)t. 3665/87, enotni carinski listini ali nacionalnem doku- mentu, ki dokazuje, da je blago zapustilo carinsko ozemlje Skupnosti: Eksport af korn ad słvejen (cid:3) Artikel 17a i forordning (E(cid:5)F) nr. 2131/93 Ausfuhr von Getreide auf dem Seeweg (cid:3) Verordnung (EWG) Nr. 2131/93 Artikel 17a G enacyc(cid:1) tym sitgq(cid:2)m di(cid:3) hakass(cid:4)ar odo(cid:5) (cid:3) Jamomisl(cid:6)r (EOJ) aqih. 2131/93, (cid:3)qhqo 17a Export of cereals by sea Article 17a of Regulation (EEC) No 2131/93 Exportation de cØrØales par voie maritime (cid:3) RŁglement (CEE) no 2131/93, article 17 bis Esportazione di cereali per via marittima (cid:3) Regolamento (CEE) n. 2131/93, articolo 17 bis van graan over Uitvoer nr. 2131/93, artikel 17 bis zee (cid:3) Verordening (EEG) ExportaÅªo de cereais por via mar(cid:4)tima (cid:3) Artigo 17o. A, Regulamento (CEE) n. (cid:6) 2131/93 Viljan vienti meriteitse (cid:3) Asetus (ETY) N:o 2131/93 17a artikla Export av spanm(cid:7)l sjçv(cid:8)gen (cid:3) artikel 17a i fçrordning (EEG) nr 2131/93. (cid:9) ¨len 2 Exportacion de cereales por v(cid:4)a mar(cid:4)tima; art(cid:4)culo 17bis del Reglamento (CEE) no 2131/93 Ta uredba zaŁne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Ta uredba je v celoti zavezujoŁa in se neposredno uporablja v vseh dr(cid:1)avah Łlanicah. V Bruslju, 15. novembra 1996 Za Komisijo Franz FISCHLER ¨lan Komisije


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Regulation introducing specific measures for live plants and floricultural products (COM(96) 0261 - C4-0390/96 - 96/0155(CNS)) (Consultation procedure)

eurovoc_concepts:
floriculture
living plant
sales promotion


title: Regulamento (CE) nº 2193/96 da Comissão de 15 de Novembro de 1996 que altera o Regulamento (CEE) nº 2131/93 que estabelece os processos e condições da colocação à venda dos cereais na posse dos organismos de intervenção


title: Resolución sobre el proyecto de acto del Consejo por el que se establece el Convenio relativo a la lucha contra los actos de cohecho en los que estén involucrados funcionarios de las Comunidades Europeas o de los Estados miembros de la Unión Europea (7751/96 - C4-0564/96 - 96/0911(CNS9)

eurovoc_concepts:
EU law
European official
Intergovernmental Convention (EU)
civil servant
corruption
criminal law
fraud against the EU


title: Resolução sobre a aplicação da Directiva 95/29/CE, de 29 de Junho de 1995, que altera a Directiva 91/628/CEE relativa à protecção dos animais durante o transporte

eurovoc_concepts:
animal welfare
protection of animals
transport of animals


title: Resolución legislativa que contiene el dictamen del Parlamento Europeo sobre la propuesta de reglamento (CE) del Consejo relativo a la celebración de un Acuerdo sobre relaciones pesqueras entre la Comunidad Europea y la República de Lituania (COM(96)0356 - C4-0480/96 - 96/ 0201(CNS)) (Procedimiento de consulta)

eurovoc_concepts:
Lithuania
conservation of fish stocks
conservation of resources
fishery management
fishing net


title: Résolution sur la mise en oeuvre de la directive 95/29/CE du 29 juin 1995 modifiant la directive 91/628/CEE sur la protection des animaux en cours de transport


title: Regolamento (CE) n. 2230/96 della Commissione del 15 novembre 1996 che modifica l'allegato al regolamento (CEE) n. 3846/87 che stabilisce la nomenclatura dei prodotti agricoli per le restituzioni all'esportazione

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
agricultural product nomenclature
common customs tariff
customs regulations
export refund
tariff nomenclature


title: 1996 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2193/96, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2131/93, nustatantį intervencinių agentūrų turimų grūdų pardavimo tvarką ir sąlygas

text: 03/20 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 45 31996R2193 1996 11 16 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 293/1 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2193/96 1996 m. lapkričio 15 d. iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2131/93, nustatantį intervencinių agentūrų turimų grūdų pardavimo tvarką ir sąlygas EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1992 m. birželio 30 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1766/92 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 923/96 (2), ypač į jo 5 straipsnį, kadangi 1987 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3665/87, nustatančio išsamias bendrąsias eksporto grąži- namųjų išmokų už žemės ūkio produktus sistemos taikymo taisykles (5), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 1384/95 (6), 18 straipsnis nustato bendras taisykles dėl įrodymo apie muitinės formalumų sutvarkymą prieš išlei- džiant vartojimui; kadangi Reglamento (EEB) Nr. 2131/93 17 straipsnis apibrėžia nuostatas, pagal kurias užstatas, paden- giantis skirtumą tarp sumokėtos kainos ir kainos, kurios turi būti laikomasi perparduodant Bendrijos rinkoje, grąžinamas tik tada, jei eksportuojama jūra; kadangi, siekiant išvengti Bendrijos didelės eksporto dalies painiavos, kai reikalaujama įrodymo dėl prekių pristatymo į paskirties vietą, Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1501/95 (7) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) 95/96 (8), numato tas pačias nuostatas dėl konkurso būdu nustatytų grąžinamųjų išmokų mokėjimo; kadangi Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2131/93 (3) su pasku- tiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) 120/94 (4), nustato intervencinių agentūrų turimų grūdų pardavimo tvarką ir sąlygas; kadangi padėtis dėl intervencinių grūdų eksporto nesiskiria nuo tos, kuri susiklostė eksportuojant grūdus iš laisvos rinkos; kadangi dėl vienodumo ir nuoseklumo atitinkamai turėtų būti taikoma tokia pati sistema išmokant grąžinamąsias išmokas, bet tik tais atvejais, jeigu grąžinamosios išmokos Šveicarijai ir Lich- tenšteinui skiriasi nuo taikomų kitoms trečiosioms šalims, arba kai konkurso laimėtojas iš anksto nustato mažiausią tipinę grąžinamąją išmoką; kadangi Reglamentas (EEB) Nr. 2131/93 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; kadangi uostų neturinčiose valstybėse narėse konkurso dalyviai, dalyvaujantys konkurse dėl grūdų pardavimo, atsiduria nepalan- kioje padėtyje dėl didesnių transporto išlaidų; kadangi dėl šių papildomų išlaidų grūdus eksportuoti iš tų valstybių narių yra sunkiau, nes pailgėja intervencinis saugojimas ir atsiranda papil- domų išlaidų Bendrijos biudžetui; kadangi, siekiant padaryti pasiūlymus labiau palyginamus, tam tikrais atvejais turi būti numatyta galimybė finansuoti mažiausias transporto išlaidas nuo saugojimo vietos iki išvežimo vietos; kadangi Reglamento (EEB) Nr. 2131/93 7 straipsnis turėtų būti atitinkamai pakore- guotas dėl transporto išlaidų; kadangi šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, (1) OL L 181, 1992 7 1, p. 21. (2) OL L 126, 1996 5 24, p. 37. (3) OL L 191, 1993 7 31, p. 76. (4) OL L 21, 1994 1 26, p. 1. (5) OL L 351, 1987 12 14, p. 1. (6) OL L 134, 1995 6 20, p. 14. (7) OL L 147, 1995 6 30, p. 7. (8) OL L 18, 1996 1 24, p. 10. 46 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/20 t. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EEB) Nr. 2131/93 iš dalies keičiamas taip: 1. 7 straipsnis papildomas šia dalimi: Jeigu valstybės narės neturi „2a. jūrų uostų, gali būti numatyta nukrypimo nuo ankstesnės dalies galimybė, kad būtų galima finansuoti mažiausias transporto išlaidas nuo saugojimo vietos iki išvežimo vietos. “ 2. Įterpiamas 17a straipsnis: „17a straipsnis Nepaisant Reglamento (EEB) Nr. 3665/87 18 straipsnio ir tais atvejais kai: — grąžinamoji taikytina pasiūlymų pateikimo dieną Šveicarijai ir Lichtenšteinui, skiriasi nuo tos, kuri taikytina kitoms trečiosioms šalims, išmoka, — konkurso laimėtojas iš anksto nustatė mažiausią tipinę grąžinamąją išmoką, išskyrus tą, kuri taikoma Šveicarijai ir Lichtenšteinui, norint gauti grąžinamąją išmoką, įrodymo apie muitinės formalumų sutvarkymą prieš išleidžiant vartojimui nereikia, jei veiklos vykdytojas pateikia įrodymą, kad mažiausiai 1500 tonų grūdų produktų iš Bendrijos muitų teritorijos buvo išvežti jūrų transportu. Toks įrodymas pateikiamas šiuo kompetentingos institucijos patvirtintu įrašu ant Reglamento (EEB) Nr. 3665/87 6 straipsnyje minėtos kontrolinės kopijos, ant bendrojo administracinio dokumento arba ant nacionalinio doku- mento, įrodančio, kad prekės išvežtos iš Bendrijos muitų teritorijos: Exportación de cereales por vía marítima; artículo 17 bis del Reglamento (CEE) no 2131/93 Eksport af korn ad søvejen – Artikel 17a i forordning (EØF) nr. 2131/93 Ausfuhr von Getreide auf dem Seeweg – Verordnung (EWG) Nr. 2131/93 Artikel 17a Ή εζαγωγή τωυ σιτηρών διά δαλασσας οδού – Καυουισµός (EOK) αριδ. 2131/93, άρδρο 17α Export of cereals by sea – Article 17a of Regulation (EEC) No 2131/93 Exportation de céréales par voie maritime – Règlement (CEE) no 2131/93, article 17 bis Esportazione di cereali per via marittima – Regolamento (CEE) n. 2131/93, articolo 17 bis Uitvoer nr. 2131/93, artikel 17 bis van graan over zee – Verordening (EEG) Exportação de cereais por via marítima – Artigo 17. oA, Regulamento (CEE) n. o 2131/93 Viljan vienti meriteitse – Asetus (ETY) N:o 2131/93 17a artikla Export av spanmål sjöevåegen – artikel 17a i foerordning (EEG) nr 2131/93. ” 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1996 m. lapkričio 15 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys


title: Risoluzione legislativa recante il parere del Parlamento europeo sulla proposta di regolamento del Consiglio relativo alla conclusione dell'accordo concernente le relazioni nel settore della pesca tra la Comunità europea e la Repubblica lituana (COM(96)0356 - C4-0480/96 - 96/ 0201(CNS)) (Procedura di consultazione)


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2194/96 της Επιτροπής της 15ης Νοεμβρίου 1996 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 120/89 περί κοινών λεπτομερειών εφαρμογής των εισφορών και των επιβαρύνσεων κατά την εξαγωγή για τα γεωργικά προϊόντα


title: Resolución legislativa que contiene el dictamen del Parlamento Europeo sobre la propuesta de reglamento (CE) del Consejo relativo a la celebración de un Acuerdo sobre relaciones pesqueras entre la Comunidad Europea y la República de Estonia (COM(96)0355 - C4-0479/96 - 96/ 0187(CNS)) (Procedimiento de consulta)


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2195/96, annettu 15 päivänä marraskuuta 1996, asetuksissa (ETY) N:o 1627/89 ja (EY) N:o 2002/96 säädettyjen interventiota koskevien erityistoimenpiteiden mukaisesti toteutetulla sadannellaseitsemännelläkymmenennelläensimmäisellä osittaisella tarjouskilpailulla interventioon ostettavan naudanlihan enimmäisostohinnasta ja määristä

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention buying
maximum price
product quality
quantitative restriction


title: Risoluzione legislativa recante il parere del Parlamento europeo sulla proposta di regolamento del Consiglio che istituisce misure specifiche nel settore delle piante vive e dei prodotti della floricoltura (COM(96)0261 - C4-0390/96 - 96/0155(CNS)) (Procedura di consultazione)


title: Risoluzione legislativa recante il parere del Parlamento europeo sulla proposta di regolamento del Consiglio relativo alla conclusione dell'accordo concernente le relazioni nel settore della pesca tra la Comunità europea e la Repubblica lettone (COM(96)0343 - C4-0478/96 - 96/ 0178(CNS)) (Procedura di consultazione)

eurovoc_concepts:
Latvia
conservation of fish stocks
conservation of resources
fishery management
fishing net


title: Verordening (EG) nr. 2196/96 van de Commissie van 15 november 1996 tot vaststelling van de uitvoerrestituties in de sector groenten en fruit