title: Första handlingsplanen för innovation i Europa - Innovation i tillväxtens och sysselsättningens tjänst

eurovoc_concepts:
action programme
development policy
economic policy
employment policy
innovation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION •ù it •i* -ùr -it -ii Bryssel den 20. 11. 1996 KOM(96) 589 slutlig Första handlingsplanen för innovation i Europa Innovation i tillväxtens och sysselsättningens tjänst (framlagt av kommissionen) "För att bemästra arbetslösheten måste Europa säkra en starkare tillväxt som är mer inriktad på framtidsområden" (Förtroendepakten om sysselsättningen, juni 1996) INLEDNING Grönboken drog igång en bred debatt om umovationsunderskottet11 i Europa. Debatten bekräftade i stora drag kommissionens beskrivning av situationen. Det rådde stor enighet om att innovationsproblematiken kräver ett helhetsgrepp som skall omfatta de tekniska frågorna, utbildning, riskvilligt kapital samt rättsliga frågor och handläggning. Av diskussionen framgick det vidare att den internationella dimensionen är mycket viktig och att det finns stora skillnader mellan olika nationer, regioner och branscher2. Vid toppmötet i Florens angav Europeiska rådet tydligt att "kampen för sysselsättning måste förbli det mest prioriterade området för unionen och dess medlemsstater" och uppmanade inom ramen för en strategi med detta syfte "kommissionen att utarbeta en handlingsplan för åtgärder som rör innovationer"3. På sådana områden som information, miljö, hälsovård, livsmedel, kultur växer det fram nya internationella marknader i stadig takt. Nya produkter oen tjänster efterfrågas. Förmågan att skapa nytt för att svara på dessa nya behov betingar Europas framtida sysselsättning. Denna förmåga är lika nödvändig för att bibehålla konkurrenskraften och sysselsättningen på andra verksamhetsområden. Det är i första hand medborgarnas, företagens samt de nationella, regionala och lokala myndigheternas sak att verka för innovation. Gemenskapsplanet skall, med noggrann tillämpning av subsidiaritetsprincipen, bara användas när det handlar om att upprätthålla fasta spelregler, särskilt på sådana områden som konkurrens, industriellt rättsskydd och den inre marknaden. På det planet kan man också ge en nödvändig helhetsuppfattning, samt förvalta utbyte av erfarenheter och spridning av modelllösningar. Gemenskapen bör också gå före med gott exempel genom att involvera gemenskapsinstrumenten, särskilt ramprogrammen för forskning och utveckling och strukturfonderna. Grönboken om innovation öppnade dörren för många alternativ. Av effektivitetsskäl innehåller denna första handlingsplan förslag på ett begränsat antal prioriterade åtgärder som kan sättas in snabbt på gemenskapsnivå. Den innehåller också pågående eller sedan tidigare aviserade åtgärder som i grönboken bedömts som viktiga för innovationsverksamheten4. Detta är en första handlingsplan. Kommissionen kommer dels att ytterligare utreda vissa av de mera långsiktiga alternativen i grönboken, dels att mera djupgående tillsammans med medlemsstaterna och länderna som ansöker om anslutning5 sondera åtgärder mom deras behörighet för att i ett andra skede lägga fast en gemensam referensram som utgångspunkt för prioriterade åtgärder och lämpligt samarbete. I denna första handlingsplan för innovation behandlas tre åtgärdsområden, nämligen att * främja en innovationskultur, * * lägga fast innovationsfrämjande spelregler, åstadkomma bättre koppling mellan forskning och innovation. 1 Innovationsbegreppet och dess tillämpningsområde definieras i grönboken (KOM(95)688 slutslig). 2 I bilaga 2 finns en sammanställning av de kommentarer som lämnats. •> Toppmötet i Florens, presidentskapets slutsatser. 21 och 22 juni 1996. SN/300/96. 4 Ï bilaga 1 återfinns alla insatser och motiveringen för dem. ^ De tio associerade länderna i Centraleuropa, Cypern och Malta. L FÖRSTA Ä T G Ä R D S O M R A D E T; FRÄMJA EN HNNOVATIONSKULTUR. Innovation förutsätter ett hållningssätt som förenar kreativitet, initiativförmåga och företagaranda med håg för kalkylerade risker, beredskap inför felgrepp eller krav på social, geografisk och yrkesmässig rörlighet. Men innovation kräver också annat, exempelvis förmåga att förutse Kommande behov, stram organisation, fast hantering av frister och kostnader. Det gäller alltså att främja en innovationsmentalitet och det går inte att göra med påbud eller med åtgärder på kort sikt. Men det finns lämpliga åtgärder. (i) Insatserna skall först och främst sättas in på utbildningsområdet På det nationella planet bör läroplaner och pedagogik granskas kritiskt. Tonvikten bör särskilt läggas på hur väl de redan i tidig skolålder stimulerar till kreativitet och företagssamhet. Eventuella förändringar i lärarutbildningen bör också undersökas. Vidare bör medlemsstaterna satsa mer på utbildningsmodeller som alternerar studier och utbildning. Kommissionen kommer att bidra genom att inrätta ett permanent forum "utbildning och innovation", där man skall kunna ta del av varandras erfarenheter och sprida metoder som kan tjäna som modeller. Kommissionen kommer också att driva arbetet med att genomföra vitboken om utbildning vidare, särskilt i fråga om lärlingar (Erasmusprogram tor lärlingar, rättslig ställning för lärlingar) och på fortbildningsområdet. Den kommer att arbeta med att knyta samman skolorna inom ramen för initiativet "Lära i informationssamhället". (ii) Forskare och ingenjörer bör uppmuntras att söka sig till företagen Kommissionen föreslår i riktlinjerna för det femte forskningsramprogrammet ett stort program inriktat på växande mänsklig förmåga. Tanken är särskilt att betona arbetet inom ramprogrammet med att placera unga forskare och ingenjörer i företag utomlands, särskilt små och medelstora, som extra resurs när deras innovationsprojekt genomförs eller när tekniköverföringsprojekt genomförs. Medlemsstaterna uppmanas att vidta liknande åtgärder och att åstadkomma goda förutsättningar för denna typ av verksamhet. Kommissionen har inlett en diskussion om grönboken om rörlighet och kommer att studera Veilgruppens0 rekommendationer. (iii) Effektiva sätt att hantera innovationsproblematiken i samhället och i näringslivet. Det är lättare att vinna acceptans och därmed framgång för nyskapande verksamhet om medborgarna och deras representanter involveras i diskussionerna om viktiga tekniska vägval. Arbetstagare, användare och konsumenter bör också delta i processen. Arbetet med att sprida bra metoder på området kommer att förstärkas. Nästa ramprogram på forskningsområdet kommer att medföra nya former för demonstration. De kommer att integrera tekniska, ekonomiska och sociala aspekter med ledning och organisation. De kommer dessutom att gynna deltagande. Kommissionen har gett en grupp på hög nivå, ledd av Simone Veil, i uppdrag att granska kvarvarande hinder mot personers och arbetstagares fria rörlighet. På grundval av vad den kommer fram till skall gruppen föreslå åtgärder för att undanröja kvarstående rättsliga, administrativa och praktiska hinder. (iv) Information om bra modeller för ledning och organisation bör spridas bland företagen. Framgångsrika företag är i allt större utsträckning "snabbfotade", dvs. reaktiva, och lyckas inleda samarbete med kompetens utanför företaget. Både på det nationella planet och på gemenskaospianet bör större vikt läggas vid att sprida nya organisationsmodeller, samt vid att verka för an informations- och kommunikationstekniken används på området. Kommissionen kommer art verka tillgängliga gemenskapsinsirument (ramprogrammet, strukturfonderna, utbildningsprogram) används pä det sättet. Kvalitetspolitiken kommer att bidra till att företag och offentliga myndigheter utvecklas i denna riktning. för att Tävlan mellan företag, särskilt genom jämförande utvärdering ("benchmarking") som tillåter företagen att jämföra sig med de bästa i sin klass internationellt, är ett bra sätt att sprida bra metoder. Därför kommer kommissionen att inrätta ett "bencnmarking"-system på europeisk nivå, till att börja med på kvalitetsområdet. Den kommer också att sörja för att information om nationella erfarenheter, som medlemsstaterna uppmanas vidareutveckla, tillhandahålles via nätverk7. (v) Nyskapande verksamhet inom offentlig sektor och förvaltning bör stimuleras. På det nationella planet behövs ytterligare informationsinsatser för att den offentliga sektorns beslutsfattare och projekt- eller fondförvaltare skall bli tillräckligt kunniga och medvetna om innovation. Kommissionen kommer att uppmuntra stödjer innovationsverksamheten inom förvaltning och offentlig sektor. Detta kan leda fram till att en grönbok ges ut 1998. till utbyte av erfarenheter om hur man Kommissionen kommer att upprätta fortlöpande lägesrapporter över EU:s målsättningar och resultat på innovationsområdet. De kommer att tjäna som underlag för en regelbundet återkommande rapport om innovation i EU. Medlemsstaterna uppmanas att fortsätta arbetet meo att stimulera konkurrensen vid offentlig upphandling och att använda funktionsstandarder. Kom(96)463, 9. 10. 96. 2. ANDRA ÅTGÄRDSOMRÅDET: LÄGGA FAST INNOVATIONSFRÄMJANDE SPELREGLER. (i) Lagar och författningar bör vara ändamålsenliga och enkla» • EU och medlemsstaterna måste först och främst förbättra patentsystemet i Europa. Målsättningen bör vara att göra det effektivare, tillgängligare och billigare. Den offentliga debatten har gett en klar uppfattning av användarnas behov. Nuvarande problem beror till stor del på att tre system samexisterar inom unionen, nämligen nationellt patent. Europapatent och gemenskapspatent. Inom systemet med Europapatent fmns ingen behörig rättsinstans som kan avgöra tvister pä området. Det fmns alltså en risk för att som motsäger varandra. behöriga domstolar Gemenskapspatentet har ännu inte trätt i kraft, eftersom alla medlemsstaterna inte har ratificerat konventionen. Det är dessutom redan dåligt anpassat till tidens krav och till nuvarande skede i den europeiska integrationen. i medlemsstaterna meddelar avgöranden Under 1997 kommer kommissionen att sammanställa en grönbok om gemenskapspatentet. Den kommer att behandla följande frågor: • Skall Luxemburgkonventionen om gemenskapspatentet omarbetas och föras in under fördraget? • Hur mycket mer bör nationell patenträtt harmoniseras på gemenskapsnivå? • Behövs det kopplingar mellan Europapatentsystemet och gemenskapspatentet? • Hur kan man anpassa avgiftssystemet sä att det svarar bättre mot tillhandahållna tjänster och inte fungerar som ett hinder mot patenträttsligt skydd? Tillsammans med medlemsstaterna kommer kommissionen att fortsätta arbetet med att harmonisera och komplettera lagstiftningarna (särskilt när det gäller informationssamhället, mönsterskydd eller arbetstagares uppfinningar). Kommissionen kommer också att engagera sig ytterligare i kampen mot efterbildningar. Den kommer att tillhandahålla deltagarna i forskningsramprogrammet information och stöd. Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att inrätta ett system för stöd i rättsliga tvister till små och medelstora företag samt till universiteten. Medlemsstaterna uppmanas också att göra de små och medelstora företagen mer medvetna på området samt att satsa på mer utbildning. • Rutiner förknippade med nybildning av företag och innovationsstöd bör förenklas på nationell nivå och på gemenskapsnivå Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att sätta upp mätbara mål och en ambitiös tidsplan för enklare och snabbare rutiner vid nybildning av röretag. På försök kommer kommissionen att, i likhet med vad som sker i vissa medlemsstater, införa en instruktion om förhandsbedömning av regelverkets inverkan på innovation i de övergripande riktlinjerna för lagstiftningsarbetet. Företagen, och särskilt de små och medelstora, har ibland svårt att hitta rätt i den djungel av stödorgan som fmns på såväl på lokal, regional och nationell nivå som på gemenskapsnivå. Arbetet med att rationalisera och samordna bör accentueras för att erhålla största möjliga utbyte och effektivitet. På samma sätt bör man sträva efter en generellare tillämpning av "one-stop shop"-systemet vid innovationsstöd till små och medelstora företag på lokal eller regional nivå. Lämpliga bolagsformer bör läggas fast rättsligt (Europabolag, gemensamt företag) och befintliga samarbetsformer (EEIG) bör understödjas. (ii) Det bör bli enklare att finansiera innovationsverksamhet i Europa. På detta avgörande område hänger mycket på privat initiativ och på regionala eller nationella insatser. Kommissionen bör verka för spridning och tillämpning av bra metoder. Detta kan särskilt ske genom stöd till försöksverksamhet, men också genom att man involverar strukturfonderna och mera nyinrättade organ som Europeiska mvesteringsfonden (EIF). Arbetet skall inriktas mot följande tre mål: * För det första bör investeringar i riskkapital! och i eget kapital stimuleras. Detta gäller särskilt för investeringar som tillåter nybildning av företag och för investeringar i innovativa och snabbt växande företag som utgör en viktig sysseisättningsskapande resurs. Långsiktigt sparande (pensionsfonder, livförsäkringar, business angels, lönsparande) bör i större utsträckning riktas mot riskinvesteringar. Kommissionen kommer att stödja ett starkare engagemang från EIF i innovationsverksamhet. Detta kan ske genom att man på försök ålägger de riskkapitalfonder EIF kommer att delta i8 att investera i tidiga investermgsskeden och i nyskapande projekt, bl. a. gemenskapsforskningsprojekt. • För det andra bör villkoren för att de transeuropeiska kapitalmarknaderna för innovativa snabbt växande företag (t. ex. sammanslutningen av nya marknader eller Easdaq) skall växa tryggas. Detta innebär att vissa rättsliga bestämmelser och vissa skatteregler måste ses Över. Dessutom måste man sörja för att nödvändig sakkunskap fmns tillgänglig. För det tredje måste kopplingen mellan teknisk innovation och finansieringskällor förbättras. Arbetet med att förmedla bra metoder över gränserna och med att pröva ut nya metoder måste fortgå. Det vore även bra om man kunde dra större nytta av gemenskapens forskningsresultat genom bättre koppling mellan forskning och riskkapitalkällor. Bättre information och vägledning på området kommer att erbjudas deltagarna i ramprogrammet. 8 Sedan juni 1996 tillåter EIF. s stadgar sådant ddägarskap. 3. T R E D JE ÅTGÄRDSOMRÅDET: ÅSTADKOMMA BÄTTRE KOPPLING MELLAN FORSKNING OCH INNOVATION» I kunskapssamhället är de effektivaste systemen de som kan låta förmågan att skapa ny kunskap samverka med de funktioner som skall sprida den på bredast möjliga sätt och med de olika aktöremas (individer, företag eller organisationer) skicklighet att ta till sig och använda den. Det är alltså kopplingen mellan forskning (produktion av kunskap), utbildning, rörlighet, samverkan (distribution av kunskap) och företagens förmåga, särskilt de små och medelstora, att ta till sig ny teknik och kunskap som är avgörande i hela innovationsprocessen. i) På nationell nivå är åtskilliga i de olika medlemsstaterna och kommissionen kan, där så är lämpligt, komplettera på följande sätt: insatser nödvändiga. De varierar • För det första, att skaffa en strategisk och framåtsyftande syn på forskningen och dess tillämpningar» Initiativ av typen "nyckelteknologier", "delphi" eller "foresight" kan bidra till att rikta in de gemensamma ansträngningarna mot de för framtiden allra viktigaste områdena, disciplinerna eller teknikerna. De medlemsstater som saknar erfarenhet i denna fråga borde umyttja tillfället att studera om denna sorts åtgärder kan vara lämpliga att vidta. Kommissionen agerar för att • förenkla erfarenhetsutbytet mellan medlemsländerna och utnyttja resultaten från dessa initiativ till att försöka dra slutsatser om vilka vägar som är lämpliga på gemenskapsnivå, och - utöka insatserna för teknikbevakning på en europeisk nivå inom ramen för Europeiska observationsorganet för vetenskap och teknik (ESTO) som inrättats av Institutet för framtidsstudier inom teknik inom Gemensamma forskningscentret (GFC) och använda detta som en observationsknutpunkt i medlemsstaterna. • För det andra, att utöka den forskning som bedrivs i företagen, i absoluta såväl som i relativa termer. Medlemsstaterna anmodas att fastlägga kvantifierade högt ställda mål som syftar till att öka den del av BNP som går till forskning, utveckling och innovation, bl. a. genom främjandet av den forskning som företagen gör (särskilt den forskning som finansierats av företagen eller den som finansieras av samhället dock inom gränser som kan godtas enligt artikel 92 i Fördraget). I Europa är den andel av BNI som avser forskning finansierad av industrin, och som ger de största möjligheterna till kommersialisering, i medeltal 38 % lägre än Förenta staternas och 55 % lägre än Japans. • För det tredje, att kraftfullt främja bildandet av teknikföretag ("campus companies", avknoppningar m. m. ) Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att utöka sina insatser på detta område och ta vara på de arrangemang som visat sig effektiva på området. Kommissionen organiserar, redan 1997 i detta ämne ett fördjupat utbyte mellan medlemsstaterna genom att sammanföra aktörerna på området. Det gäller ändringar som underlättar denna avknoppning (i fråga om immateriell äganderätt, sociala rättigheter, regionala oi. m. ) främjar&deåtgärder. Kommissionen kommer art stödja spridningen av kunskap om ngar genom pilotåtgärder, som till exempel tjänster för tekniköverföring optimala lösn riskkapitalföretag och teten och berörda från univers teknikmäklare finansieringslösningar instituttoner, nationella regionala eller och • För det fjärde, att utöka forskningssamarbetet mellan den offentliga sektorn, universiteten och toretagen» Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att skapa de rättsliga och praktiska förutsättningarna för att underlätta detta samarbete till exempel genom att - ge universitetsanställda och forskare möjlighet att ägna en viss del av sin tid åt att utveckla ett företag, - medge att offentliga forskningsinstitutioner, universitet och andra centra, far sluta exkfusivavtal med industrin ror utnyttjande av resultaten, vilket till exempel kan ske genom förvärv av kapitalandelar. • Samt slutligen, att förbättra förmågan att ta till sig och utnyttja kunskaper och know-how var de än kommer ifrån. En kraftfull insats behöver göras här. Medlemsstaterna borde vidga området inom vilket stöd kan ges till att omfatta tekniköverföring med internationellt ursprung. Företagen, särskilt de små och medelstora, måste enklare kunna få tillgång till den bästa kompetensen, vare sig den är europeisk eller från övriga världen, på områdena teknik, organisation, utbildning eller styrning. För övrigt måste ansträngningarna, på regional eller nationell nivå, att rationalisera stödorgan för nyskapande som påfordras ovan och åtföljas av sådana åtgärder att de utförs i så stor omfattning att det blir effektivt och kan genomföras professionellt. Kommissionen skall intensifiera de åtgärder som syftar till att få en bättre koppling mellan nationella och regionala innovationsfrämjande stödsystem. Kommissionen skall bidra till att utföra detta mer professionellt och, eventuellt, garantera att nya yrkesutbildningar skapas i samarbete med berörda aktörer. ii) Gemenskapen skall involvera olika instrument för nyskapande på unionsnivå. • För det första föreslår kommissionen i det femte ramprogrammet enhetliga och förenklade förutsättningar för att integrera dimensionerna "innovation" med "små och medelstora företag". Insikten om att de stora företagen spelar en stor roll i innovationssammanhang, särskilt genom sin samverkan med mindre företag, gör att små och medelstora företag borde ge ett stort antal små och medelstora företag tillgång till de samlade forskningsinsatserna och dess resultat, och utöka tekniköverföringen och att tekniköverföringen kan utvecklas. - Ansatsen genom ramprogrammet för forskning och utveckling måste vara samlad. Aspekter pä organisation, styrning, marknader, finansiärer, juridik och skydd kommer att beaktas mer systematiskt i forskningsprojekten. - För det andra kommer villkoren att anoassas när riktlinjerna för projekten dras upp. Detta berör i synnerhet följande: * Kriterier för bedömning av anbud. * Att främja att förbereda utnyttjandet och spridningen av resultaten under forskningsfasen studier, utbildningsinsatser, upprättande av licenser, kartlägga partner, att i ett tidigt skede överväga standardiseringsfrågorna m. rn. ) (dokumentation kompletterande resultaten, av * Anpassning av kontrakten i syfte att, särskilt, införa större flexibilitet och att bättre skydda den immateriella äganderätten för kontraktsparterna under utvecklingsarbete eller demonstration. * Forskning mot maximal användarvänlighet för de små och medelstora företagen och en snabbare procedur genom att man fastlägger maximala tider för de olika faserna. - För det tredje krävs att samordningen förbättras vid utformningen och styrningen av de olika insatserna så att man får * en utökad övergripande sammanhållning av åtgärderna, * ett brett utbud av tjänster som är anpassat till behoven hos olika kategorier av små och medelstora företag, * förutsättningar för att överbrygga projektets olika faser (forskning, demonstration, överföring, nyttjande) och * ett optimalt utnyttjande av det existerande nät av stödformer som finns, bland annat för små och medelstora företag för innovationsfrämjande, för skapande av projekt och för forskning i partnersamverkan. - Slutligen skall de positiva erfarenheterna med de s. k. "Task Forces"-grupperna för forskning-industri utnyttjas inom femte ramprogrammet för forskning. Debatten kring grönboken om innovation och erfarenheter från "Task Forces"- grupperna i fjärde ramprogrammet visade på betydelsen av att ha instrument som tillåter att * man, tillsammans med användare, forskare och industriföreträdare bättre kan kartlägga vilka tekniska svårigheter, med ekonomisk och social prioritet i Europa, som kan finna sin lösning här, och att * man så bra som möjligt involverar experter och privata eller offentliga resurser, på gemenskaps- eller nationell nivå, för att så bra som möjligt leda projekt med mycket omfattande målsättningar, och som även påskyndar att man uppnår resultat från forskningsansträngningarna genom att man kan undvika dubbelarbete och kan öka synbarheten och mönstergillheten hos gemenskapsforskningen. Följaktligen bör man på gemenskapsnivå * förbättra den stimulans som dessa "Task Force "-gruppers arbete kan ge genom att i större utsträckning beakta innovation som ett urvalskriterium för projekt inom femte ramprogrammet och * förbättra effektiviteten i procedurerna, genom att planera för anbudsinfordran samtidigt eller kombinerat för flera av de prioriterade forskningsprogrammen. Dessutom skall, utanför ramprogrammet, samtliga gemenskapsinstrument involveras för nyskapandet: En orientering av strukturfonderna till förmån för innovationsfrämjande skall eftersträvas på såväl gemenskapsnivå (artikel 10 i ERUF respektive SMF-, Adapt- och Leader II - initiativen) som på nationell och regional nivå. Medlemsstaterna och de berörda regionerna anmodas att investera mer i åtgärder som har samband för existerande möjligheter under den aktuella med nyskapande, programplaneringsperioden liksom även i nästa generation av strukturfonder. ramen inom Kommissionen får på detta sätt information om strategiska regionala projekt för nyskapande som stöds gemensamt inom ramen för artikel 10 i ERUF- och innovationsprogrammet. Unionen bör dra största möjliga fördel av den intemationella dimensionen av nyskapandet. Två tredjedelar av världens innovationer och vetenskapliga upptäckter görs faktiskt utanför unionen och de expanderande marknaderna fmns allt oftare utanför vår kontinent. Detta medför i synnerhet följande: En närmare samverkan inom ramprogrammet med samarbetsformer som COST och Eureka. Stöd till internationellt industrisamarbete. Ett intensifierat internationellt samarbete inom forskning och utveckling med tredje land. Ett mer omfattande stöd från de organ i de berörda länderna att finna ännu bättre samverkanseffekter mellan gemenskapens olika forskningsprojekt, med hjälp av de möjligheter som erbjuds via sådana instrument som Tacis. Phare9, Meda m. rn. * En särskild uppmärksamhet i de internationella förhandlingarna måste ägnas frågor om europeisk innovation och dess resultat (till exempel den immateriella äganderätten och kampen mot olaga efterbildningar). Slutligen sektorer/områden. skall handlingsplanen koncentreras till vissa prioriterade tekniska Situationen varierar mycket mellan länder, sektorer och tekniker. Det är därför lämpligt att anpassa handlingsplanen till vissa områden eller sektorer som prioriteras. Till dem skulle kunna räknas miljöskyddet och en hållbar utveckling, tjänstesektorn, landsbygdsutvecklingen, frågor kopplade till efterfrågan och till konsumenten, audiovisuella sektorn eller att bättre ta vara på rymdteknik och teknik med dubbla funktioner. För de länder som inte ansökt om anslutning till gemenskapen. SLUTSATSER Kommissionen föreslår, på de tre behandlade områdena, åtgärder som under diskussionen framställts som prioriterade, verkningsfulla eller brådskande. De återfinns i tablåerna nedan. På gemenskapsplanet kan åtgärderna finansieras med innevarande eller planerade budgetanslag. Men det största arbetet måste göras på lokal, regional eller nationell nivå. När det gäller åtgärder som faller inom medlemsstaternas ansvarsområden föreslår kommissionen att den gör en grundligare analys i samarbete med medlemsstaterna och de stater som ansökt om inträde i gemenskapen, för att lägga fast en gemensam referensram som underlättar en identifiering av prioriterade områden och av vilka samarbetsmöjligheter som fmns. Kommissionen vidtar de nödvändiga åtgärderna för att säkerställa att en effektiv samordning av lämpliga åtgärder efter olika riktlinjer kommer till stånd och förstärker samverkan mellan medlemsländerna. Kommissionen anmodar dem att göra samma sak. Kommissionen kommer att fastställa en detaljerad tidplan för de genomförandet och göra en noggrann beräkning av vad det kommer att kosta att genomföra dem. Med detta som underlag kommer kommissionen sedan att lägga fram förslag till lagar och bestämmelser för rådet, parlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén. Kommissionen kommer regelbundet att förelägga Europeiska rådet rapporter om hur handlingsplanen verkställs. Eventuellt kommer rapporterna också att innehålla förslag till ändringar eller kompletteringar som kan bli nödvändiga på grund av konstaterade förändringar eller beroende på särskilda förutsättningar när de kommer att tillämpas. En ansamling av kraft och vilja måste till för att genomföra handlingsplanen och bygga ett Europa med större förmåga att nyskapa, att konkurrera och att generera arbetstillfällen. « t * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * ** Samlingstablåerna nedan utgör en integrerad del av denna handlingsplan. 10 ~I- INNOVATIONSKULTUR LI. NYA ÅTGÄRDER 1-Utbildning Kommissionen Inrätta ett forum "utbildning och innovation" för erfarenhetsutbyte och spridning av metoder som kan tjäna som modeller (1997). Medlemsstaterna samt de lokala och regionala samhällena Kritiskt granska läroplaner och pedagogik samt lärarutbildningen. Anpassa skolundervisningen så att kreativitet och företagssamhet utvecklas tidigt. 2- Rörlighet för forskare, studenter och lärare Kommissionen • Föreslå ett stort tvärprogram inom det femte ramprogrammet som skall vara inriktat på växande mänsklig förmåga (första halvåret 1997). • Stimulera till "industrial PhD" över gränserna (placering av forskare/ingenjörer i företag) (försöksverksamhet 1997). • Göra gemenskapsstöden till rörlighet flexiblare (femte ramprogrammet). Medlemsstaterna • Ge forskare möjlighet till tillfälliga tjänstgöringsperioder i företag, särskilt små och medelstora. • Säkerställa goda förutsättningar för rörlighet mellan forskning och näringsliv (meritbedömning, befordringsgång). 3- Innovation och företagsledning Kommissionen • Stödja nyskapande organisationsmodeller genom gemenskapsinstrument (ramprogram, stmkturfonder, utbildningsprogram etc) (1997-98). Införa ett mätsystem ("benchmarking") på gemenskapsnivå (försöksverksamhet 1997). • Kommissionen • Initiera erfarenhetsutbyte kring att verka för och sprida nyskapande verksamhet inom förvaltning och offentlig sektor. Konferens 1997 och grönbok 1998. • Upprätta återkommande lägesrapporter över EU:s målsättningar och resultat på innovationsområdet. Medlemsstaterna • Informera politiska ledare och tjänstemän i statlig förvaltning samt höja deras medvetandenivå med hänsyn till nyskapandets viktiga roll. 11 -1- INNOVATIONSKULTUR -1. 2- PÅGÅENDE ÅTGÄRDER FÖR ETT BÄTTRE INNOVATIONSKLIMAT I EUROPA 1- Utbildning Kommissionen • Genomföra förslagen i vitboken om utbildning ^Erasmusprogram för lärlingar, rättslig ställning för lärlingar). • Verka för att skolorna kopplas samman (initiativet "Att lära i informationssamhället"). Medlemsstaterna samt de lokala och regionala samhällena • Verka för att utbildning alterneras med arbete i större utsträckning, särskilt på högskolenivå. • Uppmuntra till behärskning av flera gemenskaosspråk. 2- Rörlighet för forskare, studenter och lärare Kommissionen och medlemsstaterna • Dra igång debatten kring grönboken om forskares, studenters och lärares rörlighet och genomföra sådana handlingsalternativ som erhåller stöd, samt granska och eventuellt genomföra rekommendationerna från Veilgruppen. 3- Deltagande och insikt Kommissionen • Utöka arbetet med att sprida bra metoder på området. Medlemsstaterna Främja en positiv inställning till vetenskap och teknik samt till välgörande effekter av innovation. Kommissionen och medlemsstaterna Involvera företagen, medborgarna och deras representanter i diskussioner om viktiga tekniska vägval. • Utöka arbetstagares, användares och konsumenters möjligheter att delta för att vinna uppsluming bakom nyskapande verksamhet. 4- Innovation och företagsledning Medlemsstaterna • Stärka innovationsfrämjande utbildningsinsatser. • Verka för någon form av mätsystem ("benchmarking") mellan företagen. 5- Offentliga myndigheter Medlemsstaterna • Stimulera konkurrensen vid offentlig upphandling och använda sig av funktionsstandarder. 12 INNOVATIONSFRAMJANDE SPELREGLER 2. 1. NYA ÅTGÄRDER M Kommissionen och medlemsstaterna Ge tit en grönbok om gemenskapspatentet (september 1997). Kommissionen Inrätta en "IPR-Helpline" för gemenskapstorskningen (1997). Medlemsstaterna Inrätta ett informations- och stödsystem för små och medelstora företag och universitet i händelse av rättstvist. 2- Enklare handläggning Kommissionen • Införa försöksverksamhet med förhandsbedömning av regelverkets inverkan på innovation (slutet av 1997). • Åstadkomma samordning mellan gemenskapsnäten för stöd till innovation (1997). Medlemsstaterna • Ange mål och tidsplan för ett förenklat tillvägagångssätt för att starta företag. Medlemsstaterna samt de lokala och regionala samhällena • Påskynda rationaliseringen av innovationsfrämjande organs insatser. 3- Finansiering Kommissionen • Stärka EIF:s innovationsfrämjande åtgärder och samarbetet mellan EIB och strukturfonderna (början av 1997). • Åstadkomma bättre koppling mellan gemenskapsforskning och riskkapital, särskilt genom att ge deltagare i ramprogrammet och investerare bättre information och vägledning på området (mitten av 1997). Bredda erfarenhetsutbyte och spridning av bra metoder mellan medlemsstaterna och aktörer på fältet (1997 och 1998). Medlemsstaterna - Lägga grunden för aktiemarknader inriktade på snabbt växande företag. - Dirigera en större andel av det långsiktiga kapitalet mot nskinvesteringar. Kommissionen • Planera ett meddelande om skatter och innovation (eventuellt 1997). Medlemsstaterna • Verka för gynnsam redovisning och beskattning av immateriella investeringar. 13 -2- INNOVATIONSFRÄMJANDE SPELREGLER 2. 2. PÅGÅENDE ÅTGÄRDER FÖR BÄTTRE INNOVATIONSKLIMAT I EUROPA h Konkurrens Kommissionen • Följa upp grönboken om kontroll av koncentrationer genom utvidgad enhetlig europeisk kontroll av företagssammanslagningar och harmonisenng av behandlingen av strukturella samriskföretag. • Ge ut en grönbok om tillämpningen av konkurrensreglerna på vertikala avtal. • Fortsätta dialogen med de amerikanska konkurrensmyndigheterna för att nå bättre överensstämmelse mellan definitionerna av relevant marknad särskilt vid bedömning av avtal med stort teknikinnehåll. 2- Immaterialrättsligt skvdd Kommissionen och medlemsstaterna • Komplettera harmoniseringen av lagstiftningarna med anledning av utvecklingen på området informationsteknik och komplettera lagstiftningarna i fråga om skydd för mönster och arbetstagares uppfinningar. Kommissionen • Göra en kraftigare insats mot efterbildningar. Medlemsstaterna • Fullfölja förslaget till direktiv om biotekniska uppfinningar. • Stödja Europeiska patentverkets strävan att sänka kostnaderna för patent. Genomföra direktiven om upphovsrätt före 1996 års utgång. • Vidareutveckla utbildningen på området. • Ge företagen insikt om de konkurrensfördelar ett skydd ger. 3- Enklare handläggning Kommissionen • Utvidga mandatet för kommittén för bättre och enklare företagsmiljö till att omfatta en särskild insats för innovationsverksamheten. • Borga för att man tar hänsyn till innovationsverksamhetens betydelse i arbetet med att förenkla förvaltningen (särskilt val av sektorer inom SLIM-projektet). Medlemsstaterna • Tillämpa systemet "one-stop shop" för företagen i innovationsfrågor. 4- Lagar och författningar féplagsratten Rådet • Anta rättslig form för Europabolag snarast. Kommissionen • Förorda användning av Europeisk ekonomisk intressegruppering, särskilt genom bättre utbildning. • Undersöka om det går att skapa en rättslig form för gemensamma företag (artikel 130n i fördraget). 14 -3- BÄTTRE KOPPLING MELLAN FORSKNING OCH INNOVATION 3. Î. NYA ÅTGÄRDER 1- Nationella åtgärder och motsvarigheter i gemenskapen i) Förstärkning av den forskning som bedrivs i företagen Medlemsstaterna • Fastställa kvantifierade mål och anpassade riktlinjer. ii) Nybildning av teknikföretag Kommissionen • Genomföra en djupgående förändring i medlemsstaterna och aktörerna på området av de rättsliga och skattemässiga villkoren samt marknadsföringsåtgärderna (1997). • Göra pilotinsatser för att sprida optimala lösningar genom att samverka med universitet, riskkapitalbolag, regionala industrier och institutioner (1998). iii) Intensifierat forskningssamarbete mellan den offentliga sektorn, universiteten och företagen Medlemsstaterna • Skapa en rättslig ram som gynnar åtgärder för vidareutveckling som vidtas av forskningsorgan inklusive nybildade företag. iv) Utveckling av små och medelstora företags förmåga att utnyttja nya tekniker och kunskaper Medlemsstaterna • Stödja tekniköverföring över gränserna. Kommissionen och medlemsstaterna • Förena de nationella och regionala system för innovation på gemenskapsnivå på ett bättre sätt. v) Demonstration av effektiva angreppssätt för att främja innovation Kommissionen - Införa en ny typ av demonstrationsprojekt som anpassar tekniska, organisatoriska och sociala aspekter till nyskapandet (femte ramprogrammet). 2- Integrera dimensionen innovation med små och medelstora företag i ramprogrammen för forskning Kommissionen • Anpassa villkoren för nyttjande av ramprogrammet (kriterier och snabbhet vid val av projekt, utöka demonstrationsinsatserna, anpassa de rättsliga villkoren i kontrakten) (Fjärde och femte ramprogrammen). • Utveckla rådgivnings- och samordningsuppgiften för "Task Force"-gruppen för forskning-industrin (Femte ramprogrammet). - Utveckla ett program "Innovation där de små och medelstora företagen deltar", som säkerställer inom ramprogrammet, att de små och medelstora företagen deltar i större utsträckning och att en samlad ansats för innovationsmålet görs med hänsyn till den rättsliga och finansiella behandlingen av projekten (Femte ramprogrammet). 3- Involvera andra gemenskapsinstrument Kommissionen och medlemsstaterna • Koncentrera handlingsplanen till vissa prioriterade områden. 15 -3- BATTRE KOPPLING MELLAN FORSKNING OCH INNOVATION 3. 2. PÅGÅENDE ÅTGÄRDER FÖR BÄTTRE INNOVATIONSKLIMAT I EUROPA 1- Nationella åtgärder och motsvarigheter i gemenskapen i) Strategisk syn på FoTU Medlemsstaterna Föranstalta om samråd angående framtida telcniker ( foresight). Kommissionen • Förenkla erfarenhetsutbytet och vidareutveckla resultaten på gemenskapsnivå. • Stimulera teknikbevakningen (nätverk mellan olika nationella organ kring Europeiska observationsorganet för vetenskap och teknik ( ESTO). ii) Nybildning av teknikföretag Medlemsstaterna • Förstärka dessas insatser som gynnar "campus companies" och avknoppningar. iii) Intensifierat forskningssamarbete mellan den offentliga sektorn, universiteten och företagen Medlemsstaterna Fortsätta och förstärka insatserna på detta område. Kommissionen • Analysera vilka hindren är och sprida kunskap om optimala lösningar. • Stödja nationella ansträngningar för att förbättra styrningen av forsknings- och teknikorganen och deras "benchmarking" på det internationella planet. Inrätta forum för utbyte av teknik inom och över sektorgränserna. • iv) Utveckling av små och medelstora företags förmåga att utnyttja nya tekniker och kunskaper Medlemsstaterna • Förbättra effektiviteten och öppenheten i stödstrukturerna. Kommissionen • Bidra till att det sker en vidareutveckling i de yrken som kan främja innovationsprocessen. • Utveckla åtgärder som syftar till förstagångsanvändaren, tillgång till tekniker som inte utvecklats inom unionen, internationalisering av de nybildade teknikföretagen, regionala projekt). till sig och använda tekniken till att (stöd ta v) Demonstration av effektiva angreppssätt för att främja innovation Medlemsstaterna och kommissionen • Utnyttja specialister i humanvetenskap bättre i teknikprojekt. 2- Integrera innovationsdimensionen och små och medelstora företag i ramprogrammen • (Se Nya åtgärder). 3- Involvera andra gemenskapsinstrument Kommissionen och medlemsstaterna • Förstärka strukturfondernas inriktning på att främja innovation. Dra fördel av den internationella dimensionen av innovationsprocessen. 16 HANDLINGSPLAN FÖR INNOVATION I EUROPA BILAGA 1 Åtgärdssammanställiiing Al- INNEHÅLLSFÖRTECKNING INLEDNING 1. Rådslag 2. Reaktioner 3. En första handlingsplan A-INNOVATIONSKULTUR 1. Utbildning 2. Rörlighet 3. Deltagande och insikt 4. Ledning och organisation i företagen 5. Offentliga myndigheter i) Nyskapande verksamhet inom offentlig sektor ii) Offentlig upphandling iii) Innovationsuppföljning B- INNOVATIONSFRÄMJANDE SPELREGLER 1. Ramvillkor som sätts av förvaltningen, samt genom lagar och författningar i) Konkurrens ii) Immaterialrättsligt skydd iii) Enklare handläggning iv) Bolagsrätten v) Standardisering 2. Ekonomiska förutsättningar i) Finansiering ii) Skatt C- BÄTTRE KOPPLING MELLAN FORSKNING OCH INNOVATION 1. Nationella åtgärder och motsvarigheter i gemenskapen i) En strategisk och framåtsyftande syn på forskningen ii) Förstärkning av den forskning som sker på företagen iii) Nybildning av teknikföretag iv) Ett närmare forskningssamarbete mellan den offentliga sektorn, universiteten och företagen v) Utveckling av företagens förmåga att utnyttja nya tekniker och kunskaper vi) Demonstration av effektiva ansatser som främjar innovationsklimatet 2 2 2 3 5 5 6 7 7 9 9 9 9 12 12 12 13 16 17 18 18 18 20 23 24 24 24 25 25 26 27 2. Integrera dimensionerna "innovation" och "små och medelstora företag" i ramprogrammet. 27 i) En samlad ansats ii) Villkor anpassade för genomförandet iii) En samordnad styrning 3. Involvera andra gemenskapsinstrument i) Förstärka strukturfondernas inriktning mot innovation ii) Dra fördel av den internationella dimensionen av innovation iii) Koncentrera handlingsplanen till vissa prioriterade tekniska sektorer/områden SLUTSATSER 27 28 29 30 30 31 31 35 l{ 'För att bemästra arbetslösheten måste Europa säkra en starkare tillväxt som ar mer inriktad på framtidsområden" (Förtroendepakten om sysselsättningen, juni 1996) INLEDNING L Rådslag Grönboken om innovation1 väckte ett mycket starKt och mångfaldigt gensvar. Den breda debatten sträckte sig t. o. m. utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Över 40 000 exemplar distribuerades. Grönboken granskades av gemensKaosinsmutionema. av regeringarna och av berörda aktörer på fältet. Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén^ lämnade positiva yttranden och betonade tillämpa subsidiaritetsprincipen, att uppmärksamma de ekonomiska aktörernas roll och att beakta de sociala aspektema vid innovation. särskilt att det är viktigt att tekniker, att sprida Kommissionen och de nationella myndigheterna i varje medlemsstat, samt i Norge och på Island, organiserade tillsammans konferenser för att diskutera grönboken. 1 dessa konferenser deltog nära 5 000 personer: företagsledare, representanter för forskningscentra, finansinrättningar, förvaltningar, innovationsorgan, fackföreningar, universitet etc Över 300 bidrag arbetsgivarorganisationer. lämnades till kommissionen-3 De kom särskilt från företag och De flesta av medlemsstaterna, samt även Norge ocn Ungern, lämnade en officiell kommentar4, vid sidan om bidragen från aktörerna på fältet. Kravet på innovation väckte alltså ett starkt engagemang. Innovation skall då inte uppfattas som ett mål i sig utan som ett nödvändigt verktyg för att nå grundläggande sociala mål och varaktig, uthållig tillväxt, samt som en väg mot bättre konkurrenskraft i företagen och ökad sysselsättning. Vid toppmötet i Florens angav Europeiska rådet tydligt att "kampen för sysselsättning måste förbli det mest prioriterade området för unionen och dess medlemsstater' och uppmanade inom ramen för en strategi med detta syfte "kommissionen att utarbeta en handlingsplan för åtgärder som rör innovationer"^. På sådana områden som information, miljö, hälsovård, livsmedel, kultur växer det fram nya internationella marknader i stadig takt. Nya produkter och tjänster efterfrågas. Förmågan att skapa nytt för att svara på dessa nya behov betingar Europas framtida sysselsättning. Denna förmåga är lika nödvändig för att bibehålla konkurrenskraften och sysselsättningen på andra verksamhetsområden. 2. Reaktioner Synpunkterna är naturligtvis mycket skiftande. Men det råder samsyn om att • debatten är angelägen och viktig, • kommissionens helhetsgrepp är riktigt (integrering av utbildningsfrågor, konkurrensfrågor, rättsläge och handläggning, riskvilligt kapital etc), • analysen stämmer i stora drag, • en samordnad insats behövs snarast på varje nivå och mellan nivåerna. Av debatten framgår följande viktiga punkter: 1 Grönbok om innovation. KOM(95)688 slutlig. 2 Se bilaga 2c. 3 Bilaga 2a är en sammanfattning av bidragen. 4 Se bilaga 2b. 5 Toppmötet i Florens, presidentskapets slutsatser. , 21 och 22 juni 1996. SN/300/96. , /pj Situationen skiljer sig kraftigt från nation till nation, region till region, bransch till branscn. Ett försök att behandla frågan enhetligt på gemenskapsnivå utan att ta hänsyn till dessa skillnader vore dömt att misslyckas. Innovation är i första hand medborgarnas, företagens samt de nationella, regionala och lokala myndigheternas sak. Subsidiaritetsprincipen måste tillämpas strikt. Gemenskapsnivån kan innebära ett mervärde, särskilt när det gäller att - lägga fast och tillämpa spelregler (rambestämmelser för konkurrens, inre marknad, industriellt rättsskydd etc), tillhandahålla en helhetssyn som utgångspunkt för konkret formulerade valmöjligheter. - - förmedla erfarenheter och sprida metoder som kan tjäna som modeller, - ge nödvändiga impulser eller politiska signaler genom målsättningar och instrument (forskning, strukturfonderna, inre marknad, små och medelstora företag etc. ) • Att vissa områden kräver prioriterade insatser och vilka dess områden är både på det nationella planet och på gemenskapsplanet, nämligen följande: - Att både på ett ekonomiskt och ett samhälleligt plan verka för en innovationskultur, dvs. en positiv syn på kreativitet, risktagande och experimentlusta. För detta krävs ett långsiktigt och uthålligt arbete fortbildning, på att ytterligare närma universitetsvärlden och affärsvärlden, på att höja offentliga och privata aktörers medvetandenivå. inriktat på utbildning och - Att skapa ett fast och gynnsamt innovationsklimat genom förändringar i förvaltning, lagar och författningar, finansieringsvillkor. Det gäller att påskynda arbetet med att förenkla handläggning på såväl gemenskapsnivå som nationell och regional nivå. Det behövs regler för konkurrens och immaterialrätt som stimulerar till innovation samt rättsregler som underlättar internationell samverkan inom näringslivet. På finansieringssidan måste man åstadkomma förutsättningar som är gynnsammare för nyskapande verksamhet och som ger nyskapande företag en starkare ställning finansiellt och större eget kapital. - Att bibehålla, eller ofta förstärka den gemensamma forskningsinsatsen. Detta gäller särskilt företagen, som också bör sträva efter att ta till sig och utnyttja ny kunskap och nya tekniker. För detta krävs dels bättre framförhållning när det gäller nya behov och förändringar i tekniken eller på marknaderna, dels intimare samarbete mellan forskning och industri med särskild tonvikt på teknik- och kompetensspridning, särskilt till små och medelstora företag samt till eftersatta regioner. • Betydelsen av ett internationellt perspektiv, som å ena sidan redan föreligger de facto och å andra sidan framstår som en nödvändighet6. Det går inte att stärka innovationsverksamheten i Europa och utestänga omvärlden. Arbetet måste föras på ett öppet och dynamiskt fält med internationell konkurrens och samverkan. 3. En första handlingsplan Grönboken om innovation öppnade dörren för många alternativ. Av effektivitetsskäl innehåller denna första handlingsplan förslag på ett begränsat antal prioriterade åtgärder som kan sättas in snabbt på gemenskapsnivå. Den innehåller också pågående eller sedan tidigare aviserade åtgärder som i grönboken bedömts som viktiga för innovationsverksamheten. Detta är en första handlingsplan. Kommissionen kommer dels att ytterligare utreda vissa av de mera långsiktiga alternativen i grönboken, dels att mera djupgående tillsammans med medlemsstaterna och länderna som ansöker om anslutning sondera åtgärder inom deras behörighet, för att i ett andra skede lägga fast en gemensam referensram som utgångspunkt för prioriterade åtgärder och lämpligt samarbete. I nuvarande skede kommer endast sådana åtgärder att genomföras på gemenskapsnivån som Tekniska och vetenskapliga genombrott sker till två tredjedelar utanför EU. De expansiva marknaderna ligger utanför Europa, i Sydostasien. Befolkningen där närmar sig tre miljarder och nationalinkomsten går inom några år om EU:s och USA:s samlade inkomster. Kapital-, informations- och teknikflöden är internationella. Direktinvesteringarna i utlandet har ökat från 68 miljarder dollar 1960 till 1 650 miljarder dollar 1993, gemenskapsinterna flöden oräknade. Strategiska allianser, särskilt mom FoTU, gör det svårt för regeringarna att urskilja vem som gynnas av deras politik på teknikområdet. Nära 40 % av världshandeln äger rum inom företagen. IP är konkret formulerade och som kan finansieras inom gällande budget, efter en eventuell omfördelning av resurserna men utan nya utgifter. Innovationsverksamhet kräver engagemang från många aktörer, helhetssyn och fruktbart samspel. Därför är det nödvändigt att föreslå många olika åtgärder. För att framställningen skall bli så överskådlig som möjligt har åtgärderna ordnats efter en fallande skala i tid och förväntad effekt, samt grupperats kring följande tre mål: • • • Bättre koppling mellan forskning och innovation. Innovationskultur i näringsliv och samhälle. Innovationsfrämjande spelregler. I denna första handlingsplan läggs en allmän ram fast för verksamheten på unionsnivå och i medlemsstaterna, samt även i de länder som ansökt om anslutning7. Den har ambitionen att vara en första fas i ett varaktigt engagemang för innovation från gemenskapens, regeringarnas och fältaktörernas sida. På gemenskapsnivån kommer de nya åtgärderna att inledas omedelbart. De pågående åtgärderna kommer att påskyndas eller förstärkas om det behövs. Tankearbetet kommer att föras vidare och delas upp på lämpliga ämnesområden, lämpliga industri- och tjänstesektorer beroende på vad som förefaller fruktbart. Kommissionen föreslår att tillsammans med medlemsstaterna och länderna som ansöker om anslutning göra en mera djupgående beredning av åtgärder inom deras behörighet, för att lägga fast en gemensam referensram som utgångspunkt för deras prioriterade åtgärder och lämpligt samarbete. 7 I enlighet med slutsatserna från rådsmötena i Köpenhamn och Essen kommer gemenskapsprogrammen och liknande initiativ att vara öppna för de länder som ansökt om anslutning. Detta är ett led i arbetet med att förbereda dem för anslutning. Ett stort antal punkter i handlingsplanen gäller alltså dessa länder. Det rör sig särskilt om förslag med anknytning till utbildning, rörlighet för studenter och forskare, åtgärder för att göra allmänheten mera medveten samt dessa länders deltagande i samhällsekonomisk forskning enligt det femte ramprogrammet. Dessa länder måste också beaktas vid genomförandet av rekommendationer om konkurrens, om förbättrade villkor i lagar och författningar. De bör också kunna utnyttja transeuropeiska kapitalmarknader. Konkreta former för deras deltagande i det femte ramprogrammet återstår att ange. Det är emellertid troligt att tonvikten kommer att ligga på relationerna universitet-industri samt på innovationsfrämjande åtgärder riktade till små och medelstora företag. En särskild diskussion kommer att föras om detta med de berörda länderna inom ramen för den strukturerade dialogen om hur de skall inlemmas i handlingsplanen. <ll A- INNOVATIONSKULTUR 1. 1. innovation förutsätter kreativitet, initiativförmåga och företagssamhet, håg för kalkylerade risker, beredskap inför felgrepp eller krav på social, geografisk och yrkesmässig rörlighet. Men innovation kräver också annat, exempelvis förmåga att förutse kommande behov, stram organisation, fast hantering av frister och kostnader. Innovationsverksamheten är i ökande grad ett fenomen som drar näring från skiftande ställen. Även kompetens på sådant som att samla och bearbeta information, kommunikation mellan människor eller mellan samhällen behövs för innovativ verksamhet. Innovation frodas helt enkelt där det finns en innovationskultur. USA är ett samhälle som byggts upp kring idéer om nya landvinningar och kulturblandning (melting pot). Risktagande, social och geografisk rörlighet, ett enkelt och rättframt sätt i kontakter med andra människor är sådant som värdesätts. I japanskt samhällsliv hyllas perfektionism, en ständig strävan efter att bli bättre och organisationsförmåga. 1 Europa finns många olika samhällssystem men den dominerande trenden i dag är som regel inte viljan att ta risker utan en strävan efter stabilitet och trygghet. Det går inte att förändra mentaliteten eller kulturen med påbud, inte heller med åtgärder på kort sikt. Men det finns lämpliga åtgärder. De skall framför allt sättas in på utbildningsområdet. När personer förflyttar sig sprider sig kunskaper och idéer lättare. Insatser inriktade på att involvera människor öppnar för större uppsluming. Informationskampanjer och medvetandehöjande åtgärder, särskilt med hjälp av nya medier, samt spridning av nya modeller för organisation och ledning i företag och i offentlig förvaltning är också viktiga arbetsområden. /. Utbildning 1. 2. I skolundervisningen bör så stort utrymme som möjligt ges åt färdigheter som behövs för att skapa och för att genomföra innovativa projekt. Tekniska utbildningar och praktiska yrkesutbildningar får inte nedvärderas8. Men det är samtidigt nödvändigt med en bra grundläggande allmänbildning för att kunna anpassa sig till nya omständigheter på det sätt som innovation kräver. I vår tid är det en villfarelse att tro att det räcker med en yrkesutbildning i början av livet. Utbildning är ett måste under hela livet. Detta är ett synsätt som i synnerhet stöter på patrull inom små och medelstora företag (dvs. varken ledning eller personal är inställda på ständig fortbildning). Problemen bör angripas med kreativa lösningar9, t. ex. undervisning på distans och multimedier. I det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag föreslås pilotprojekt som kan bidra till nya infallsvinklar på problemen10. Det är positivt med ett närmare samarbete mellan näringsliv och utbildningsväsende. Detta skulle särskilt kunna ske genom växelvis utbildning och arbete, något som både kan underlätta unga människors inträde i yrkeslivet samt skapa bättre framförhållning när det gäller att få fram den nya kompjetens som efterfrågas och att anpassa befintliga yrkesutbildningar till dessa nya kompetensbehov. EU gör insatser på området genom olika utbildningsprogram, särskilt Leonardo da Vinci och Sokrates, och via Europeiska socialfondens olika gemenskapsmål och gemenskapsinitiativ Adapt och Emploi. Medlemsstaterna, regionala eller lokala myndigheter uppmanas att intensifiera arbetet på dessa områden. De uppmanas i synnerhet att 8 "Europa har 1996 4,7 forskare och ingenjörer per 1 000 invånare, mot 7,4 i USA och 8 i Japan. Nytt är att det nu finns lika många forskare och ingenjörer totalt i Kina, Indien och Indonesien som i EU. " (Utforma framtiden. Europeisk forskning i medborgarnas tjänst, s. 6, KOM(96)332 slutlig, 10. 7. 1996). 9 Rådet och kommissionen understryker i sin enhetsrapport om sysselsättningen (SI(95) 1000) hur viktigt det är att anpassa utbildningsprogrammen till de små och medelstora företagens behov och att stimulera små och medelstora företag som önskar investera i utbildning. 'u Förslag till rådets beslut om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag, KOM(96)98. in - kritiskt granska11 tvärvetenskapligt läroplaner och pedagogik, särskilt hur väl de stimulerar till kritiska förhållningssätt och tänkande. Kreativitet och mänsklig kommunikation, grupparbete, experimentlusta, förmåga att hitta och utnyttja information, inlärningsförmåga, företagssamhet. tänka igenom hur lärarutbildningen skulle kunna förbättras. • - eventuellt bredda yrkesutbildningar till att omfatta ekonomi och förvaltning, information om hur man startar företag, om hur man skaffar sig immaterialrättsligt skydd, om formgivning och marknadsföring, särskilt i naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. satsa på högskoleutbildningar med växelvis utbildning och arbete, på tvärvetenskaplighet, - - uppmuntra till färdigheter i flera gemenskapsspråk * 2, - - utveckla långsiktiga samverkansformer mellan företag och utbildningsinrättningar, - släppa in företagen i de förnämsta yrkesutbildningsmrättningarna. stimulera till konkreta samarbetsprojekt mellan skola och företag, Kommissionen kommer att fortsätta arbetet med att genomföra förslagen i vitboken om utbildning från november 1995. Kommissionen kommer att innovation" där medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter skall kunna delta och utbyta erfarenheter, låta sig inspireras av varandras metoder. forum "utbildning och inrätta ett permanent Î. 3. Under 1997 avser kommissionen även att inleda ett lärlingsprogram av Erasmustyp och att utarbeta ett förslag till en rättslig ställning för lärlingar. Den sistnämnda åtgärden kommer att genomföras i samarbete med medlemsstaterna och arbetsmanen adens paner. Som ett led i uppföljningen av Europaåret för livslångt lärande kommer kommissionen också att lägga fram13 förslag som skall göra det lättare att tillägna sig och få erkännande för livslång kompetensutveckling. 1. 4. Genom initiativet "Lära i informationssamhället" kommer kommissionen slutligen att samordna befintliga instrument och åtgärder (utbildning, forskning, transeuropeiska telekommunikationsnät, strukturfonderna). Målsättningen är att knyta samman skolorna i Europa med hjälp av redan existerande nationella initiativ pä området, samt stimulera till att det utvecklas sådana programvaror som behövs för att utbilda undervisningspersonal i att använda de nya teknikerna. 2. Rörlighet 1. 5. När studenter, forskare, ingenjörer eller naturvetare förflyttar sig mellan länder eller mellan verksamhetsgrenar, såsom mellan utbildning eller forskning och näringslivet, sprids nya tekniker och nytt kunnande. Men trots att stimulansåtgärder satts in, exempelvis programmet Utbildning och rörlighet för forskare, hålls rörligheten mellan forskning, universitet och företag ofta tillbaka av praktiska och kulturella svårigheter. På liknande sätt bör rörligheten mellan olika industribranscher underlättas parallellt med att tekniken blir alltmer rvärsektonell. Av grönboken Grundutbildning-vidareutbildning-forskning: hinder för rörlighet över gränserna, som ges ut i slutet av 199614, framgår det att de viktigaste hindren mot rörlighet finns på områdena bosättningsrätt, social trygghet, beskattning, eller hänger samman med att det i vissa fall saknas gemenskapsbestämmelser, bl. a. för lärlingar15. 11 I Danmark har utbildningsdepartementet nyligen utrett möjligheterna att stimulera till en fruktbar innovationskultur redan på grundskole- och gymnasienivå. Inom gemenskapen har frågan väckts genom vitboken om utbildningen, KOM(95)590 slutlig, 29. 11. 1995. *2 Inom ramen för Euromanagement genomfördes 1995 en undersökning som omfattade 927 små och medelstora företag. Undersökningen visade att språksvårigheterna var det avgörande problemet för 67 % av de små och medelstora företag som hade kunnat deita i gemenskapens forskningsprogram men avstått. 13 På grundval av den pågående utvärderingen av hur medlemsstaterna genomfört rådets rekommendation av den 30 juni 1993 om tillträde till fortbildning, EGT nr L 181. 23. 7. 1993. 14 KOM(96)462. 1 -* Kommissionen har gett en grupp på hög nivå ledd av Simone Veil i uppdrag att granska kvarvarande hinder mot personers och arbetstagares fria rörlighet. På grundval av vad den kommer tram till skall gruppen föreslå åtgärder för att undanröja kvarstående rättsliga, administrativa och praktiska hinder. På gemenskapspianet kommer kommissionen att invänta reaktionerna på grönboken och sedan genomföra sådana åtgärder för att främja studenters, lärares, ingenjörers och forskares rörlighet som är prioriterade och som erhållit stöd under debatten kring grönboken. Kommissionen föreslår i riktlinjerna för det femte ramprogrammet ett stort program inriktat på växande mänsklig förmåga. Betoningen bör särskilt ligga på utlandsplacering av unga forskare och ingenjörer för art hjälpa företagen, särskilt de små och medelstora, med innovationsprojekt eller tekniköverföringsprojekt. Kommissionen kommer också att sträva efter större flexibilitet i gemenskapsprogram inriktade på rörlighet och detta kommer särskilt att ske genom att - låta kostnader för personalutbyten berättiga till stöd vid långsiktig forskningssamverkan och vid utnyttjande av stora anläggningar16, länka rörlighetsstöd till forskningsstöd så att de som får stöden kan använda bägge inom samma innovationsprojekt, luckra upp åldersgränserna och placeringstiderna för att vidga kretsen av behöriga sökande (äldre forskare, personal i små och medelstora företag). - - På det nationella planet förordar kommissionen en utveckling mot "standardisering" när det gäller bedömningen av meriter eller befordringsgång (t. ex. skulle offentliganställda forskares verksamhet i näringslivet, arbete med industriprojekt eller meddelade patent kunna ge pluspoäng när de bedöms på sin huvudsakliga arbetsplats, och företag och andra organ skulle kunna anta rutiner som garanterar störningsfri befordringsgång även efter röriighetspenoder utanför den huvudsakliga arbetsplatsen). 3. Deltagande och insikt 1. 6 Nyskapande verksamhet kan bara frodas och spridas om den är accepterad i samhället. Om konsumentledet är krävande och välkomnar nyheter fungerar det som en stimulansfaktor. Innovation handlar inte bara om framgångar på vetenskapliga och tekniska områden. Modeller för organisation och social kommunikation måste utvecklas parallellt med teknik och handel. Det är ofta svårare att skapa nytt på dessa områden eftersom beteenden, värden och gruppers sociala status ifrågasätts. Särskilda ansträngningar är påkallade. Att förändring, i vid betydelse, är något nödvändigt och har välgörande effekter är ett påstående som bör diskuteras i vida kretsar. Genom att involvera företagen, medborgarna och deras representanter i diskussioner om viktiga tekniska vägval, och genom att utöka arbetstagares, användares och konsumenters möjligheter att delta, bereder man väg för acceptans och uppslutning bakom nyskapande verksamhet. På detta område har medlemsstaterna gjort mycket och kan redovisa många framgångar. Ett logiskt nästa steg är att stimulera utbyte av erfarenheter mellan medlemsstaterna och eventuellt tillhandahålla information via nätverk om framgångsrika insatser för att underlätta spridning och vidareutveckling. 1. 7. Kommissionen kommer att använda tillgängliga medel för att urskilja bra metoder och sprida förfaringssätt som gör det lättare för aktörer i samhällsekonomin att delta i innovationsprojekt som kan ha social inverkan. 1. 8. Kommissionen kommer att uppmuntra ökat samarbete mellan nationella och regionala organ som kan ge en positiv bild av vetenskap, teknik och nyskapande. Den kommer också att sprida bra metoder, inom ramen för programmet Info 2000, särskilt via nätet av nationella konvergenspunkter (MIDAS). 1. 9. Kommissionen kommer att undersöka om ett utökat samarbete mellan europeiska televisionsbolag, inom ramen för programmet Media och mot bakgrund av framgångsrika projekt på nationell nivå, skulle kunna mynna i program avsedda att ge insikter i eller popularisera vetenskap och teknik, samt även om det är möjligt att ge en realistisk bild av vetenskapligt arbete i underhållningsfilmer. 4. Ledning och organisation iföretagen 1. 10. Det är självklart inte de offentliga myndigheternas sak att lägga sig i hur företagen sköts. Men företagen kan och bör skapa ett klimat som innebär att ledning och organisation ständigt blir bättre. Snabb spridning av informations- och kommunikationsteknik bidrar kraftigt till förändringarna och bör understödjas aktivt. 16 Ett exempel på personalutbyte under kort tid är "short term scientific mission" inom COST. I-, rör marknader, Nyskapande verksamhet är faktiskt i första hand företagens sak, och förmågan att hantera förändringar kan vara avgörande för framgång eller misslyckande. Förändringar kommer dock i allt snabbare takt. De förbundna konstruktions-, produktions- och organisationsformer. Bibehållen konkurrenskraft kräver att företagen lyckas ta till sig nya tekniker. För att vara nyskapande måste de också förnya organisationen, förändra metoder, uppgifter och ansvarsfördelning. De skall dessutom inte enbart ständigt förmedla kunskap utan även ständigt ta till sig kunskap (learning enterprises). tekniker och därmed "Snabbfotade" företag, dvs. sådana som kan reagera snabbt på förändringar i omgivningen, inleda samarbete med sinsemellan mycket olika partner (andra företag, universitet, konsulter, spetsforskning) och på så vis bilda flexibla kompetensenheter, förefaller bäst anpassade att möta de krav innovation ställer. Innovationsverksamheten stimuleras också av förändringar i de ramar som sätts genom lagar och författningar, av hur lätt det är att få tag i resurser, av hur finansiering och kommunikation fungerar. Därför bör företagen bevaka vad som händer på dessa områden. De skall vara ekonomiskt medvetna och bevaka förändringar i teknik och handel. Tävlan mellan företag genom någon form av jämförande utvärdering är ett bra sätt att sprida bra metoder på området. Kännedom om ett antal produktionsmetoder17 bör spridas så att de kan tillämpas på bästa nivå, särskilt inom små och medelstora företag. 1. 11. Med inriktning på företagen kommer kommissionen att ta initiativ till att viss branschinformation och viss teknikinformation tillhandahålles via nät (se nedan avsnitt C3. iii). Åtgärderna skall syfta till att ta fram metoder som kan tjäna som modeller för organisation och utbildning. Resultaten av kommissionens initiativ kommer att spridas pä bred front i unionen. En kommande Europahandledning om industriinnovation för företagsledare skall innehålla en gör-det-själv-metod för skattning av svaga och starka sidor när det gäller innovation, samt information om var stöd och råd kan sökas. 1. 12. I kommissionens meddelande om mätning av hur väl europeisk industri lyckas konkurrera18 förordas en mätmetod ("benchmarking") för att förbättra företagens konkurrenskraft. Medlemsstaterna uppmanas att verka för denna mätmetod som tillåter företagen att jämföra sig med de bästa i sin klass på nyckelområden i verksamheten (jfr "R&D scoreboard" i Förenade kungariket eller företagsbesök såsom TOP-initiativen i Tyskland och Spanien. Références en France eller Inside UK Enterprise). Kommissionen kommer att verka för att olika lösningar som tillämpas nationellt ges europeisk spridning. Kommissionen kommer också att införa ett mätsystem på gemenskapsnivå ("benchmarking"), som särskilt skall tillämpas på kvalitetsområdet. 1. 13. Medlemsstaterna uppmanas att förstärka innovationsfrämjande utbildningsinsatser riktade till företagsledare och till representanter för fack och arbetsgivare. Kommissionen kommer att stödja innovationsfrämjande utbildningsinsatser, särskilt genom att etablera samverkan mellan europeiska "Business schools" och utveckla deras samarbete med näringsliv och stödorgan till små och medelstora företag. Målsättningen är att försöka finna för nya sätt att organisera företag och för hur förändringarna kan påverka stödorgan och små och medelstora företag. Enligt mål 2 och 4 liksom gemenskapsinitiativen Adapt och SMF kommer kommissionen också att stärka sitt stöd till utbildning av företagsledare, särskilt ledare för små och medelstora företag, i nya produktionsmetoder, samt sitt stöd till sådan utbildning av arbetstagare som behövs för att man skall kunna genomföra dessa metoder i företagen. 17 Metoderna omfattar kvalitetssäkring, lagarbete, arbetstagares delaktighet och deltagande, "concurrent engineering", flexibla eller "intelligenta" produktionsmodeller, integrerad logistik. 18 "Tillämpning av en mätmetod (benchmarking) för att göra europeisk industri mera konkurrenskraftig", KOM(96)463. 9. 10. 96. 2. s 5. Offentliga myndigheter i) Nyskapande verksamhet inom offentlig sektor 1. 15. Politiska beslutsfattare blir mer och mer medvetna om teknik och nyskapande verksamhet. Men deras känsla för teknikens19 möjligheter, eller för innovationsfrämjande åtgärders särskilda karaktär, är otillräcklig. Medlemsstaterna uppmanas att satsa ytterligare på att informera politiska beslutsfattare, tjänstemän i statlig och regional förvaltning, projektledare, fondförvaltare och höja dessa gruppers medvetandenivå med hänsyn till teknikens och nyskapandets viktiga roll. 1. 16. De offentliga utgifterna närmar sig, eller överstiger t. o. m. 50 % av bruttonationalprodukten i flera EU- länder. Mot den bakgrunden är en strävan mot bättre prestation och mera nytänkande inom den offentliga sektorn och förvaltningen en åtgärd som kan ha omedelbar ekonomisk verkan. En sådan inriktning skulle också kunna mynna i bättre ramvillkor för företagande, något som den rådgivande gruppen om konkurrenskraft (Ciampigruppen) understryker i sin andra rapport. Under 1997 kommer kommissionen att initiera erfarenhetsutbyte och beredning av hur man kan verka för och sprida nyskapande verksamhet inom förvaltning och offentlig sektor. Kommissionens kommer att utgå ifrån pågående insatser och ta hjälp av Europeiska institutet för offentlig förvaltning. En konferens i ämnet kommer att hållas 1997 och resultatet skulle kunna leda till att en grönbok ges ut i början av 1998. 1. 17. Kommissionen kommer att fortsätta arbetet med "Samhälle och information", som tar sikte på att hitta innovativa infallsvinklar på offentlig sektor. ii) Offentlig upphandling 1. 18. Offentlig upphandling bör i större utsträckning bedrivas i ett konkurrensutsatt sammanhang, eftersom konkurrensen stimulerar i gemenskapsrätten föreskriver undantag eller särbestämmelser, särskilt på speciella områden (vatten, energi etc), som skall tillämpas när kontraktet gäller nya anordningar eller förfaranden. Dessa möjligheter bör användas fullt ut. För övrigt kan tekniska specifikationer i form av funktionsstandarder vara ett bra sätt att gynna tekniskt nytänkande och samtidigt ge konkurrensen fritt spelrum. innovation. Många bestämmelser om offentlig upphandling till iii) Innovationsuppföljning 1. 19 Det är nödvändigt att noggrant och fortlöpanae bevaka pågående innovationsverksamhet, vad den leder till och hur den påverkar det samhällsekonomiska livet. Jämförande studier över hur innovation bedrivs och hanteras i utvecklade länder, särskilt EU-länderna, bör genomföras. Information och erfarenheter bör också förmedlas mellan medlemsstaterna. Det är därutöver viktigt att med kommissionen som samordnare utarbeta ett harmoniserat statistiksystem, som bl. a. skall omfatta regelbundna undersökningar av innovationsläget i industrin, tjänstesektorn samt små och medelstora företag. Uppgiften bör lösas utan att administrativt merarbete skapas för företagen. Kommissionen kommer att förstärka sitt system för insamling och analys av data om forskning och innovation. Kommissionen kommer att upprätta återkommande lägesrapporter över EU:s målsättningar på innovationsområdet och resultat i jämförelse med andra delar av världen. På grundval av nationella och intemationella undersökningar och analyser av innovation kommer kommissionen regelbundet att framställa och sprida en rapport om innovation i EU. 19 Politiska ledare i EU-länderna med naturvetenskaplig eller teknisk utbildning är en begränsad skara. Nyligen genomförda undersökningar i vissa regeringar nar visat att endast ett fåtal av ledamöterna hade god kännedom om hur man använder datorer och Internet. ~ï -1- INNOVATIONSKULTUR 1. 1. NYA ÅTGÄRDER 1- Utbildning Kommissionen Inrätta ett forum "utbildning och innovation" för erfarenhetsutbyte och spridning av metoder som kan tjäna som modeller (1997). Medlemsstaterna samt de lokala och regionala samhällena Kritiskt granska läroplaner och pedagogik samt lärarutbildningen. Anpassa skolundervisningen så att kreativitet och företagssamhet utvecklas tidigt. 2- Rörlighet för forskare, studenter och lärare Kommissionen • Föreslå ett ston tvärprograrn inom det femte ramprogrammet som skall vara inriktat på växande mänsklig förmåga (första halvåret 1997). • Stimulera till "industrial PhD" över gränserna (placering av forskare/ingenjörer i företag) (försöksverksamhet 1997). • Göra gemenskapsstöden till rörlighet flexiblare (femte ramprogrammet). Medlemsstaterna - Ge forskare möjlighet till tillfälliga tjänsfegönngsperioder i företag, särskilt små och medelstora. - Säkerställa goda förutsättningar för rörlighet meilan forskning och näringsliv (meritbedömning, befordringsgång). 3- Innovation och företagsledning Kommissionen - Stödja nyskapande organisationsmodeller genom gemenskapsinstrument (ramprogram, strukturfonder, utbildningsprogram etc) (1997-98). Införa ett mätsystem ("benchmarking") på gemenskapsnivå (försöksverksamhet 1997). 4- Offentliga myndigheter Kommissionen • Förmedla erfarenheter och sprida nyskapande verksamhet inom förvaltning och offentlig sektor. Konferens 1997 och grönbok 1998. • Upprätta återkommande lägesrapporter över EU:s målsättningar och resultat på innovationsområdet (under 1997). Medlemsstaterna • Informera politiska ledare och tjänstemän i statlig förvaltning samt höja deras medvetandenivå med hänsyn till nyskapandets viktiga roll. 10 -Ï- INNOVATIONSKULTUR -1. 2- PÅGÅENDE ÅTGÄRDER FÖR ETT BÄTTRE INNOVATIONSKLIMAT I EUROPA 1- Utbildning Kommissionen • Genomföra förslagen i vitboken om utbildning (Erasmusprogram för lärlingar, rättslig ställning för lärlingar). • Arbeta med att knyta samman skolorna (initiativet "Lära i informationssamhället"). Medlemsstaterna samt de lokala och regionala samhällena • Verka för att utbildning alterneras med arbete i större utsträckning, särskilt på högskolenivå. • Uppmuntra till behärskning av flera gemenskapsspråk. 2- Rörlighet för forskare» studenter och lärare Kommissionen och medlemsstaterna • Inleda debatten kring grönboken om forskares, studenters och lärares rörlighet och genomföra sådana handlingsalternativ som erhåller stöd, samt granska och eventuellt genomföra rekommendationerna från Veilgruppen. 3- Deltagande och insikt Kommissionen • Utöka arbetet med att sprida bra metoder Dä området. Medlemsstaterna • Främja en välvillig inställning till vetenskap och teknik samt till positiva effekter av innovation. Kommissionen och medlemsstaterna • Involvera företagen, medborgarna och deras representanter i diskussioner om viktiga tekniska vägval. Involvera arbetstagare, användare och konsumenter för att vinna uppslutning bakom nyskapande verksamhet. • 4- Innovation och företagsledning Medlemsstaterna • Stärka innovationsfrämjande utbildningsinsatser. • Verka för någon form av mätsystem ("benchmarking") mellan företagen. 5- Offentliga myndigheter Medlemsstaterna • Stimulera konkurrensen vid offentlig uppnandling och använda funktionsstandarder. 11 Zï B- INNOVA TÏONSFRÂMJANDE SPELREGLER 2. 1. Att lägga fast innovationsfrämjande spelregler betyder först och främst att säkerställa fritt spelrum åt konkurrensen. Sedan måste ett effektivt och prisvärt immaterialrättsligt system inrättas. Det innebär också ett uthålligt arbete med att avskaffa eller förenkla olika plikter gentemot samhället sorn tynger företagen, särskilt byråkratiska formalia. och samtidigt slå vakt om skyddet för konsumenterna, särskilt på området hälsa, säkerhet och miljö. Det. är slutligen nödvändigt att ge mnovatörer möjlighet att enkelt finansiera olika faser i sina projekt och att sörja för att skattesystemet gynnar innovativ verksamhet. 1. Ramvillkor som sätts av förvaltningen, samt genom lagar och författningar i) Konkurrens 2. 2. Konkurrens är en av de viktigaste drivkrafterna bakom innovation. Genom att motverka monopolbildning och verka för öppna och avregierade marknader stimulerar man innovation. Inom ramen för sin konkurrenspolitik har kommissionen alltid ägnat särskild uppmärksamhet åt innovation. Kommissionen fortsätter sitt arbete med att tillse att konkurrens utövas fritt på den inre marknaden och på det internationella planet. På samma sätt kommer insatserna för att öppna och avreglera sådana sektorer i europeisk ekonomi som varit skyddade eller uppdelade att fortgå. 2. 3. Kommissionen tillämpar alltså konkurrensrätten men är samtidigt medveten om att det är viktigt för ekonomin med ett väl fungerande patenträttsligt system. Genom att tillämpa individuella undantag och genom gruppundantag tekniköverföring borgar kommissionen för att patentinnehavaren har så stor frihet som möjligt att umyttja sitt patent utan omotiverad snedvridning av konkurrensen. Nyligen20 antog kommissionen en ny förordning om gruppundantag när det gäller avtal om tekniköverföring. Detta ledde till att de regler som styr den sortens avtal blev betydligt enklare21. för avtal om Kommissionen har dessutom tidigare antagit regler om undantag för specialiseringsavtal22 och för avtal om forskning och utveckling23. Målsättningen är att undvika ett system där varje fall skall anmälas och handläggas för sig, men samtidigt säkerställa rättssäkerhet. Dessa två förordningar om undantag löper dock ut den 31 december 1997. Kommissionen kommer att se över dem och, eventuellt efter att ha gen ut en grönbok, genomföra nödvändiga anpassningar till dagens krav. Reglerna om statlig^ stöd till forskning och utveckling (ny ram från februari 1996) syftar till att säkerställa lika behandling mellan olika aktörer på området. Efter debatten om översynen av förordningen om kontroll av koncentrationer, föreslår kommissionen medlemsstaterna att utvidga tillämpningsområdet för sådan kontroll av sammanslagningar som utövas på gemenskapsnivå till att omfatta ett större antal transaktioner med gemenskapsverkan. Därmed befrias företagen från att anmäla samarbetsavtal både till kommissionen och till ett stort antal nationella myndigheter som frister och förfaranden. Sammanslagningar med verkan på gemenskapsnivå skulle i så fall kontrolleras enhetligt av en enda föreslår kommissionen att europeisk behandlingen av strukturella samriskföretag harmoniseras. Kommissionen avslutar för närvarande en grönbok om regleringen av vertikala avtal (avtal om ensamrätt till distribution etc. ) inom konkurrensrätten. tillsynsmyndighet, nämligen kommissionen. Vidare tillämpar olika materiella kriterier, 20 Förordning nr 240/96 av den 31 januari 1996, EGT nr L 31, 9. 2. 1996. 2' Genom den nya förordningen försvinner nämligen de skillnader som fanns mellan förordningen om patentlicensavtal och förordningen om knowhowlicensavtal. Flera bestämmelser i förordningarna som förhindrade gruppundantag har tagits bort eller överförts till invändningsförfarandet (invändningstiden har kortats från sex till fyra månader). Dessutom har nya bestämmelser som nyttjanderätt införts för att bättre respektera partemas avtalsfrihet. 22 Förordning nr 417/85 av den !9 december 1984, EGT nr L 53, 22. 2. 1985. 23 Förordning nr 418/85 av den 19 december 1984, EGT nr L 53. 22. 2. 1985. 12 Marknaderna för nya avancerade tekniska produkter överlappar ofta varandra och då är det viktigt för tillsynsmyndigheterna på konkurrensområdet att kunna utbyta information. Därför kommer kommissionen att driva samarbetet med de amerikanska konkurrensmyndighetema vidare. Genom detta samarbete är det möjligt att nå bättre överensstämmelse mellan definitionerna av relevant marknad särskilt vid bedömning av avtal med stort teknikinnehåll. ii) Immaterialrättsligt skydd • Översyn av systemets uppbyggnad 2. 4. Det europeiska systemet för industriellt rättsskydd är onödigt komplicerat. En gemenskapslösning har antagits för varumärken och mönster (Kontoret för harmonisering på den inre marknaden som finns i Alicante) samt för nya växtsorter (Gemenskaoens växtsortmyndighet, tillfälligt förlagd till Bryssel). De första av gemenskapens växtförädlarrättigheter utfärdades nyligen där. Reglerna för Europapatentet (och gemenskapspatentet) lades däremot fast via internationella konventioner. Gemenskapen kan förhandla fram internationella avtal (exempelvis TRIPS-avtalet inom GATT), den kan utfärda bestämmelser, men det finns en risk för att de saknar verkan mot konventionen om Europapatentet. För närvarande fmns det tre patentsystem inom Europeiska unionen. Av dessa används endast två. Det rör sig om nationella patent och om Europapatent, som stammar ur patentkonventionen i MUnchen från 1973 och som förvaltas av Europeiska patentvertcet i MUnchen. Europapatentet är inte något enhetligt europeiskt patentbrev, men det ger möjlighet till ett skydd i så många europeiska länder som sökanden önskar. Fördelen med systemet är att det är mycket smidigt, men det har också nackdelar, t. ex. är det komplicerat och dyrt24. Inom systemet fmns dessutom ingen behörig rättsskipande instans som kan slita tvister i patentärenden, och detta innebär en risk för att behöriga domstolar i medlemsstaterna avkunnar domar som inte Överensstämmer med varandra. Sett ur ett helhetsperspektiv vore det bra om patentsystemet kunde kompletteras med det tredje skyddssystemet, nämligen gemenskapspatentet, som skapades genom Luxemburgkonventionen från 1975. Denna konvention, ändrad 1989, har fortfarande inte trätt i kraft på grund av att de tolv medlemsstater som undertecknat den ännu inte ratificerat den. Patentsystemet i Europa byggdes på internationella konventioner. Orsaken till detta är att initiativen togs vid en tid då gemenskapen inte hade någon behörighet på området. Den tiden är nu förbi och EG- domstolen har flera gånger tillerkänt gemenskapen behörighet att ingripa på patentområdet, om ingripandet bidrar till att förverkliga något av målen i fördraget (fri rörlighet för varor eller fast grund för sund konkurrens). De åsikter om patentsystemet i Europa som kommer från användarna tyder på att de är i stort sett nöjda med Europapatentet. Två viktiga reformer bör emellertid införas relativt snabbt. Den första rör biotekniska uppfinningars patenterbarhet, ett område där nuvarande osäkerhet bör undanröjas genom att kommissionens nya förslag till direktiv från slutet av 1995 antas skyndsamt. Den andra rör åtgärder för att sänka kostnaden för Europapatent, vilket skulle kunna uppnås genom en översyn av Europeiska patentverkets avgiftssystem och en modifiering av reglerna för översättning av Europapatent. Dessa två möjligheter övervägs för närvarande. Frågan är om gemenskapspatentet i sin nuvarande form fortfarande svarar mot de krav som angavs för det, eller om det behöver anpassas till ett nytt skede i den europeiska integrationsprocessen och till användarnas behov. I sin nuvarande form omfattar Luxemburgkonventionen endast de tolv medlemsstater som undertecknade den år 1989. Den utvidgning av gemenskapen som skett sedan dess och den som väntas gör det nödvändigt att anpassa konventionen till denna nya verklighet. Under 1997 kommer kommissionen att sammanställa en grönbok om gemenskapspatentet. Den kommer att behandla följande frågor: • Skall Luxemburgkonventionen om gemenskapspatentet omarbetas och föras in under fördraget? • Hur mycket mer bör nationell patenträtt harmoniseras på gemenskapsnivå? 24 Sammanlagd kostnad för att erhålla och upprätthålla ett patent i 8 medlemsstater är på 120 000 $ (mot 13 000 $ för hela USA). 13 > • Behövs det kopplingar mellan Europapatentsystemet och gemenskapspatentet? • Hur kan man anpassa avgiftssystemet så an det svarar bättre mot tillhandahållna tjänster och inte fungerar som ett hinder mot patenträttsligt skydd? • Specialfall: Bioteknik och informationsteknik 2. 5. På avancerade teknikområden, som informationsteknik ocn bioteknik, står stora ekonomiska värden på spel och åtgärderna brådskar. 25 Det är nödvändigt att reagera och handla snabbt. Det är därmed viktigt att snabbt nå fram till en internationell harmonisering av reglerna om skydd på nya teknikområden om man vill bibehålla intressant forskningskapacitet i Europa, stimulera till att det skapas nya företag och till att resultaten marknadsförs. Medbeslutandeförfarandet om det nya förslaget till direktiv om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar avslutas inom kort. Kommissionen kommer att delta aktivt i beredningsarbetet inför översynen av artikel 27 i TRIPS-avtalet och i arbetet med konventionen om biologisk mångfald. Under överläggningarna kommer kommissionen an säkerställa att europeisk industri inte får sämre villkor än konkurrenterna på grund av begränsningar i immaterialrätten. I artikel 27. 1 i TRIPS-avtalet anges att alla uppfinningar, anordningar eller förfaranden, på alla tekniska områden går att patentera. Detta betyder att datorprogram och uppfinningar på programvaruområdet i princip går att patentera. På den grunden har det amerikanska patentverket beslutat att i vissa fall utfärda patent pä datorprogram för vilka upphovsrätten, som annars är grundregel, inte ansågs tillräcklig. Detta går inte i Europa. Situationen kommer att bli ännu mera komplicerad i takt med att det utvecklas muitimedieprogram och informationssamhället växer fram. Kommissionen inledde nyligen samtal med berörda kretsar om patenterbarhet för programvara och om informationsteknikens inverkan pä det industriella rättsskyddet, för att sondera ett eventuellt behov av ytterligare harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning. Gemenskapen har sedan 1991 antagit fem direktiv om upphovsrätten och angränsande rättigheter. Kommissionen har reagerat på de nya utmaningarna i det framväxande informationssamhället med grönboken Upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället som ledde till ett stort rådslag med berörda kretsar. Kommissionen har nyligen antagit ett meddelande till rådet och Europaparlamentet som uppföljning till grönboken. I meddelandet anges fyra prioriterade lagstiftningsområden (återgivningsrätt, rätt att meddela allmänheten, lagstadgat skydd av hela tekniska system samt spridningsrätt), där förslag kommer att läggas snart. Vidare bör man ägna särskild uppmärksamhet åt frågor som har samband med tillämpning av ansvarsregler i det internationella informationssamhället. • Andra harmoniseringsåtgårder 2. 6. Eftersom mönster har så stor ekonomisk betyaeise och skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om skydd är så stora, kommer kommissionen att fortsätta arbetet med att harmonisera de nationella lagstiftningarna26 och att skapa gemenskaosiagar på området27. På området arbetstagares uppfinningar kommer kommissionen att inleda en utredning om huruvida harmonisering behövs och vad den i så fall skall omfatta, samt att initiera diskussioner i ärendet med berörda kretsar. Slutligen kommer kommissionen mot bakgrund av reaktionerna på grönboken om bruksmönster att fatta besiut om huruvida det är lämpligt med gemenskapslagstiftning på området. 2. 7. I förtroendepakten om sysselsättningen betonar kommissionen att den inre marknaden inte kommer att fungera optimalt förrän alla relevanta direktiv har genomförts i medlemsstaterna och faktiskt tillämpas. Särskilt på det nyckelområde som immaterialrätten är framstår läget som bekymmersamt, eftersom endast ett direktiv har genomförts av alla medlemsstaterna. Kommissionen uppmanar 2^ 78% av dataindustrins intäkter kommer från produkter som funnits på marknaden 2 år eller mindre, marknaden för bioteknik, som år 1996 uppskattas till mindre än 10 miljarder ecu, beräknas närma sig 80 miljarder år 2000. C Utforma framtiden. EuropeisK forskning i medborgarnas tjänst ", KOM(96)332). 26 Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagstadgat skydd av mönster. KOM(96)66 slutlig, EGT nr C 142,14. 5. 96, s. 7. 27 Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsmönster, KOM(93)342 slutlig, EGT nr C 29,31. 194, s. 20. 14 V berörda medlemsstater att ta ansvar för sina åtaganden och lägga fram lagförslag för sina respektive folkvalda församlingar före 1996 års utgång. 28 • Sänkta kostnader 2. 8. På patentområdet finns det inbördes kompletterande förslag som syftar till att lösa det kvistiga översättningsproblemet, till att anpassa systemet till konkurrentländernas vad gäller patenterbarhet och kostnader, till att ge stöd i kampen mot efterbildningar. Kommissionen stödjer Europeiska patentverkets strävan att sänka kostnaden för att erhålla och upprätthålla patent. I arbetet ingår en översyn av nuvarande översättningsregler (med konventionen om gemenskapspatent från 1975 för ögonen, där det endast krävs översättning av sammandraget och i det fall skyddet ifrågasattes) och nyttan av att införa stimulansåtgärder för små och medelstora företag, enskilda uppfinnare och universitet ("small entity fee"). Medlemsstaterna uppmanas att granska det avgiftssystem för Europapatent som tillämpas nu. Avgifterna för att upprätthålla ett Europapatent fördelas nu lika mellan Europeiska patentverket och de deltagande staterna. Medlemsstaterna bör göra en utredning inriktad på att åstadkomma ett bättre fördelningssystem. Följande frågor bör utredas: !. Är det lämpligt att avgifterna för att upprätthålla ett Europapatent delvis finansierar de nationella patentsystemen? 2. Skall nuvarande fördelningsmodell bibehållas eller ändras? 3. Har inte systemet, sett ur innovationsfrämjande synvinkel, nackdelar i och med att en stor del av resurserna går direkt till respektive stats allmänna budget snarare än till innovationsfrämjande arbete? • Bättre skydd 2. 9. Åtgärder för att ge företagen insikt om betydelsen av rättsligt skydd och utbildning är nödvändiga. Under ramprogrammet kommer kommissionen att förstärka verksamheten på området, särskilt när det gäller att - förmedla kunskap om bra metoder mellan medlemsstaterna (särskilt mellan de nationella patentverken), samt även med EPO, i fråga om spridning av "patent"-informationen, särskilt bra metoder för att göra informationen tillgänglig och begriplig för små och medelstora företag, undersöka nyhetsvärdet i forskningsförslagen29, och inrätta ett serviceorgan för information till deltagarna i ramprogrammet ("IPR-Help Line"). 2. 10. Vidare uppmanas medlemsstaterna att satsa mer på utbildning kring skyddsfrågor och att därvid införliva den internationella aspekten30. • Front mot efterbildningar 2. 11. Efterbildningar innebär en stor kostnad31. De är i synnerhet ett hot för små och medelstora företag som ofta tvekar att inleda ett rättsligt förfarande, särskilt i tredje land. Medlemsstaterna uppmanas att inrätta ett system för stöd till små och medelstora företag samt till universiteten i rättsliga tvister, samt, om detta befinnes lämpligt, till särskilda lån avsedda att finansiera patentkostnaden och försäkringssystem för att skydda företagen, särskilt de små och medelstora, mot intrång i deras immateriella rättigheter. Kommissionen har beställt en utredning av vad gemenskapen, som komplement till insatserna på nationsnivå, skulle kunna göra i kampen mot efterbildningar och kommer att inleda ett rådslag på grundval av resultatet. 28 Insatser för sysselsättningen i Europa: en förtroendepakt, CSE(96)1 slutlig, 5. 6. 1996. 29 Försöksverksamheten med QUICK SCAN-systemet inom innovationsprogrammet i samarbete med EPO visar att kostnaden är lägre än 0,5% av projektets totalkostnad och att ungefär 5% av projekten berörs på så vis att de antingen får en ny inriktning, en ny uppläggning eller läggs ned i brist på nyhetsvärde. 30 Ett föredöme är därvidlag Tyskland som skapat 100 lärartjänster inom högre teknisk utbildning under första halvåret 1996. 3 ' Under 1994 gav europeisk industri ut nära 2 miljarder ecu på att inom och utom rättssystemet försvara patent. 15 iii) Enklare handläggning 2. 12. "Hindren i form av administration eller bestämmelser medför alltför höga kostnader i Europa. Enligt vissa utredningar uppgår kostnaderna till mer än 100 miljarder ecu per är32, till särskild nackdel för de små och medelstora företagen. Såväl gemenskapens som medlemsstaternas inställning måste ses över. "33 Ett steg i denna riktning togs när Molitorgruppen34 skapades och när kommissionen inrättade kommittén för bättre och enklare företagsmiljö inom ramen för det integrerade programmet för små och medelstora företag samt hantverk. Sistnämnda kommitté är ett forum för utbyte av bra metoder på området mellan medlemsstaterna och gemenskapen. Kommissionen kommer att föreslå kommittén att vidta åtgärder särskilt för innovation. » Att starta företag Alla formsaker som hör till att starta ett företag och alla andra skyldigheter som måste fullgöras är i regel mer komplicerade och tar längre tid i EU-länderna än i konkurrentländerna. Detta påverkar företagens livskraft, särskilt konkurrenskraften. I utredningar på området visar det sig att medlemsstaterna redan satt in åtgärder för att förenkla handläggningen. I vissa av Europeiska unionens länder har rutinerna kring att starta ett företag inskränkts till en blankett och till ett handläggningsställe. De länder som inte genomfört denna typ av reformer uppmanas att ta efter och förenkla förfarandet vid nybildnmg av företag. (Åtgärder för att stimulera till nybildning av företag behandlas även i punkt B2. i (Finansiering) och i punkt C3. iii (Nybildning av teknikföretag)). * Regelverkets inverkan på innovation 2. 13. På den inre marknadens område har kommissionen inlett ett pilotprojekt med syfte att förenkla lagstiftningen på fyra försöksområden. Det rör sig om initiativet SLIM (Simpler Legislation for the Internal Market) som är ett försök i liten skala inför framtida större operationer. Om verksamheten blir en framgång kommer kommissionen när det blir dags att välja nya ämnesområden för SLIM att beakta lagstiftningens inverkan på innovation och be lämplig SLIM-personal att se till att frågan ägnas tillbörlig uppmärksamhet. På försök kommer kommissionen att, i likhet med vad som sker i vissa medlemsstater, införa en instruktion om förhandsbedömning av regelverkets inverkan på innovation35 i de övergripande riktlinjerna för lagstiftningsarbetet. 36 Vidare bör man sträva efter att nå större enhetlighet i de nationella förvaltningarnas sätt att tillämpa gemenskapsbestämmelserna. Detta förutsätter bättre samverkan mellan behöriga myndigheter i 32 Ar 1995-1996 gjorde det franska näringsdepartementet en utredning som omfattade 8000 små och medelstora företag och som visade att kostnaden per år för att fylla i blanketter från offentlig förvaltning motsvarade tre heltids månadslöner. 33 Insatser för sysselsättningen i Europa: en förtroendepakt, CSE (96)1 slutlig s. 8. 34 Kommissionens kommentar till rapporten från den oberoende expertgruppen om förenklad lagstiftning och handläggning. SEK/2121 slutlig, 29. 11. 1995. 35 I likhet med det tyska ekonomidepartementet som i en rapport om "Framtiden för tysk industri", godkänd 1993, anger att "den tyska regeringen skall säkerställa att befintliga eller förslagna lagar och författningar granskas för att avgöra om de utgör ett hinder mot innovation och för att förhindra att bestämmelser med sådan verkan antas längre fram". En arbetsgrupp om "Avreglering av forskning och innovation" inrättades för 18 månader sedan inom utbildningsdepartementet. Den går igenom alla lagar, förordningar etc. ur forsknings- och innovationssynpunkt. Den anlitar utomstående experter i olika ämnen. Anmärkningar lämnas till ansvarigt departement som har svarsplikt. Erfarenheten visar att 70 till 80 % av klagomålen är felaktiga eller enkelt kan undanröjas genom att befintliga regler tillämpas på lämpligt sätt. Ett annat viktigt problem som man fått upp ögonen för är att det stiftas många lagar på samma område men med olika utgångspunkt. Här rör det sig om att samordna. 36 SEK (95) 2255/7. 16 s^ medlemsstaterna i enlighet med rådets resolution av den 8 juli 199637. Kommissionen kommer att erbjuda stöd i form av gemensam utbytes- och utbildningsverksamhet för tjänstemännen på nationell nivå, varvid programmen Mattheus och Karolus kommer att tjäna som exempel. * "One-stop shop "-systemför stöd till innovation 2. 14. Offentliga myndigheters och privata initiativtagares önskan att stötta små och medelstora företag, har ofta mynnat ut i en djungel av rådgivnings-, informations- och stödorgan på nationell eller regional nivå. Ur företagarnas synpunkt saknas då kanske både ändamålsenlighet och överblickbarhet. Om medlemsstaterna inte redan vidtagit åtgärder på området uppmanas de att inrätta ett "one-stop shop"-system på lokal eller regional nivå, som små och medelstora företag kan vända sig till för att få stöd informations- och kommunikationstekniken erbjuder på bästa sätt. samt att utnyttja de möjligheter den nya innovationsfrågor, i På gemenskapsnivå kommer kommissionen att sprida bra metoder på området och förstärka samarbetet mellan olika till kommissionen knutna nät som arbetar med att stödja forskning och innovation. Kommissionen kommer också att sörja för bättre samverkan mellan dessa nät och nationella organ med samma uppgifter i medlemsstaterna för att stödja sig på befintliga organ med erkänd kompetens på området. Slutligen kommer kommissionen att understödja Euro-Info-center som har rollen av första kontaktpunkt för små och medelstora företag som ännu inte står i förbindelse med andra nät38. iv) Bolagsrätten Åtgärder krävs för att ge rättslig form åt Europabolag, gemensamma företag och famansföretag, samt för att lyfta fram Europeisk ekonomisk intressegruppering (EEIG). * Europabolag 2. 15. Genom att ge Europabolaget en rättsligt fastställd form går det att undanröja vissa hinder, som hänger samman med att 15 olika länders lagstiftning skall tillämpas, och att locka nödvändigt privat kapital till stora innovationsprojekt39. Det rör sig om en åtgärd som kommer att ge europeiska företag en bolagsform som passar för den inre marknaden och för internationell konkurrens. I november 1995 inledde kommissionen ett stort rådslag med institutionerna och arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå om kommissionens meddelande av den 14 november 1995 om information till och samråd med arbetstagare40. Målsättningen med meddelandet är att ge gemenskapsramen på området en fullständigare och konsekventare utformning samt att bereda väg för ett avgörande i rådet om Europabolagets rättsliga form, projektet har diskuterats i många år. och som en följdverkan behandling av andra förslag till bolagsformer, såsom europeisk förening, europeiskt kooperativ och europeiskt ömsesidigt bolag, samt förslaget till tionde direktiv om sammanslagningar över gränserna. Kommissionen har inrättat en expertgrupp på hög nivå för att lägga fram förslag som kan innebära en väg ut ur det fastlåsta läge dessa frågor hamnat i. * Andra bolagsformer 2. 16. • Europeisk ekonomisk intressegruppering (EEIG) är ett verktyg för samverkan mellan företag som redan visat intresse för att driva och leda nyskapande projekt. Kommissionen kommer att verka för bättre spridning av information om EEIG. 37 EGT nr C 224, 1. 8. 1996. 38 Förslag till rådets beslut om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag i Europeiska unionen. KOM(96)98 slutlig, 20. 3. 1996. 39 Enligt en uppskattning av Ciampikoncernen skulle avsaknaden av en sådan bolagsform innebära en merkostnad för företagen på 30 miljarder ecu per år. 40 KOM(95)547 slutlig, 14. 11. 1995. 17 1\ 2. 17. 'Som en del av arbetet med att hitta en organisationsform som skulle tillåta verkligt rättslig integrering, förutom den som redan existerar genom EEIG, undersöker kommissionen möjligheten att skapa en bolagsform för gemensamma företag på grundval av artikel 130n i fördraget. Den innehåller en möjlighet för gemenskapen att skapa sådana företag eller andra organisationer som krävs för att effektivt genomföra gemenskapens program för forskning, teknisk utveckling och demonstration. 2. 18. »En annan bra infallsvinkel för att uppmuntra till förnyelse skulle kunna vara att på det nationella planet skapa en enklare bolagsform för famansbolag. En smidig rättsakt skulle kunna inverka positivt på antalet nystartade ersmans- eller famansföretag. Detta är en typ av företag som ofta är idérika. Samtidigt skulle en sådan rättsakt inte påverka de regler som genom bolagsrätten måste finnas för företag med en spridd ägarbild. v) Standardisering 2. 19. På standardiseringsområdet gäller det att skapa normer som stimulerar till innovation snarare än att bli en hämsko. Detta pekar mot funktionsstandarder och frivilliga överenskommelser, bättre samordning mellan arbetet med att fastställa normer och det vetenskapliga och tekniska utvecklingsarbetet (standardiseringsforskningen) samt bättre insikt hos de konstruktörer och andra som använder standarder, särskilt små och medelstora företag. Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna (och europeiska standardiseringsorgan inom gränsen för sin behörighet) att uppmuntra till frivilliga normer mellan tillverkare och leverantörer samt att alltid när de fastställer tekniska krav eller normer, även vid offentlig upphandling, om möjligt välja att använda funktionsstandarder för att på så vis ge konstruktörer av nya produkter större frihet och stimulera till konkurrens mellan leverantörer. Medlemsstaterna föreslås betona arbetet med att informera och medvetandegöra företagen, samt även konstruktörer inom industrin och forskningslaboratorier, om standardiseringsverksamheten. Vidare skall industriföretagen och de små och medelstora företagen kunna uppmuntras till att ta del i denna verksamhet. Kommissionen föreslår att det inom ramen för det femte ramprogrammet läggs större tonvikt på att med standardiseringsverksamheten samordna forskningsprojekt för tillämpning av nya tekniker (särskilt den förberedande verksamheten), samt på att tillämpa vetenskapliga rön på mätning av prestanda (standardiseringsforskning och metrologi). Gemensamma forskningscentret (GFC) bör kunna spela en viktig roll på sistnämnda område. Kommissionen kommer att uppmuntra sådan försöks-, validerings- eller demonstrationsverksamhet som marknadsaktörerna bedriver för att integrera nya standarder. Kommissionen kommer att stimulera ömsesidigt utbyte mellan branscher genom att verka för att standardiserade produkter och tjänster används, samt för att bra metoder i innovativa branscher tillämpas i mera traditionsbundna delar av industrin. 2, Ekonomiska förutsättningar i) Finansiering 2. 20. Frågorna kring finansiering ges högsta prioritet i debatten kring grönboken om innovation. Det är ett område som till stor del hör hemma i den privata sektorn eller på det nationella eller regionala planet. Målen är bi. a. att • utveckla en europeisk kapitalmarknad för innovationsföretag, som skall vara en motsvarighet till Nasdaq i USA, och uppmuntra till kompletterande åtgärder på nationell nivå, • uppmuntra till investeringar i riskföretag eller i aktiekapital, särskilt för nya företag eller snabbväxande företag som är en viktig källa till nya arbetstillfällen41, 41 År 1994 investerades europeiskt riskkapital på 310 miljoner ecu i projekt som befann sig i startfasen. Detta är 5,7% av värdet på samlade investeringar under 1994. 1 USA uppgick samma procentsats till 37%. Den andel 18 %' • förbättra samspelet mellan nyskapare (däribland deltagare i gemenskapens forskningsprogram) och finanskretsar42. Det faller däremot på kommissionens lott att säkerställa en gynnsam inramning, nämligen framför allt en väl fungerande inre marknad och effektiv tillämoning av konkurrensreglerna. Kommissionen kommer också att verka för att bra metoder sprids och tillämpas. Detta kommer särskilt att ske genom att stöd ges till försöksverksamhet men också genom att engagera strukturfonderna och utnyttja befintliga verktyg, såsom EIB eller Europeiska investeringsfonden. • Kapitalmarknader för snabbt växande företag 1. 1\. Kommissionen kommer att säkerställa lämpliga ram villkor för att det i Europa skall utvecklas väl fungerande aktiemarknader för "snabbt växande företag". Det är i synnerhet viktigt att medlemsstaterna fullföljer den nationella genomförandefasen för direktiven om finansiella tjänster och information om företag, att samarbetet mellan nationella tillsynsmyndigheter förstärks samt att kvarstående hinder i form av lagar eller andra författningar undanröjs. En gynnsam miljö för dessa aktiemarknader måste också åstadkommas genom att - informera företagen och förbereda dem som kan komma i fråga (i det fleråriga programmet för små och medelstora företag i EU planeras en del av initiativet Euromanagement användas till detta), - utarbeta metoder för att sprida information om företagen, - utbilda nödvändiga specialister (analytiker). - inrätta elektroniska kommunikationssystem etc. En utredning som pågår inom ramen för innovationsprogrammet kommer att klargöra vilka åtgärder som bör vidtas. • Eget kapital till nyskapande verksamhet 2. 22. Kommissionen kommer att ge spridning ät befintliga bra metoder för att rikta långsiktigt sparande (pensionsfonder, livförsäkringar, lönsparande, "business angels") mot riskinvesteringar. 2. 23. Målsättningen är att sörja för god tillgång på riskvilligt kapital genom att verka för gynnsamma skatteregler och andra bestämmelser inom unionen, samt genom att införa och använda statistiska metoder för att mäta hur väl man lyckas på ett objektivt och internationellt jämförbart sätt, vilket skulle kunna ge institutionella investerare en impuls att tillhandahålla kapital. 2. 24. Vidare planerar kommissionen att, i förtroendepakten om sysselsättningen, förstärka samarbetet mellan EIB och strukturfonderna för att utveckla finansiella instrument riktade till företag och nyskapande projekt i eftersatta regioner. i enlighet med vad som sägs 2. 25. Tillsammans med Europeiska investeringsfonden (EIF) kommer kommissionen att undersöka om det går att inrätta modeller för stöd till riskvilligt kapital som visat sig framgångsrika, särskilt i USA (lån i förhållande till anskaffat kapital). Det rör sig om stödformer som på grund av hävstångseffekten på investerarnas förväntade avkastning är förhållandevis okänsliga för skatteregler. 2. 26. Kommissionen kommer att förstärka EIF:s innovationsfrämjande åtgärder. På försök skall ett system inrättas som syftar till att stimulera sådana riskkapitalfonder som EIF deltar i43 till att investera i investerings- eller innovationsprojekt i ett tidigt skede. av europeiskt riskkapital som gick till teknikprojekt var 1993 17% i värde. I USA låg samma siffra på ungefär 80%. 42 För att uppmuntra till investeringar i avancerade teknikprojekt har t. ex. Eureka givit upphov till "Interlakendeklarationen" från 1995 som undertecknats av flera banker i Eureka-länderna och av EIB. Deklarationen är ett tecken på god vilja och syftar till ett positivt förhållningssätt, utan att några garantier för den skull ges, gentemot ansökningar om riskkapital till Eureka-projekt. 43 Sedan juni 1996 tillåter EIF:s stadgar sådant deiägarskap. 19 • Kontaktytor mellan investerare och innovatörer 2. 27. Kommissionen kommer att bredda erfarenhetsutbyte och spridning av bra metoder mellan privata och offentliga aktörer på nationellt eller regionalt plan44 och därvid stödja sig på befintliga instanser. Inom innovationsprogrammet kommer kommissionen dessutom att stödja gränsöverskridande samarbete för att ta fram nya metoder (t. ex. teknisk riskvärdering, användning av patent som säkerhet etc). 2. 28 Kommissionen kommer att försöka göra det lättare för deltagarna i gemenskapens forskningsprogram (och i Eureka) att få tillgång till privat finansiering (riskkapital). Detta skulle kunna ske genom att man inrättar en "Innovation Financing Help-Desk". En sådan inrättning skulle kunna ge presumtiva investerare information om vilka projekt som finns och hur bärkraftiga de är (t. ex. via tillgång till EurotechData). Den skulle också kunna hjälpa företag eller forskare med kapitalanskaffning på den privata marknaden, särskilt den nationella (t. ex. information om riskkapitalkällor och villkor för att utnyttja dem, investerarnas förväntningar etc). ii) Skatt 2. 29. Kommissionen har redan lämnat rekommendationer och meddelanden om skatterättslig behandling av nyskapande verksamhet. Två exempel på detta är meddelandet om skatterättslig behandling av små och medelstora företag och rekommendationen om skatter för små och medelstora företag45. Kommissionen har redan betonat att skatteområdet (som omfattar direkta skatter, indirekta skatter, sociala avgifter) måste angripas som en helhet i ett större gemenskapspoiitiskt sammanhang. Vid Europeiska rådets möte i Florens46 begärde man en rapport av rådet om hur skattesystemen utvecklas inom unionen. Rapporten skulle beakta behovet av att skapa en skatterättsligt gynnsam miljö för företagsnybildning och nya arbetstillfällen. Arbetet kommer också att omfatta eventuella skattesynpunkt. Detta gynnar även situation ur insatser innovationsverksamhet. Den skatterättsliga situationen när det gäller betalningar Över gränserna, räntor och avgifter måste t. ex. ses över, eftersom rådet inte kunnat komma överens om en lösning på gemenskapsnivå. företagens förbättra för att Eftersom immateriella investeringar till stor del består av arbete (forskning, utbildning), påverkas de mycket mer än de materiella investeringarna av ett ständigt växande skatteuttag på arbete. Detta är ett systemfel, som påverkar sysselsättningen negativt och som, enligt vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, bör avhjälpas. Under 1997 räknar kommissionen med att sammanställa ett meddelande om skatter och innovation med förslag pä vissa 'bra metoder" för medlemsstaterna. Förslagen kommer att utformas mot bakgrund av en utredning av situationen i de olika nationerna och pågående arbeten i medlemsstaterna och i OECD kommer att beaktas. 2. 30. Kommissionen kommer att granska olika sätt att redovisa och beskatta immateriella investeringar, särskilt utbildning47, för att nå fram till en modell som gynnar konkurrenskraften. 44 Insatser kan inledningsvis syfta till nätverk av s. k. Business Angels för stöd till innovationsprojekt, omvandling av lån till värdepapper, biandfinansiering (offentlig-privat), teknisk riskvärdering av finansinstitut. 45 94/390/EG, 25. 5. 94, EGT nr L177,9. 7. 94. 46 Se ordförandeskapets slutsatser. Florens den 21 och 22 juni 1996. SN/300/96. 47 Vitboken om utbildning rekommenderar att materiella investeringar och investeringar i utbildning likställs. 20 n -2- INNOVATIONSFRÄMJANDE SPELREGLER 2. 1. NYA ÅTGÄRDER 1- Immaterialrättsligt skvdd Kommissionen och medlemsstaterna Ge ut en grönbok om gemenskapspatentet (september i997). Kommissionen Inrätta en "IPR-Helpline" för gemenskapsforskningen (1997). Medlemsstaterna Inrätta ett informations- och stödsystem för små och medelstora företag och universitet i händelse av rättstvist. 2- Enklare handläggning Kommissionen • Införa försöksverksamhet med förhandsbedömning av regelverkets inverkan på innovation (slutet av 1997). Åstadkomma samordning mellan gemenskapsnäten för stöd till innovation (1997). Medlemsstaterna • Ange mål och tidsplan för ett förenklat tillvägagångssätt för att starta företag. Medlemsstaterna samt de lokala och regionala samhällena - Påskynda rationaliseringen av innovationsfrämjande organs insatser. 3- Finansiering Kommissionen • Stärka EIF:s innovationsfrämjande åtgärder och samarbetet mellan EIB och strukturfonderna (början av 1997). Åstadkomma bättre koppling mellan gemenskapsforskning och riskkapital, särskilt genom att ge deltagare i ramprogrammet och investerare bättre information och vägledning på området (mitten av 1997). Bredda erfarenhetsutbyte och spridning av bra metoder mellan medlemsstaterna och aktörer på fältet 1997 och 1998). Medlemsstaterna - Lägga grunden för aktiemarknader inriktade på snabbt växande företag. • Dirigera en större andel av det långsiktiga kapitalet mot riskinvesteringar. 6- Skatt Kommissionen • Planera ett meddelande om skatter och innovation (eventuellt 1997). Medlemsstaterna • Verka för gynnsam redovisning och beskattning av immateriella investeringar. 21 V -2- INNOVATIONSFRÄMJANDE SPELREGLER 2. 2. PAGAENDE ÅTGÄRDER FÖR BÄTTRE JNNOVATIONSKLIMAT I EUROPA Kommissionen • Följa upp grönboken om kontroll av koncentrationer genom utvidgad enhetlig europeisk kontroll av företagssammanslagningar och harmonisering av behandlingen av strukturella samnskföretag. • Ge ut en grönbok om tillämpningen av konkurrensreglerna på vertikala avtal. • Fortsätta dialogen med de amerikanska konkurrensmyndigheterna för att nå bättre överensstämmelse mellan definitionerna av relevant marknad särskilt vid bedömning av avtal med stort teknikinnehåll. 2- ImmaterialiUttsligt skydd Kommissionen och medlemsstaterna • Komplettera harmoniseringen av lagstiftningarna med anledning av utvecklingen på området informationsteknik och komplettera lagstiftningarna i fråga om skydd för mönster och arbetstagares uppfinningar. Kommissionen • Göra en kraftigare insats mot efterbildningar. Medlemsstaterna • Fullfölja förslaget till direktiv om biotekniska uppfinningar. • Stödja Europeiska patentverkets strävan att sänka kostnaderna för patent. • Genomföra direktiven om upphovsrätt före 1996 års utgång. • Vidareutveckla utbildningen på området. • Ge företagen insikt om de konkurrensfördelar ett skydd ger. 3- Enklare handläggning Kommissionen • Utvidga mandatet för kommittén för bättre och enklare företagsmiljö till att omfatta en särskild insats för innovationsverksamheten. • Borga för att man tar hänsyn till innovationsverksamhetens betydelse i arbetet med att förenkla förvaltningen (särskilt val av sektorer inom SLIM-projektet). Medlemsstaterna • Tillämpa systemet "one-stop shop" för företagen i innovationsfrågor. 4- Lagar och författningar Bolagsratten Rådet * Anta rättslig form för Europabolag snarast. Kommissionen - Förorda användning av Europeisk ekonomisk intressegruppering, särskilt genom bättre utbildning. • Undersöka om det går att skapa en rättslig form för gemensamma företag (artikel 130n i fördraget). 22 >r C- BÄTTRE KOPPLING MELLAN FORSKNING OCH INNOVA TION 3. 1. De europeiska företagen utsätts för större svårigheter än sina konkurrenter när det gäller att skörda frukterna av forskningen för nya produkter. Påståendet behöver emellertid nyanseras med beaktande av mångsidigheten i de europeiska förhållandena. Det är ändå klart att om man observerar ett visst antal indikatorer så visar sig de hittills vidtagna åtgärderna vara otillräckliga48. 3. 2 ökningen av forskningsinsatserna kan försvaras inför beslutsfattarna och skattebetalarna under en period med krympande offentliga utgifter49 och där företagen strävar efter att bli konkurrenskraftiga, om man klart kan se fördelarna eller resultaten, vare sig de sedan uttrycks i sociala termer (kamp mot sjukdomar, miljövård, energibesparing m. rn. ) eller i nya produkter, processer eller tjänster. Förvisso har forskningen också som mål att flytta gränserna för vårt vetande utan att det nödvändigtvis leder till omedelbara praktiska resultat i en industriell tillämpning. Grundforskningen liksom den långsiktiga forskningen formar framtiden. Denna forskning kan också ge upphov till "spin-ofF-effekter med en snar industriell tillämpning. Denna forskning bör därför fortsätta, särskilt på nationell nivå där anslagen som avsätts till denna är störst, och även på gemenskapsnivå i särskilda fall. Inom de samhällen som bygger på kunskap är de effektivaste systemen de som i största möjliga utsträckning kan kombinera förmågan att skapa kunskapen, mekanismerna för att "distribuera" den och förmågan hos de olika aktörerna (individer, företag eller organisationer) att ta till sig den och använda den. Det är alltså kopplingen mellan forskningen (produktion av kunskap), utbildning, rörlighet, samverkan (distribution av kunskap) och förmåga hos företagen, särskilt de små och medelstora, att ta till sig ny teknik och kunskap som är avgörande för nyskapandeprocessen. 3. 3 Detta innebär att ett antal särskilda åtgärder behöver vidtas, huvudsakligen med nationell inriktning, som gemenskapen kan ge sitt stöd och gillande, genom spridning av kunskap om optimala lösningar, genom att överbrygga de nationella systemen för innovationsfrämjande och att vidta liknande eller kompletterande åtgärder på gemenskapsnivå. En andra serie åtgärder gäller utformningen och metoderna i ramprogrammet som skall säkerställa en bättre anpassning till företagens och samhällets behov och helt integrera dimensionen innovation med små och medelstora företag, särskilt genom att utveckla ett system med arbetsgrupper genom vilka samordning sker. 48 Diagnosen som görs i dokumentet "Den europeiska industrins konkurrenskraft" (KOM(96) 463 är osminkad: "Forskning och teknisk utveckling har en signifikant betydelse för de immateriella investeringarna för vilka det europeiska delaktigheten är otillräcklig. Trots att man har haft en vetenskapligt framträdande bas, så är de totala utgifterna i Europa för FoTU (2 % av BNP) endast två tredjedelar av Förenta staternas (2,8 %) och Japans (3,1 %). När det gäller forskningsinsatser som görs och finansieras av industrin, ligger Europa betydligt efter i en jämförelse med Förenta staterna och Japan ( 1% av BNP jämfört med 1,6 % respektive 2,2 %). Europa har inte kunnat dra fördel av sitt försprång inom vetenskap och teknik bättre, utan den europeiska forskningen förefaller till och med vara sämre marknadsanpassad i förhållande till sina viktigare konkurrenter. Utvecklingen av nya produkter motsvarar mindre än hälften av utgifterna för FoTU i Tyskland och Frankrike, medan mer än 60 % av utgifterna i såväl Förenta staterna som Japan används till det. Dessutom blir de mänskliga resurser som läggs på FoTU mindre och mindre. Forskarna utgör inte mer än 0,42 % av arbetskraften medan den utgör 0,76 % i Förenta staterna och 0,73 % i Japan. Mellan 1984 och 1993 ansökte Europeiska unionen om färre och färre patent, det viktigaste medlet för att fä immaterialrättsligt skydd. Alla områden var berörda, med undantag av rymdteknik och utrustning inom transportsektorn, sektorer som har liten betydelse när det gäller antalet patentansökningar. Tillbakagången inom kemisektorn har visat sig bestå. Den största skillnaden har visat sig inom elektroniksektorn, där FoTU är intensiv och har ett betydande inflytande över innovationer mom resten av industrin genom att tekniken integreras i utrustningen. " 49 Europeiska rådet har, efter mötet i Florens, uppmanat medlemsstaterna att "öka sina ansträngningar för att åter få balans i budgeten, med beaktande av de allmänna, redan identifierade, principerna, bland annat möjligheten att minska utgifterna snarare än att öka inkomsterna, att genomföra en selektiv omfördelning av utgifterna sä att man kan främja immateriella investeringar i humankapital och i forskning och utveckling, innovation och den infrastruktur som är oundgänglig för att öka konkurrenskraften,. " SN/300/96 23 Il O Gemenskapen skall slutligen säkerställa att man effektivt kan umyttja en annan politik och andra instrument för detta ändamål, särskilt strukturfonder och internationella samarbetsinsatser. /. Nationella åtgärder och motsvarigheter t gemenskapen 3. 4 De nationella förhållandena varierar oerhört mycket ocn lösningarna måste anpassas till den situation som råder i de olika länderna. Icke desto mindre kan en del generella rekommendationer utformas som efter behov kan anpassas till olika system för nyskapande när de tillämpas. Dessa rekommendationer omfattar i) • en strategisk och framåtsyftande syn på forskning, ii) • förstärkning av den forskning som sker på företagen i absoluta och relativa termer, iii) • nybildning av teknikföretag, iv) • ett närmare forskningssamarbete mellan den offentliga sektorn, universitet och företag, v) • utveckling av små och medelstora företags förmåga art umyttja nya tekniker och kunskaper samt vi) • demonstration av effektiva angreppssätt för innovationsfrämjande. i) En strategisk och framåtsyftande syn på forskningen 3. 5. Europa borde skaffa sig en strategisk och framåtsyftande syn på forskningen och dess tillämpningar, med siktet i första hand inställt pä tillväxtmarknader (inklusive den för tjänster) och på lämpliga nationella nischer50. Initiativ av typen "nyckelteknologier", "delphi" eller "foresight" kan bidra till att rikta in de gemensamma ansträngningarna mot de för framtiden allra viktigaste områdena, disciplinerna eller teknikerna. Det intressanta här är den breda dialogen som de bidrar till genom att visa på olika tekniska valmöjligheter, inom nätverken för industri, forskning, myndigheter, utbildare, finansiärer osv. som de skapar, men också genom de överväganden av interdisciplinär och intersektoriell karaktär som de framkallar. Kommissionen agerar för att - förenkla erfarenhetsutbytet mellan medlemsländerna på detta område, - utnyttja resultaten från dessa program till att försöka dra slutsatser om vilka vägar som är lämpliga på gemenskapsnivå och - utöka insatserna för teknikbevakning på en europeisk nivå inom ramen för Europeiska observationsorganet för vetenskap och teknik (ESTO) som inrättats av Institutet för framtidsstudier inom teknik vid Gemensamma forskningscentret (GFC) och använda detta som en observationsknutpunkt inom medlemsstaterna. Kommissionen anmodar de medlemsstater som saknar erfarenhet i denna fråga att ta tillfället att studera om denna sorts framåtsyftande åtgärder kan vara lämpliga att vidta (och bidra finansiellt till där det är lämpligt inom ramen för strukturfonderna). För övrigt inrättar kommissionen en arbetsgrupp som skall utvärdera vilka typer av - och sätt att styra - forskningsprogram och tekniköverföring som passar behoven hos de företag som verkar inom servicesektorn. Arbetsgruppen skall basera sitt arbete på erfarenheter som vunnits från olika särskilda program som redan är direkt inriktade på tjänster (till exempel telematik. transport) och utbildningsprojekten Leonardo. ii) Förstärkning av den forskning som sker på foretagen 3. 6. Den del av BNI som motsvaras av forskning som utförs på företagen varierar starkt mellan länderna, vissa ligger redan på en högre nivå än våra konkurrenters. Andra har, i motsats till detta, mycket stora ansträngningar kvar att göra eftersom, totalt sett, det europeiska medelvärdet ligger 38 % under värdet för Förenta staterna och 55 % under det för Japan. Till de optimala lösningar som föreligger, och som visserligen redan är ganska spridda men som förefaller behöva förstärkas i vissa regioner, räknas följande: 50 Beträffande frågan om att skapa nya arbetstillfällen, har den utveckling som förutses på tjänstemarknaden, i ett globalt perspektiv, mer fördelaktiga framtidsutsikter än till exempel de för tillverkningsindustrin. Innovationsprocessen inom detta område skiljer sig ganska mycket från hur den fungerar på mer traditionella områden. 24 ^ - Samverkan mellan företagen i syfte att formulera forskningsprogram, hur de skall genomföras, och i förekommande fall, vid bedömning av förslagen. - En förstärkning av den kontraktsforskning som utförs av offentliga forskningscentra och av universiteten (en del av dessas finansiering bör komma från kontrakt med industrin som de erhållit i konkurrens). - En breddning av samforskningsprogrammen (av typen COST eller Eureka), där endast en begränsad insats från industrins sida behövs. Institutionella sätt att ge stöd eller ge passande skatteincitament. - Medlemsstaterna anmodas att fastlägga kvantifierade högt ställda mål som syftar till att öka den del av BNP som går till forskning, utveckling och innovation, bl. a. genom främjandet av den forskning som företagen gör (särskilt den forskning som finansierats av företagen eller den som finansieras av samhället, dock inom gränser som kan godtas enligt artikel 92 i Fördraget). iii) Nybildning av teknikföretag 3. 7. Det är nödvändigt att intensifiera de insatser som syftar till att stimulera nybildandet av teknikföretag med deltagande av forskare och ingenjörer, som verkar inom universiteten ("campus companies")5* eller i teknikbyarna eller kanske avknoppningar från de stora företagen. Medlemsstaterna anmodas att utöka sina insatser på detta område när det gäller de regler som styr det statliga stödet, genom att gynna indirekta insatser, och genom att ta vara på de existerande strukturer som har visat sig vara effektiva på området, till exempel Europeiska gemenskapens företags- och innovationscenter (EC-BIC). Kommissionen för sin del organiserar, redan 1997, inom ramen för Innovationsprogrammet, ett fördjupat utbyte mellan medlemsstaterna av tillvägagångssätt, genom att sammanföra aktörerna på området för en sådan återkoppling. Det gäller bestämmelser som underlättar denna avknoppning (i fråga om immateriell äganderätt, sociala rättigheter, finansieringslösningar m. rn. ) och nationella eller regionala främjandeåtgärder. Kommissionen kommer att stödja spridningen av kunskap om optimala lösningar genom pilotåtgärder, som till exempel tjänster för tekniköverföring från universiteten och berörda regionala institutioner (områdesföreningar, handelskammare,. ) riskkapitalföretag och teknikmäklare. iv) Ett närmare forskningssamarbete mellan den offentliga sektorn, universiteten och företagen 3. 8. På såväl nationell som regional nivå måste detta samarbete intensifieras och mer effektivt inriktas mot innovationsfrågorna, mot att skapa nya företag och mot en mer generell överföring och spridning av kunskaper. Detta kan innebära följande: - En allt närmare samverkan mellan forskning och utbildning, med utgångspunkt i behoven inom produktionssektorn. - Att ge universitetsanställda och forskare möjlighet att ägna en viss del av sin tid åt att utveckla ett företag. Följande bör därvid beaktas: - Att ge de rättsliga förutsättningarna för att offentliga forskningsinstitutioner, universitet och andra centra, skall kunna sluta exklusivavtal med industrin för utnyttjande av resultaten (vilket redan förekommer i åtskilliga länder), vissa deltar till och med i finansieringen. - Att införa parametrar för styrning och utvärdering genom att beakta dessa aspekter i Forsknings- och teknikorgan och utvecklingen hos dessa av hur man kan använda den intemationella utvärderingsmetoden "benchmarking". - Att stimulera en dialog mellan tillverkare och användare av tekniken (till exempel genom sektorvisa eller mellansektoriella forum, klubbar för teknikutbyte, m. rn. ) Kommissionen kommer att göra en analys av de nuvarande hindren och av vilka faktorer som gynnar ett sådant samarbete och kommer att brett redovisa resultaten för dem som är berörda och intresserade. 5 * Åtskilliga empiriska studier har visat på den ekonomiska inverkan, bland annat när det gäller spridning av nytänkande, av denna typ av företag (Storey, 1996), och värdet av offentligt stöd i starten (Mustar, 1995). 25 hl Kommissionen kommer att stödja insatser på nationell, regional eller fackområdesnivå som syftar till att förbättra styrningen av forsknings- och teknikcentra vad gäller innovationsfrågorna och kommer att arrangera, på en gränsöverskridande basis av sektorvisa eller mellansektoriella "teknikforum", som syftar till att få fram konkreta förslag till samarbetsinsatser genom att försäkra sig om att organisationen och styrningen av dem är professionell. Dessa forum syftar till att främja en dialog mellan industrin och forskningsvärlden och även industriledarna sinsemellan kring de teknik- och organisationsfrågor som är aktuella och som kräver lösningar på Europanivå genom olika ramprogram eller andra vägar. Dessa forum kommer att kunna utgöra en utbytesbank av praktikexempel för företagen och för olika åtgärdsområden. Om det via dessa vägar skulle vara möjligt att finna åtgärder som kan tjäna som pilotfall, kommer kommissionen att ställa nödvändiga medel till förfogande för att pröva sådana nyskapande ansatser. Kommissionen vill dessutom dra nytta av erfarenheterna från arbetsgrupperna, de s. k "Task Forces" vars uppgift är att verka mellan forskning och industri för att förbättra samarbetet mellan aktörerna och forskningsområdena och som medför bättre koncentration och ordning av insatserna. v) Utveckling av foretagens förmåga art utnyttja nya tekniker och kunskaper 3. 9. Detta mål skall förverkligas oavsett vilket ursprung de nya kunskaperna, metoderna och teknikerna har. På det nationella planet innebär det följande åtgärder: - Att öka effektiviteten och öppenheten i de nationella eller regionala villkoren för stöd till nyskapande. - Att utveckla yrken som förmedlare mellan forskning, teknik samt små och medelstora företag (förmedling av tjänster som "Business Links" i Förenade kungariket, grupper för kompletterande teknik som de franska "Centres de ressources technologiques français" med förmåga att lösa tekniska problem för i stort sett alla behov inom innovationsområdet för små och medelstora företag (organisation, utbildning, marknadsföring, finansiering. ). - Att skapa möjligheter som ger tillgång till andra länders kompetens, europeiska eller från hela världen, bl. a. i organisationskunnande och styrningsmetoder (till exempel "knowledge resource centers" som förordas i Ciampirapporten) och till samarbete mellan företagen (grupperingar, nätverk och värdekedjor). - Att ge stöd till rekrytering eller temporär anställning av forskare, ingenjörer eller tekniker i de små och medelstora företagen och även till företagsbesök (särskilt i andra länder) samt andra modeller för att demonstrera tekniker, metoder och processer som främjar innovation. Medlemsstaterna anmodas att utvidga området för nationella stödåtgärder till att också omfatta överföring av teknik med internationellt ursprung. Ansträngningarna att rationalisera insatser och stödformer till innovationer på regional- och medlemsstatsnivå skall fortsätta (se avsnitt Bl. iii) ovan), så att de kan uppnå en tillräckligt stor omfattning och blir effektiva och kan genomföras professionellt. Kommissionen fortsätter för sin del att stödja sådana åtgärder inom ramen för strukturfonderna och Innovationsprogrammet (regional innovationsstrategi och uppföljning av vilken regional infrastruktur för stöd som finns för tekniköverföring och innovationsfrämjande). För övrigt intensifierar kommissionen de åtgärder som syftar till att fa en bättre koppling mellan nationella och regionala innovationsfrämjande stödsystem. Kommissionen bidrar till att tillsammans med berörda aktörer fastställa vilka kompetenser som erfordras och vilka medel som är nödvändiga för att få ett mer professionellt genomförande och eventuellt kunna utfärda intyg om de nya yrkeskategorier som fordras i detta sammanhang. Slutligen föreslår kommissionen, i det femte ramprogrammet, ytterligare ett antal samlade insatser som syftar till att främja och förenkla överföring, utnyttjande och absorption av tekniken vare sig den utvecklats inom unionen eller ej. Den föreslår också en väsentlig utökning av insatserna från strukturfonderna för stöd till irmovationsfrämjande (se avsnitt C3 i)). För att dessa åtgärder skall lyckas krävs en noggrann och systematisk samordning. Dessa insatser kommer bland annat omfatta följande: 26 M - Stöd till tekniköverföring till företag eller sektorer i regioner som är mindre utvecklade, särskilt inom ramen för strukturfonderna. - Stöd till att använda ny teknik för första gången under förutsättning att en framtida spridning sker av de erfarenheter som användaren får (i likhet med Fuse- och Esprit-initiativen) och även insatser för tekniköverföring som ger nya innovationsföretag tillgång till den europeiska eller internationella marknaden. vi) Demonstration av effektiva ansatser som främjar innovationsklimatet 3. 10. Kommissionen föreslår, i samarbete med den europeisKa industrin, en ny typ av transnationeila demonstrationsprojekt, många av dem i unionens forskningsprogram, som skall visa på effektiva innovationsgrepp, som tar hänsyn till såväl tekniska, organisatoriska som sociala aspekter. Dessa mellanstatliga projekt erbjuder en ram för innovationsexperiment "ute i verkligheten" och visar hur liknande innovationer behandlas i kulturella och olika nationella sammanhang, vilket ger större möjligheter att undanröja hinder när innovationerna sedan skall ges spridning. Projekten ger följande möjligheter: • Att experimentera med nya metoder, samarbetsformer och tjänster (till exempel immateriell äganderätt, projektledning, finansiering av innovationerna). • Att visa hur man kan optimera de sociala fördelarna i en teknisk innovation, särskilt vad gäller sysselsättning och förbättring av arbetsförhållandena, men också för att anta gemensamma standarder. • Att utveckla optimala metoder när det gäller att deltaga i styrningen så att industrins innovationsförmåga kan förbättras och påskyndas. • Att stimulera deltagande i olika partssammansatta grupper52 som kan agera som katalysatorer och förstärkare i innovationsprocessen. • Att uppmuntra spridning av resultaten från pilotprojekten mellan sektorerna. Kommissionen rekommenderar att man, i industriella forskningsprojekt, tar hänsyn till de socio- ekonomiska dimensionerna och anstränger sig för att främja en integration mellan program på detta område, genom att för ändamålet använda specialister inom områdena ekonomisk och social vetenskap. Kommissionen kommer att ta lämpliga initiativ inom femte ramprogrammet för att stödja forsknings- och utvecklingsåtgärder som kan ge resultat på kort till medellång sikt, vilket säkerställer en varaktighet i produktionssystemen i fråga om miljön, och förenklar den sociala acceptansen av nya tekniker, bland annat i informationssamhället (till exempel i projekt som visar vad ny teknik förmår när det gäller att förstärka grundläggande rättigheter, som till exempel respekten för privatlivet genom att använda "privacy enhancing technologies"). 2. Integrera ramprogrammet dimensionerna "innovation" och "små och medelstora företag" i 3. 11. Detta innebär att en "re-engineering" av hela ramprogrammet behöver göras. Ansatsen, villkoren för genomförandet och organisationen för styrning måste anpassas som en följd av detta. i) En samlad ansats 3. 12. För det första bör ansatsen för ramprogrammet för forskning och utveckling göras samlad. Debatten kring grönboken har bekräftat53 att forskningen och tekniken i allmänhet endast är en faktor i innovationsprocessen, visserligen en viktig sådan men otillräcklig ensam. Aspekter på organisation, styrning, marknader, finansiärer, juridik och skydd behöver beaktas mer systematiskt. Detta får åtskilliga effekter: 52 Grönboken "Att leva och arbeta i informationssamhället" visar betydelsen av att samhället i sin helhet och löntagarna i företagen kan acceptera förändringar. Det senare berörs mer djupgående i grönboken om arbetsorganisation vilken är under utarbetande. KOM(96) 389 slutlig av den 24. 7. 1996. 53 Gemenskapsenkäten om innovation visade att förmågan att minska de tekniska svårigheterna var det minsta av problemen i samband innovation enligt vaa företagen uppgav. 27 U) • • • Faktorerna skall tas med redan när riktlinjerna dras upp för de mest industribetonade programmen och projekten (inklusive aspekter på immatenaträttsligt skydd, problemen med standarder och med framtida åtgärder för att samordna dessa, frågan om tillgång till privat finansiering, analyser av den framtida marknaden, formgivning m. m. ) En närmare koppling mellan FoTU och annan ooiitik (utbildning, inre marknaden, strukturfonder m. m. ) skall eftersträvas, så att de generella förutsättningarna för exploatering och snabb spridning av resultaten kan samordnas. De särskilda arbetsgrupperna, s. k. Task Forces, utgör ett samordningsinstrument för att ge riktlinjer och kunna följa genomförandet av de åtgärder som i första hand är inriktade mot sociala och industriella mål. som tillåter läsbarhet, selektivitet och en koncentration av insatserna. Dessa arbetsgruppers arbetssätt skall förfinas i den meningen att de bland annat skall ge en större öppenhet när det gäller att välja teman och medföra ett så brett deltagande som möjligt från små och medelstora företag i alla regioner. • Samordningen av politiken på nationell och gemenskapsnivå måste bli effektivare. ii) Villkor anpassade för genomförandet 3. 13. För det andra skall villkoren för genomförande av programmen och projekten anpassas. Det gäller särskilt följande: • • • • • • • Fastställande av de samlade tekniska mälen och innehållet i arbetsprogrammen för de särskilda programmen, med beaktande av de huvudfaktorer som påverkar innovationsprocessen på deras respektive aktivitetsområden. Ändring, kanske rent av en striktare tillämpning, av utvärderingskriterierna för projektförslag med avsikten att bättre kunna beakta dels förslagens karaktär av nyskapande, dels kvaliteten på de kommersialiseringsplaner som huvudintressenterna i form av konsortium har (och hur de eventuellt överensstämmer med de berörda företagens eller forskningscentras affärsplaner), dels möjligheten att tillämpa nödvändiga faktorer för att ge tillgång till en mellanstatlig nivå (skaleffekter, små och medelstora företag får tillgång till europeiska marknaden m. m. ), dels vilka fördelar man kan vänta sig med avseende på andra handlingsprogram i gemenskapen (om sysselsättning, sammanhållning, miljö m. m. ). Främjande av förberedelser för utveckling och spridning av resultaten under forskningsfasen genom att kontraktsparterna ställer ny utrustning, metoder eller optimala metoder till förfogande och har stödfunktioner vad gäller metoder för att styra innovations- och teknikprocessen, immaterialrätten, tillgång till privat finansiering m. m. Som framgår ovan skall en snävare koppling etableras mellan gemenskapens innovations- och forskningsprojekt å ena sidan och riskkapitalkällor lämpliga för att säkerställa en finansiering för projekten när de kommer ut på marknaden å andra sidan, bl. a. genom samarbete med Europeiska investeringsfonden. Ändring av villkor för styrning och uppföljning av kontrakten, så att de inriktas på resultat ("deliverables") och/eller fullföljer mätbara mål ("milestones") tydligt identifierade av var och en av huvuddelägarna i konsortierna. En "Project Life Cycle Management for RTD" skall tas fram, provas och användas. Detta tillvägagångssätt syftar till att fä enhetliga kriterier och metoder inom hela ramprogrammet. Tekniker för totalkvalitetsstyrning kan komma att tillämpas här. Forskning med inriktning mot att skapa maximal användarvänlighet för små och medelstora företag innebär kortare tider för procedurerna, inrättande av en enda kontaktpunkt och ett permanent förfarande vid offentlig anbudsinfordan med ett system där anbud lämnas in i två steg. Anpassning av kontrakten i avsikt att införa större flexibilitet när konsortier bildas och att tillåta en anpassning under pågående projekt (till exempel genom att små och medelstora företag eller något tekniköverföringsorgan kan ansluta sig i ett senare skede för att nyttja eller överföra resultaten), eller skydda den immateriella äganderätten ännu bättre för kontraktsparterna vid arbete med utveckling eller demonstration. Utökning av åtgärder (metoder och medel) i de särskilda programmen för att främja ett nyttjande av resultaten från projekten och en spridning av dessa genom bland annat 28 ^S » demonstrationsprogram, kunskaper och tekniker av allmän karaktär som programmen har gett, så att ett ökande antal företag skall kunna dra nytta av resultaten av gemenskapens FoTU. Effektivt utnyttjande av resultaten från forskningsprojekten, som beror till en viktig del på de åtgärder som intressenterna själva kommer att vidta, ända från den egentliga forskningsfasen för att förbereda detta utnyttjande till vidareutvecklingen inom ramen för konsortiet som, om det inte skulle gå, överför det till andra delägare (kompletterande studier som tillkommer vid införandet av teknikerna, utbildningsåtgärder för ny teknik, dokumentering från projektets början, förberedande för licenser, identifiering av delägare m. m. ). Stora resurser måste ställas till förfogande för dessa åtgärder för att de skall bli verkningsfulla. Forskningsprojektet måste också ingå i en innovationsstrategi. Man bör ta hänsyn till detta i urvalskriterierna liksom under hela genomförandet av projektet, fram till utvärderingen av resultaten. iii) En samordnad styrning 3. 14. Insikten om att de stora företagen spelar en stor roll i innovationssammanhang, särskilt genom sin samverkan med mindre företag gör att små och medelstora företag får tillgång till det samlade forskningsinsatserna och dess resultat och att tekniköverföringen kan utvecklas. Detta kräver en mycket nära samordning av de olika åtgärderna i avsikt att uppnå följande: - En ökad global sammanhållning, ett optimalt utnyttjande av synergiema mellan de olika åtgärderna och en ökad synlighet av åtgärder till förmån för både nyskapandet och de små och medelstora företagen. - Ett brett utbud av tjänster som är anpassat i synnerhet till behoven hos olika kategorier små och medelstora företag (inklusive immaterialrätt, styrmetoder för innovationsprocessen och tillgång till riskkapital). - En ökad enhetlighet när det gäller genomförande av åtgärder som främjar nyskapande såväl som åtgärder som är inriktade på små och medelstora företag genom att skapa förutsättningar för att överbrygga projektets olika faser (forskning, demonstration, överföring, nyttjande). - En bättre samordning av de andra handlingsprogrammen (regional nivå, utbildning m. m. ) Om nyskapandet skall kunna främjas och om små och medelstora företag mer effektivt skall kunna delta beror i stor utsträckning på tillgänglighet, förstärkning och rationalisering av de redan existerande nätverk som skapats av lokala organisationer och som täcker hela territoriet och disponerar kompetenser för att kunna ge råd och hjälp till de olika berörda aktörerna, och särskilt de små och medelstora företagen när det gäller innovation liksom även vid förberedelser av projekt och letandet efter partner (se avsnitt Bl. iii) och Cl. v)). Förslaget om ett program "Förnyelse och delaktighet av de små och medelstora företagen" borde bidra till att utöka och på ett effektivt sätt samordna innovationsinsatsema och teknikspridningen, och att främja ett ökat deltagande av små och medelstora företag i forskningen. 3. 15. För övrigt, de positiva erfarenheterna från "Task Forces" mellan forskning och industri kommer att utnyttjas inom femte ramprogrammet för forskning. Debatten kring grönboken om innovation och erfarenheter som erhölls med "Task Forces" inom fjärde ramprogrammet visade på nyttan av att tillämpa metoder som gör det möjligt att - bättre kartlägga, tillsammans med användare, forskare och industriföreträdare, vilka tekniska svårigheter med ekonomisk och social prioritet i Europa som kan finna sin lösning här, samt - bättre ta i anspråk experter och privata eller offentliga resurser, från gemenskapen eller nationellt, för att lyckas genomföra projekt med en mycket stor omfattning, vilka så skulle uppnå resultat snabbare från forskningsansträngningarna genom att undvika dubbelarbete och därmed öka synligheten och föredömligheten hos gemenskapsforskningen. 29 Intr Det är följaktligen lämpligt att på gemenskapsnivå - förbättra den stimulans som dessa "Task Force"-gruppers arbete kan ge genom att i större utsträckning beakta femte ramprogrammet, och innovation som ett urvalskriterium för projekt inom - förbättra effektiviteten i procedurerna, genom att planera för att infordra anbud samtidigt eller kombinerat för flera av de olika prioriterade forskningsprogrammen. 3. Involvera andra gemenskapsinstrument i) Förstärka strukturfondernas inriktning mot innovation 3. 16. Regionemas förmåga till nyskapande är inte enhetlig. Statistik visar att teknikklyftan mellan de utvecklade regionerna och de mindre utvecklade regionerna i unionen är dubbelt så stor som "sammanhållningsklyftan". Dessutom bidrar ett antal faktorer till att öka denna klyfta. Regionen blir därvid en särskilt lämplig nivå att göra de insatser på, som syftar till att främja och förstärka innovationssträvandena i Europa. Det är för övrigt också på regional nivå som man bättre kan påverka bindningarna mellan sammanhållning och forskning och nyskapande. Tre synpunkter stödjer denna syn: • • • En innovationspolitik bör bygga pä en djup kunskap om företagens behov inklusive små och medelstora företag, inom ett givet ekonomiskt system. Det finns inga normativa modeller som kan generaliseras och den typen av politik bör vara förankrad i den regionala verkligheten. Regionerna måste finna sin egen väg till nyskapande. Det är på regional nivå som det nödvändiga samarbetet mellan nyckelaktörerna för innovationsfrämjande är bäst. De olika regionala och lokala myndigheterna är bäst placerade för att organisera, på sin nivå, den regionala innovations förmågan. utgör grunden innovativa "miljön" som den för Med ovanstående synpunkter i beaktande har kommissionen, vid sidan om de åtgärder som skall gynna innovationer i hela Europeiska unionen, också vidtagit åtgärder för att förstärka nyskapandets betydelse inom strukturfonderna. Utöver åtgärder enligt artikel 10 i ERUF, ger de flesta av kommissionens initiativ, som SMF-, Adapt- och Leader II - initiativen, nyskapandet en mycket stark ställning. Dessutom är innovationsfrämjande åtgärder prioriterade i de nya direktiven som berör mål 2, där det är angett att "innovation är grundläggande för att konkurrenskraften och sysselsättningen skall kunna bibehållas". På samma sätt anser kommissionen att innovation är en viktig faktor när man skall ge prioritet för sysselsättning vid användningen av strukturfonderna. Kommissionen anser därför att det är önskvärt att medlemsstaterna och de berörda regionema investerar mer i åtgärder som har samband med nyskapande, inom ramen för existerande möjligheter under den aktuella programplaneringsperioden liksom även i nästa generation av strukturfonder. 54 Kommissionen drar för sin del lärdom av innovationsprojekten med regional strategi som samtidigt stöds inom ramen för artikel 10 i ERUF och Innovationsprogrammet. I regioner som omfattas av mål 1 och 2 rekommenderar kommissionen medlemsstaterna och berörda regionala och lokala myndigheter att helt beakta nödvändigheten av att göra insatser för nyskapandet, bland annat forskning, utveckling och tekniköverföring samt utbildning av arbetstagarna för att 34 Förtroendepakten om sysselsättningen prioriterar inom strukturpolitiken utvecklingen för små och medelstora företag: "En särskild insats bör göras till förmån för små och medelstora företag och enmansföretag. Det gäller att sprida kunskapen om nyskapande åtgärder som visat sig verkningsfulla, särskilt sådana som berör finansiering, till exempel tillgång till riskkapital. Utvecklingen av små och medelstora företag får också stöd av åtgärderna till förmån för forskning och tekniska uppfinningar, som till exempel hänsynen till miljöaspekten, särskilt genom tillgång till nya marknader med koppling till miljövänliga produkter. ". (Insatser för sysselsättningen i Europa. En förtroendepakt. (CSE(96) 1 slutlig 5. 6. 1996, s. 24. ) 30 ^ motsvara den prioritering som ges sysselsättningen, i landbygdsområdena, särskilt i områden för mål 5b. bevakar kommissionen, inom ramen för sysseisättningsstrategierna, att man får största möjliga spridning av kunskap om optimala identifierade och bedömda av Europeiska observationsorganet för innovation och utveckling av landsbygden inom Leader II. Inom ramen för mål 4 och gemenskapsinitiativet Adapt måste ansträngningarna koncentreras på insatser för förnyelse, bland annat inom områden för antagna behov och förbättring av utbildningssystemen, liksom för att hjälpa de små och medelstora företagen att hantera sina humanresurser. lösningar ii) Dra fördel av den internationella dimensionen av innovation 3. 17. Åtgärder som gynnar nyskapandet måste ses i ett sammanhang av globalisering av tekniker och marknader. Informationsflödet, kunskap och kapital accelererar och blir allt större på ett globalt plan. För att integrera denna dimension krävs åtskilliga kompletterande insatser. Dessa är • • • • • en närmare samverkan mellan ramprogrammet och samarbetsformerna COST och Eureka, ett stöd för internationellt industrisamarbete och för främjande av samarbete mellan olika företag genom bilaterala avtal som tillåter att de europeiska företagen, däribland små och medelstora företag, får större tillgång till teknik, kunskap och kompetens på global nivå och kan öka sin kunskap och förstärka sin närvaro på de framtida marknaderna, en intensifiering av det internationella samarbetet inom FoTU med tredje land. Denna bör ligga i linje med unionens politiska mål (till exempel inom energi och miljöskydd eller med skapandet av informationssamhället) och följa principen om ömsesidigt samarbete och där så är lämpligt, på grundval av bilaterala avtal. Det syftar till att främja, med ömsesidighet, ett ökat direkt deltagande av de organ i tredje land i gemenskapens FoTU-projekt. Särskild uppmärksamhet skall visas de länder i Central- och Östeuropa vars integration i unionen planeras. Ett annat mål är att göra den europeiska forskningsmiljön mer attraktiv för forskare från länder med vilka unionen har internationella samarbetsinsatser ges riktlinjer på länder eller regioner som Medelhavsområdet, Oberoende staters samvälde (OSS) och utvecklingsländerna, till stöd för externa handlingsprogram för nyskapande och för industripolitiken i unionen, skall teman och för intressegemenskap. Slutligen särskilda vetenskapliga ett mer omfattande stöd från de organ « de berörda länderna att finna ännu bättre samverkanseffekter mellan gemenskapens olika forskningsprojekt, med hjälp av de möjligheter som erbjuds via sådana instrument som Tacis, Phare55, Meda m. m. och en särskild uppmärksamhet i de internationella förhandlingarna på frågan om europeisk innovation och dess resultat (till exempel immaterialrätten och kampen mot olaga efterbildningar). iii) Koncentrera handlingsplanen till vissa prioriterade tekniska sektorer/områden 3. 18. Vissa förslag i denna handlingsplan kan komma att visa sig vara mer eller mindre lämpliga i en viss sektor eller för en viss teknik och ändringar kan blir därför nödvändiga. Kommissionen försäkrar också att, inom ramen för sina möjligheter, se till att kunskapsutbytet över sektorgränserna blir effektivt genom att inrätta länkar mellan olika sektorer och olika tekniker. Vidare kommer ansträngningar att göras för att bättre anpassa de frågor som oroar industrin när de politiska riktlinjerna dras upp. Bland de områden där en sådan koncentration kan bli aktuell finns miljön och tjänstesektorn, ett bättre tillvaratagande av rymdteknik och teknik med dubbla funktioner, utvecklingen av landsbygden, konsumtion och audiovisuella produkter. Följande exempel kan ges: 55 För de länder som inte ansökt om anslutning till gemenskapen. 31 U a) Innovation är en viktig faktor för utvecklingen av landsbygdsekonomierna. Tyngdpunkten måste då läggas på främjandet och spridningen av innovationer på de olika områdena för landsbygdens utveckling och då särskilt genom • användning av nya landsbygdsområden, tekniker inom små ocn medelstora företag/industrier (SMF/SMI) i • förbättring av möjligheterna för dem som brukar landsbygdsområdena, eller dess kringområden. att få tillgång till moderna medel för kommunikation ocn information och » en utveckling av de tjänster som erbjuds jordbruksproducenterna och SMF/SMI i landsbygdsområdena (studier, hjälp till styrning, prognosticering, riskvärdering. ). b) Synpunkter kopplade till efterfrågan är grundläggande för innovationsfrågan. Detta gäller särskilt anpassning av de nya produkterna eller tjänsterna till behoven, inte bara företagens behov utan också slutkonsumentens. Särskilt bör innovationssträvandena motsvara sådana behov som inte nödvändigtvis står i motsats endast till marknadskrafterna (frågor om social och geografisk sammanhållning, tjänster som är generella och av allmänt intresse, forskning kring produkter och tjänster som är "användarvänliga", med beaktande av de problem som sammanhänger med analfabetism och social utslagning m. m. ). Dessutom är det nödvändigt att. när man berör efterfrågan, beakta frågan om en varaktig konsumtion. Detta gränsar också till frågor som hör samman med konsumentskydd vad gäller produktkvalitet och rättsliga förutsättningar. Den senare punkten är särskilt betydelsefull för produkter eller tjänster i samband med informationstekniken (Internet, laddningsbara värdekort, cyberpengar). Inom dessa i vardande såväl när det gäller skyddet av den senare sektorer befinner sig lagstiftningen grundläggande rättsordningen som skyddet för användaren. Den multidisciplinära återspeglingen på dessa teman behöver fördjupas, för att man skall kunna identifiera vilka åtgärder som kan bli nödvändiga. c) Den audiovisuella tekniken är ett prioriterat område som har genomgått en accelererad utveckling under påverkan av nya tekniker. Kommissionen uppmuntrar samverkansformer mellan dataindustrin och olika kulturbärare (radiostationer, museer och nyskapare). Med det målet i sikte kommer breda rådslag kring konsekvenserna av den nya tekniken för audiovisuella marknaden i Europa att hållas och pilotprojekt för demonstration genomföras. d) Miljösektom (till exempel vattenreningsanläggningar, avfallshantering, reducering av buller och utsläpp i atmosfären) är en sektor med starkt ökande ekonomisk betydelse, såväl för industritillverkning som tjänster. På dessa sektorer nar tillväxten varit betydligt större än inom resten av ekonomin. Sysselsättningen har ökat med 3 % per är, vilket är nästan två gånger snabbare än inom andra sektorer. För närvarande domineras miljösektom av tekniker (och tjänster) för behandling av föroreningar ("vid utsläppet"). Emellertid går tendenserna för framtiden mot utveckling av ren teknik som integreras, områden där innovation är grundläggande och oundgänglig nar man skall påskynda introduktionen av dessa tekniker på marknaden och börja tillämpa dem. 32 VJ -3- BÄTTRE KOPPLING MELLAN FORSKNING OCH INNOVATION 3. 1. NYA ÅTGÄRDER 1- Nationella åtgärder och motsvarigheter i gemenskapen i) Förstärkning av den forskning som bedrivs i företagen Medlemsstaterna • Fastställa kvantifierade mål och anpassade riktlinjer. ii) Nybildning av teknikföretag Kommissionen • Arrangera ett mer djupgående informationsutbyte mellan medlemsstaterna och aktörerna på området kring de rättsliga och skattemässiga villkoren samt marknadsföringsåtgärderna (1997). • Göra pilotinsatser för att sprida optimala lösningar genom att samverka med universitet, riskkapitalbolag, regionala industrier och institutioner (1998). iii) Ett närmare forskningssamarbete mellan den offentliga sektorn, universiteten och företagen Medlemsstaterna • Skapa en rättslig ram som gynnar åtgärder för vidareutveckling som vidtas av forskningsorgan inklusive nybildade företag. iv) Utveckling av små och medelstora företags förmåga att utnyttja nya tekniker och kunskaper Medlemsstaterna Stödja tekniköverföring över gränserna. Kommissionen och medlemsstaterna • Skapa bättre ledning på gemenskapsnivå av nationella och regionala system för innovation. v) Demonstration av effektiva angreppssätt för att främja innovation Kommissionen - Införa en ny typ av demonstrationsprojekt som anpassar tekniska, organisatoriska och sociala aspekter till nyskapandet (Femte ramprogrammet). 2- Integrera dimensionen Innovation med små och medelstora företag i ramprogrammen för forskning Kommissionen • Anpassa villkoren för nyttjande av ramprogrammet (kriterier och snabbhet vid val av projekt, utöka demonstrationsinsatserna, anpassa de rättsliga villkoren i kontrakten) (Fjärde och femte ramprogrammen). • Utveckla rådgivnings- och samordningsuppgiften för "Task Force"-gruppen för forskning i industrin (Femte ramprogrammet) • Utveckla ett program "Innovation där de små och medelstora företagen deltar" som säkerställer inom ramprogrammet, att de små och medelstora företagen deltar i större utsträckning och att en samlad ansats för innovationsmålet görs med hänsyn till den rättsliga och finansiella behandlingen av projekten (Femte ramprogrammet). 3- Involvera andra gemenskapsinstrument Kommissionen och medlemsstaterna • Koncentrera handlingsplanen till vissa prioriterade tekniksektorer/områden. 33 O -3- BÄTTRE KOPPLING MELLAN FORSKNING OCH INNOVATION 3,2. PAGAENDE ÅTGÄRDER FÖR BÄTTRE KNNOVATIONSKLIMAT i EUROPA i) Strategisk syn på FoTU Medlemsstaterna • Föranstalta om samråd angående framtida tekniker (Foresight). Kommissionen • Förenkla erfarenhetsutbytet och vidareutveckla resultaten på gemenskapsnivå. • Stimulera teknikbevakningen (nätverk mellan olika nationella organ kring Europeiska observationsorganet för vetenskap och teknik (ESTO)). ii) Nybildning av teknikföretag Medlemsstaterna • Förstärka dessas insatser som gynnar "campus companies" och avknoppningar. iii) Intensifierat forskningssamarbete mellan den offentliga sektorn, universiteten och företagen Medlemsstaterna • Fortsätta och förstärka insatserna på detta område. Kommissionen Analysera vilka hindren är och sprida kunskap om optimala lösningar. • Stödja nationella ansträngningar för att förbättra styrningen av forsknings- och teknikorganen och deras "benchmarking" på det internationella planet. Inrätta forum för utbyte av teknik inom och över sektorsgränsema. • iv) Utveckling av små och medelstora företags förmåga att utnyttja nya tekniker och kunskaper Medlemsstaterna • Förbättra effektiviteten och öppenheten i stödstrukturerna. Kommissionen Bidra till att det sker en vidareutveckling i de yrken som kan främja innovationsprocessen. • Utveckla åtgärder till förstagångsanvändaren, tillgång till tekniker som inte utvecklats inom unionen, internationalisering av de nybildade teknikföretagen, regionala projekt). till att absorbera och använda tekniken syftar (stöd som v) Demonstration av effektiva angreppssätt för att främja innovation Medlemsstaterna och kommissionen • Umyttja specialister i humanvetenskap bättre i teknikprojekt. 2- Integrera innovationsdimensionen och små och medelstora företag i ramprogrammen • (Se Nya åtgärder) 3=inyitb!ir8 andra gemenskapsinstriimem Kommissionen och medlemsstaterna • Förstärka strukturfondemas inriktning på att främja innovation. • Dra fördel av den internationella dimensionen av innovationsprocessen. 34 SLUTSATSER Kommissionen föreslår, på de tre behandlade områdena, åtgärder som under debatten har kommit att framstå som de mest angelägna, verkningsfulla eller brådskande. På gemenskapsplanet kan åtgärderna finansieras utan extra budgetanslag, inom ramen för redan anslagna medel. Men det största arbetet måste göras på lokal, regional eller nationell nivå. Uppgiften att verka för innovation faller i första hand på medlemsstaterna och aktörerna på fältet, särskilt företagen. Stora skillnader mellan situationen i olika medlemsstater gör att en mera djupgående analys är påkallad. Kommissionen föreslår en grundligare beredning i nära samarbete med medlemsstaterna för att lägga fast en gemensam referensram och därmed hjälpa dem att identifiera prioriterade åtgärder och att finna möjligheter till samarbete. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att inom landet säkerställa fungerande samordning mellan insatser på olika poiitikområden. På samma sätt bör man sträva efter optimalt utbyte av samarbetet med andra medlemsstater i unionen. Kommissionen kommer att fastställa en detaljerad tidplan för de föreslagna åtgärderna och göra en noggrann beräkning av vad det kommer att kosta att genomföra dem. Med detta som underlag kommer kommissionen sedan att lägga fram förslag pä lagar och bestämmelser till rådet, parlamentet. Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Kommissionen kommer regelbundet att förelägga Europeiska rådet rapporter om hur handlingsplanen genomförs. Eventuellt kommer rapporterna också att innehålla förslag till ändringar eller kompletteringar som kan bli nödvändiga beroende på utvecklingen eller på det särskilda sammanhang i vilket handlingsplanen tillämpas. En ansamling av kraft och vilja måste till för att genomföra handlingsplanen och bygga ett Europa med större förmåga att skapa nytt, konkurrera och generera sysselsättning. ************************* 35 HANDLINGSPLAN FÖR INNOVATION I EUROPA 1. Reaktioner på samrådet om grönboken 2. Innovationspolitikens utveckling inom de europeiska medlemsstaterna på senare tid 3„ Statistiska tabeller BILAGA 2. 1 Reaktioner på samrådet A. Sammanställning av kommentarerna från aktörerna på faltet B. Myndigheternas reaktioner C. Institutionernas reaktioner ^ 2. 1-A- Sammanställning av kommentarerna från aktörerna på fallet <;s" Inledning Samrådet om Grönboken om innovation har gett upphov till en debatt utan motstycke om innovation i de femton länderna i Europeiska unionen samt i Norge och på Island. över 40 000 exemplar av grönboken har distribuerats. Den har analyserats, diskuterats och kommenterats av forskare, chefer för både stora koncerner och för små och medelstora företag, offentliga myndigheter, fackföreningar, fackliga sammanslutningar och gemenskapsinstitutionerna. Det anordnades konferenser i sjutton länder som samlade nära S000 deltagare. Många konkreta förslag har skickats till kommissionen. Förutom de nationella mötena, vars rapporter vittnar om bredden på reaktionerna och de förväntningar som väckts av detta initiativ, har kommissionen mottagit mer än 300 bidrag direkt1. Många av bidragen vittnar genom sin bredd och kvaliteten på analysen om det intresse grönboken har väckt. En första analys av rapporterna från konferenserna och de mest representativa och konkreta bidragen (särskilt från de främsta fackliga sammanslutningarna och fackföreningarna, nationella och europeiska sammanslutningar, stora företag och finansiella institut) genomförs i denna del. Dessa bidrag behandlar framför allt de teman och de olika åtgärder som föreslogs i grönboken, särskilt att bättre inrikta forskningen mot innovation, att förbättra fmansieringsvillkoren för innovation, skyddet av immateriell egendom och stödet till de små och medelstora företagen. I vissa bidrag diskuteras dessutom teman som inte behandlades i någon större utsträckning i grönboken, t. ex. organisatorisk innovation, innovationsverksamhet inom servicesektorn, de stora företagens roll osv. Detta dokument är en första, icke uttömmande sammanställning av dessa bidrag och de har delats upp efter grönbokens huvudteman. Sammanfattningen omfattar inte bidragen från gemenskapsinstitutionerna och inte heller medlemsstaternas officiella bidrag, vilka beskrivs i del 2 och 3 i denna bilaga. Förteckningen över individuella bidrag med reaktioner på grönboken bifogas. 4 Sammanfattning !. Bland de teman som föreslogs i grönboken har vissa av de stora ämnena tagits upp oftare än andra i bidragen. Det handlar framför allt om att bättre inrikta forskning och utveckling mot innovation, finansiering av innovationer, industriellt rättsskydd och stöd till små och medelstora företag. samordnas bättre och Vad beträffar en förbättrad inriktning av forskning; mot innovation är den allmänna åsikten att man måste förbättra kontakterna mellan forskningsvärlden ocn industrin genom att underlätta dialogen mellan dem och öka forskarnas förståelse för affärsvärldens problem. Teknikbevakning anses vara betydelsefull och de nationella initiativen bör inrätta en ny gemenskapsinstitution. Beträffande de offentliga satsningarna pä forskningen skiljde sig åsikterna åt mellan anhängarna av att endast forskning vars resultat ännu inte är färdiga för marknaden finansieras och de som föresoråkar att hela forskningsprocessen (fram till fasen ror industriell produktion) bör finansieras. Allmänt sett anser de stora länderna att arbetsgrupperna (de s. k. task forces) är intressanta, men det finns dock en önskan om att deras verksamhet bör vara mer öppen för insyn och att företagsledarna kan delta mer aktivt när gruppernas verksamhet fastställs. Det råder slutligen total enighet om att forskningsprogrammen bör välja projekt snabbare och att förfarandena bör förenklas, i dagsläget verkar de vara dåligt anpassade till nästan alla små och medelstora företag. informationsutbytet snarare än att förbättras, För de mänskliga resurserna gäller att en större rörlighet rekommenderas, framför allt mellan universiteten och industrin. Kvalifikationer bör erkännas på europeisk nivå och frågor som rör innovation bör få större utrymme i utbildningsprogrammen i skolorna och på universiteten. En förbättring av fmansieringsvillkoren för innovationer var ämnet för ett stort antal kommentarer. Ï dessa fokuserade man sig särskilt på behovet av en finansiell marknad för innovationsföretag på europeisk nivå. att det upprättas band mellan teknik och finansiering, att det införs garantisystem och att skattesystemen utnyttjas för att gynna innovation. Beträffande de rättsliga förhållandena har kommentarerna oftast behandlat industriellt rättsskydd, vilket anses vara ett kostsamt verktyg, som det är svårt att få tillgång till och som företagen inte känner till. Man kommenterade också att det är nödvändigt att ha en bolagsstadga som är anpassad till den inre marknaden och som de små och medelstora företagen har råd med. Slutligen, ett stort antal förslag rör det direkta stödet till små och medelstora företag och den nationella eller regionala stödsstrukturen för dessa företag. Förslagen ar ofta specifika för de olika medlemsstaterna, och det är därför svårt att fastställa en gemensam nämnare. Men det går trots allt att urskilja vissa återkommande drag som t. ex. behovet att underlätta deras deltagande i forskningsprogrammen (i de nationella och i gemenskapens program), att rationalisera och förenkla utbudet av tjänster, särskilt offentliga, samt att inte bara betrakta de små och medelstora företagen isolerat, utan se dem i förhållande till de stora företagen, kunderna och leverantörerna. 2. Vissa kommentarer tar dessutom upp ämnen som grönboken inte har behandlat alls eller bara i liten utsträckning. Det handlar framför allt om innovation inom tjänstesektorn (trots att den är den största arbetsgivaren i Europa) och inom den offentliga sektorn (av samma anledning). "Innovation inom dessa sektorer ar ett område som i stort sett har förbisetts. Innovation inom tjänstesektorn spelar en betydelsefull roll för att ge upphov till förändringar i tillverkningsindustrin" (Oslo). Vissa kritiker konstaterar att grönboken lägger för stor tonvikt vid innovationernas tekniska aspekter och bortser ifrån de sociala och miljömässiga faktorerna. Vissa bedömer att i synnerhet främjandet av företagens organisatoriska kompetens har förbisetts. "DGB beklagar att grönboken är alltför inriktad mot att främja tekniken och att den mte i större grad beaktar direkta åtgärder för att främja företagens organisatoriska kompetens, som är avgörande för att ta till sig forskning och teknisk utveckling. " På samma sätt beklagar fackförbunden (särskilt de ryska) att det i de föreslagna åtgärderna saknas hänvisningar till de anställdas motivation och deltagande. UEAPME påpekar dessutom att "det är viktigt att komma ihåg att innovation inte bara omfattar utvecklingen av nya produkter, den är även organisatorisk och strukturell". Det anses också att begreppet vidareutvecklade (inkrementella) innovationer mte har behandlats tillfredsställande i förhållande till radikala innovationer och högteknologi (ÎRDAC). 7 I bidragen anges ofta att de stora företagen ger upphov till många innovationer. Man är därför förvånad över att de inte nämns i någon större utsträckning i grönboken. 'De stora företagen har inte fått delta i debatten, även om deras insatser för forskning och utveckling är mycket betydelsefulla och de är snabba med att ta till sig innovationer från små och medelstora foretag' (CEST). Slutligen anses det att den bild som grönboken målar upp är alltför dyster i vissa avseenden. Läkemedelsindustrin omnämns därför som ett exempel på en sektor inom vilken Europa på ett framgångsrikt sätt har lyckats dra nytta av sina vetenskapliga kunskaper kommersiellt. 3. De huvudsakliga ämnen som tagits upp i de olika bidragen presenteras nedan efter de fem stora mål som anges i grönbokens resumé. Att bättre inrikta forskningen mot innovation. Att förstärka de mänskliga resurserna för innovationer. Att förbättra finansieringsvillkoren för innovation. Att införa ett juridiskt gynnsamt klimat för innovationer. Att utveckla möjligheterna till offentliga insatser för att främja innovation. L Att bättre inrikta forskningen mot innovation Det är viktigt att förbättra kontakterna mellan forskarvärlden, särskilt univers hen, och industrin i Europa. Rent allmänt fmns det en önskan om en bättre anpassning av forskningsprogrammen till industrins behov. Emellertid betonas det i vissa bidrag att det är nödvändigt att slå vakt om en grundforskning som inte är direkt kopplad till marknadens omedelbara behov. Denna anpassning kan åstadkommas genom en dialog och en förbättrad samordning mellan de två sektorerna, framför allt för att undvika skadlig konkurrens i användningen av de resurser som står till forskningens förfogande. Anpassningen fördrar också att sådana mellanled som kollektiva forskningscentrer aktivt involveras samt att tekniköverföringen från universiteten till näringslivet organiseras och får stöd. Ett av förslagen från Pariskonferensen går ut pä att engagera industriella ekonomer och projektledare som är utbildade för att skapa kontakter med företag och att följa forskningsprojekt fram till deras industriella tillämpning. I bidraget från CNPF påpekas för övrigt att det för Frankrikes del kommer att bli nödvändigt att omvärdera de tekniska forskningsprogrammen och forskningsorganen som i många fall har fått fortsätta och har blivit omoderna utan ha blivit utvärderade. Bristen på anpassning av universitetens utvärderingskriterier är något som ofta tas upp. De traditionella kriterierna bygger på publiceringar och tar inte hänsyn till forskarnas benägenhet till rörlighet och utbyte med näringslivet. "Det nuvarande utvärderingssystemet för offentliganställda forskare är ett hinder för deras deltagande i näringslivets verksamhet" (Madrid). Det föreslås att dessa kriterier omarbetas och framför allt att företagens utnyttjande av forskningsresultat införs som ett positivt kriterium. De principer som för närvarande styr forskarnas karriärer ses som kraftiga bromsar för detta samarbete. Forskare har i själva verket ett arbete som varar hela deras yrkesverksamma liv. "Tidsbegränsade kontrakt för forskare som arbetar på offentliga forskningsinstitut borde uppmuntras, möjligen i kombination med skatteincitament för de företag som anställer dem när de är tillgängliga på arbetsmarknaden" (Milano). Man skulle dessutom kunna göra dem medvetna och utbilda dem om företagsvärlden. Likväl anser fackförbunden att det är nödvändigt att säkerställa stabila karriärrutsikter för unga forskare för att garantera den stabilitet som är nödvändig för deras kreativitet. Teknikbevakning och ekonomisk information De tekniska framtidsstudier och den teknikbevakning som bedrivs på nationell nivå betraktas ibland av företagen som medel att vägleda nationell industri- och forskningspolitik, snarare än som användbara verktyg för företagen själva. "Initiativ för teknikbevakning eller tekniska framtidsstudier skapar bara arbetstillfällen inom framtidsforskningen och inte iföretagen" (UEAPME). Ekonomisk och teknisk information för företagen, särskilt för de små och medelstora företagen, anses vara ett problem som skall behandlas separat. En sammanställning bedöms trots allt som nödvändig. I själva verket deltar företagsledarna i verksamhet med tekniska framtidsstudier och resultaten av derma verksamhet utgör en del av den information som är av nytta för företagen. a Vad beträffar tekniska framtidsstudier understryks behovet att ta till vara det som medlemsstaterna redan har uppnått genom att stödja sig pä deras enskilda kunskaper. Att bilda ett nätverk av dessa initiativ får mer stöd än att utveckla en ny verksamnet på europeisk nivå. "En centraliserad modell för tekniska framtidsstudier är riskfylld" (Oslo). De små och medelstora företagens utnyttjande av teknikbevakning verkar vara otillräckligt. Vissa tvivlar på behovet av att tillhandahålla ytterligare information till företagen. På konferensen i Berlin underströks det att "allmänt sett behöver de små och medelstora företagen inte mer information om situationen på det tekniska området. De vet mte hur de skall ta till vara den information de har idag". På denna nivå verkar uppdelningen i ekonomisk och teknisk information konstlad. Företagen bör få information som är direkt användbar för dem, t. ex. information om marknaden, konkurrens, ekonomi och juridik. Många bidragslämnare påpekar att det vore bättre att göra de små och medelstora företagen medvetna om ekonomisk information. Den miljö där denna typ av åtgärder skulle få bäst genomslagskraft verkar vara den regionala nivån, där utbyte av information och undersökningar mellan företagen skulle kunna organiseras och där organisationer som är nära deltagarna skulle kunna medverka, t. ex. handels kammare och teknikförmedlingscentrer. Offentliga insatser Ett antal teman framträder vad beträffar möjligheten att öka de offentliga insatserna för forskning och teknisk utveckling. Särskilt framhålls en omprövning av distinktionen mellan forskning som inte är konkurrensutsatt och övrig forskning, hänsynstagandet till målen om sammanhållning och behovet av att förbättra inriktningen på insatserna. Deltagarna på de tyska och engelska konferenserna visade en viss skepsis inför tanken på en möjlig ökning av budgeten för forskning och teknisk utveckling. Å ena sidan ses detta som ytterligare en börda för företagen, å andra sidan ifrågasätts om det verkligen finns ett direkt samband mellan utgifter för forskning och utveckling och resultat i fråga om innovationer i en betydande del av kommentarerna. På konferensen i Birmingham gjordes bedömningen att "Europa inte har behov av mer forskning. Det som behövs ar korrekt tillämpad och effektiv forskning på hög nivå". Att ta hänsyn till målen om sammanhållning i programmen för forskning och utveckling anses gå stick i stäv mot målet att förstärka den innovativa kompetensen hos de europeiska företagen, en åsikt som särskilt framfördes av deltagarna på Berlinkonferensen. BDI hävdar särskilt att "det är lika skadligt att utnyttja gemenskapsfonder som tilldelats forskningspolitiken för att uppnå målen om sammanhållning som det är välmotiverat att finansiera forskning och utveckling med medel från strukturfonderna". De åtgärder som syftar till att stärka sammanhållningen anses emellertid vara nödvändiga. "Samarbetet mellan de mtnst gynnande och de mest utvecklade regionerna måste främjas, samtidigt som man alltid måste säkerställa att fördelarna av ett sådant samarbete stannar i de minst gynnande regionerna" (Madrid). Många bidragslämnare bedömer att frågan om möjligheten till finansiering även efter fasen då innovationen mte är marknadsföringsbar och i synnerhet under tillämpningsfasen i industrin ännu inte kan avgöras. Man anser särskilt att " innovationsprocessen inte slutar med att en protytyp utarbetas. Stödet måste vara fortlöpande och omfatta introduktionen på marknaden" (Berlin). På konferensen i Madrid nämns möjligheten att lansera ett program som skulle kunna finansiera de första tillämpningarna av särskilda tekniker som redan visat sig vara ändamålsenliga för industrin. Det finns dock ett tydligt motstånd från vissa stora företag. "Att föra forskning och utveckling som är finansierad med offentliga medel närmare marknaden innebär att man måste välja mellan att favorisera ett särskilt företag eller att offentliggöra information om de sista forskningsstadierna. Om man ser realistiskt på det hela kan varken det ena eller andra tillvägagångssättet fö stöd" (SmithKline Beecham). Slutligen verkar det vara nödvändigt att vissa sektorer (framför allt elektronikbranschen) kompenseras för minskningen av den offentliga forskningsbudget som har samband med försvaret. Arbetsgrupper (s. k. task forces) Arbetsgrupperna betraktas allmänt, särskilt i de större länderna, som ett användbart instrument för samla resurserna på viktiga områden. För att förbättra insynen rekommenderas det emellertid att företagsledarna bör involveras i större utsträckning redan i förberedelsearbetet då ämnena väljs och arbetsprogrammen förbereds. "Arbetsgruppernas roll och verksamhet måste vara öppen och ta hänsyn till samråden med företagsledarna samt resultaten från olika nationella program för tekniska framtidsstudier" (CBI). Även om de små och medelstora företagens deltagande i arbetsgrupperna anses vara önskvärt, betonas det i ett betydande antal kommentarer att de små och medelstora företagen och arbetsgrupperna är oförenliga. Arbetsgrupperna anses framför allt ta vara på de stora företagens intressen, vilket förklarar vissa medlemsstaters 7 tf reserverade hållning. "Arbetsgrupperna, såsom de framställs i grönboken, tjänar inte Portugals intressen" (Lissabon). Vissa framstående företagsledare oroar sig för ett eventuellt försök från Europeiska unionens sida att samordna insatser beträffande industrins forskning. De anser att en bättre lösning vore att stärka gemenskapsprogrammens samstämmighet. Forskningsprogrammen Det finns en total enighet om att forskningsprogrammen bör välja projekt snabbare och förenkla förfarandena. ï synnerhet är uppfattningen att de oftast inte är anpassade till de hinder som de små och medelstora företagen möter: Kostnaden för att utarbeta en ansökan bedöms vara oproportionell. "Ett litet högteknologiskt företag kan mte vänta på gemenskapsstöd - sex månader är en evighet" (Birmingham). Slutligen, företaget har behov av mer frihet och flexibilitet när det gäller hur det skall använda medlen. De små och medelstora företagens deltagande i ramprogrammet ifrågasätts till och med, eftersom man gör bedömningen att endast ett litet antal skulle kunna komma med ett faktiskt bidrag och följakligen vara berättigade att delta i de särskilda programmen. Vissa förslag syftar till att decentralisera beslutsförfarandena och att starta organ som verkar på fältet. I ett förslag anges att "projekt av typ Eureka, som befinner sig nära företagsledarnas problem och nära produkterna, är värda att förstärka" (Paris). Det föreslås också att deltagande i de särskilda programmen skulle kunna ersättas av mer flexibla bestämmelser om indirekt stöd. Ett antal kommentarer rör dessutom urvalsförfarandena för projekt. - De bör involvera fler experter från industrin. - Den tekniska kompetensen bör vara det avgörande kriteriet, snarare än att det skall ingå paner från olika medlemsstater. - Verksamhetsmålen bör ta hänsyn till att investeringarna ger utdelning beträffande forskning och utveckling och innovation. - Projektutvärderingen bör inte bara ta hänsyn till företagets planer, utan också till de deltagande forskningsinstitutens planer. Slutligen framförs önskemål om att programmen i större utsträckning bör beakta idén om samarbete mellan små och stora företag och att det bör vara möjligt att subventionera projekt om teman som bestämts på förhand. 2. Att förstärka de mänskliga resurserna for innovationer Den personliga rörligheten mellan forskningsvärlden, utbildningssystemet och industrin bör förstärkas. Inom detta område känner man igen de farhågor som redan har framförts i samband med bedömningskriterier för forskare, som inte ger några incitament att delta i projekt som rör industrin. Att underlätta att unga akademiker integreras i företagen, särskilt i de små och medelstora företagen, betraktas som en mycket viktig punkt vid samtliga konferenser. "Rörlighet på det lokala planet för forskare och studerande mellan den akademiska världen och näringslivet skulle kunna vara ett intressant sätt att förbättra utbildningen, men också att uppmuntra investeringar och företagaranda" (UNICE). Det finns redan program på nationell nivå (t. ex. Teaching Company Scheme i Förenade kungariket. Cifre och Cortechs i Frankrike) som kan tjäna som exempel för de andra medlemsländerna. Ett särskilt förslag gäller akademiker med doktorsexamen, som man skulle kunna hjälpa genom att efter examen erbjuda praktiktjänster hos företagen, särskilt hos de små och medelstora företagen. Många kommentarer, som ibland är motstridiga, syftar till att anpassa de program, särskilt gemenskapens program, som främjar rörlighet. - De bör bli mer flexibla för att verkligen svara mot företagens behov. - De bör inte har någon åldersgräns. - De bör inriktas bättre. - De bör utvidgas och få mer ekonomiska resurser. Man beklagar bristen pa rörlighet mellan olika arbetsområden inom företagen. Det är önskvärt att belöna personal som byter inriktning under sitt yrkesliv, främia yrkesrädgivning, hjälpa personalen att hantera de problem som uppstår genom förändringar, öka deltidsarbetet osv. Mänga förslag går ut pä att läroplaner på alla nivåer i utbildningssystemet bör omfatta ämnen som har samband med innovation. Man bör i synnerhet inkludera ekonomi och management i tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. Det bör läggas större tonvikt vid experimenterande i tekniska och naturvetenskapliga läroplaner. Industriellt rättsskydd bör få större utrymme i universitetsutbildningen och till och med på gymnasienivå osv. Utbildning bör anpassas till alla nivåer, vare sig det gäller utbildning av framtida beslutsfattare eller framtida operatörer som inte är yrkesutbildade. eftersom alla bör vara benägna att ompröva och att anpassa sig till snabba tekniska förändringar. Kommissionens bidrag måste, anser vissa, syfta till att organisera nätverk av nationella organ med kompetens mom området, snarare än att inrätta ett nytt organ. 3. Att förbättra finansieringsvillkoren för innovation Finansiering är uppenbarligen ett ämne av stort intresse. I vissa bidrag riktas emellertid uppmärksamheten på det faktum att finansiering kommer att förbli en resurs som alla andra och att den inte i sig själv är tillräcklig för att garantera innovationer. "De problem som hör samman med organisationsfrågor och attityderna till entreprenörskap är viktigare än ekonomiska och tekniska underskott" (Berlin). Europeiska unionen spelar en betydelsefull roll när det gäller att underlätta utbyte av erfarenheter och bästa lösningar, att vidta åtgärder för harmonisering eller an uppmuntra gränsöverskridande initiativ för finansiering. Marknader På flertalet av de nationella konferenserna var man positivt inställd till bildandet av en europeisk marknad på vilken aktier i unga tillväxtföretag skulle noteras (ungefär som NASDAQ). Planeringen för att starta en sådan aktiemarknad bör gå snabbare framåt. "Det är otillfredsställande att tvingas styra framgångsrika riskkapitalföretag mot den amerikanska marknaden, vilket naturligtvis kommer att få mycket stora återverkningar på företagen själva, vilket kan gå så långt som till en begäran om omlokalisering" (BDJ). Nationella marknader av denna typ måste internationaliseras (Paris). Eftersom denna typ av marknad endast välkomnar de mest dynamiska företagen, är andra lösningar nödvändiga för att uppmuntra investerare (stödfonder för överlåtelse av företag, mekanismer som ger investerare möjlighet att få tillbaka sina investerade medel, ömsesidiga riskfonder i linje mea Joint Venture Capital Fund osv. ). Teknik och finansiering Det bedöms som nödvändigt att finansiella institutioner i allmänhet tar mer hänsyn till innovation och teknik. Mot denna bakgrund föreslås det att man lanserar investeringsverksamhet för teknik, kanske genom att inrätta en bank som är specialiserad på teknik (Birmingham). Vidare föreslås det att man utarbetar ett system för teknisk certifiering eller garantier/försäkringar (i gemenskapen eller pä nationell eller regional nivå) som skulle fungera som en första uppmuntrar utvecklingen av system för referenspunkt och dra till sig extern finansiering samt att man "teknikklassning", som gör det möjligt att kvantifiera vilka chanser ett tekniskt projekt har att bli en industriell framgång. "Europeiska unionen är skyldig att uppmuntra ett utbyte av erfarenheter inom detta område" (ANVAR). Garantier Att uppmuntra att bankerna ger stöd till nyskapande företag omfattar bl. a, att bankernas risktagande minimeras. 1 Frankrike "bör höjningen av Safaris täckningsgrad stimulera bankerna att i högre grad finansiera de nyskapande små och medelstora företagen" (Paris). I detta sammanhang välkomnas ofta det faktum att Europeiska investerings fonden ställer säkerhet för bankerna (Dublin. Helsingfors. Milano). Ömsesidiga garantifonder bör genom ett direktiv tillåtas att ha högre kapitalkvot. "Nivåerna på den risktäckning som krävs av dessa fonder för att ställa garantier bor tillåtas närma sig bankernas" (Madrid). b( Beskattning Det råder nästan helt enighet om att investerare bör få en mer förmånlig behandling inom skattesystemet om de investerar i projekt eller företag med nyskapande verksamhet. Det föreslås framför allt att kapitalvinster från värdepapper i innovationsverksamhet (särskilt för enskilda investerare) bör bli föremål för lägre skatter eller till och med undantas, att riskerna för förluster för aktieägare » riskkapitalföretag bör begränsas, kanske genom ett skatteavdrag som motsvarar en viss procent av investeringen, att undanta utdelad vinst från skatt osv. Dessa skatteåtgärder skulle kunna ha som särskilt mål att uppmuntra kapitalplacerare som vill investera långsiktigt (pensions- och livförsäkringsfonder samt lönsparande) att inrikta sig på riskfyllda placeringar. Slutligen går utbildningsområdet, bör få en gynnsammare skattemässig behandling. förslag ut på att företagens innovationsverksamhet, särskilt investeringar inom flera i Andra åtgärder Startkapital bör uppmuntras, förslagsvis i linje med den amerikanska modellen SBIC (Small Business Investment Company), för att säkerställa en högre avkastning. Medlemsstaternas olika initiativ inom detta område bör studeras och eventuellt spridas. EVCA (Europeiska riskkapitalföreningen) föreslår att Europeiska investeringsfonden bör investera direkt i de små och medelstora företagen via riskkapitalfonder. Denna idé har i allmänhet fått ett bra mottagande på de nationella konferenserna, även om det är svårt att uppskatta kostnaderna för och effekterna av en sådan åtgärd. "Det finns inga invändningar mot möjligheten att inrätta fonder för innovations företag. Det finns emellertid en viss oro för att pengarna bara investeras än här än där" (Zeist, NL). De rättsliga villkoren inom unionen måste harmoniseras för att undvika kapitalflykt till platser med mer fördelaktiga förhållanden. 4. Att infora ett juridiskt gynnsamt klimat för innovationer Många har kommenterat immaterialrätten. Den allmänna bedömningen är att dess betydelse är underskattad. De höga kostnaderna i samband med patent och behovet av ett harmoniserat system i Europa är två punkter där man vid flertalet nationella konferenser bedömer att den nuvarande situationen är otillfredsställande. Upphovs- och patenträtt Ett stort antal kommentarer rör patent. Man anser att situationen i Europa är alltför komplicerad. "Beslutsfattarna bor utarbeta ett integrerat synsätt för att förbättra skyddet av upphovs- och patenträtt på alla områden" (UNICE). På konferensen i Birmingham anses det att "ett patent som omfattar alla medlemsstater är en uppenbar prioritering". Ett gemenskapspatent bör främjas. Det är en enhällig bedömning att kostnaderna i samband med patent, särskilt kostnaderna för översättning, är alldeles för höga. För att göra ett framtida gemenskapspatent mer attraktivt måste kostnaderna minskas och ansökningstiden förkortas. I linje med många andra bidrag begärde man vid konferensen i Aten att "en minskning av kostnaderna för registrering och skydd av patent. Finansieringen för forskning och utveckling bör utvidgas till att omfatta kostnaderna för att registrera patent för nya produkter". Det understryks att det är betydelsefullt att få tillgång till information om patent (informationsnät, databaser). Det är också önskvärt att förbättra bilden av upphovs- och patenträtt, särskilt genom att ge särskilda kurser vid universiteten (eller t. o. m. på gymnasienivå). 7 USA och Japan betraktas patent och varumärken som faktorer som förbättrar produktiviteten" (Madrid). Insatser för harmonisering av den nya tekniken bedöms vara nödvändiga och brådskande (särskild inom bioteknik och telekommunikation). Vad beträffar användningen av bruksmönster verkar de negativa åsikterna dominera. "Kommissionen bör varken uppmuntra att de används på nationell nivå eller främja att de används inom unionen" (Birmingham). Det är dyrt att försvara sina rättigheter beträffande patent- och upphovsrätt, framför allt i ett land utanför gemenskapen. Man föreslår att det upprättas ett försäkringssystem för att täcka dessa kostnader som skulle kunna få 10 Cl stöd från offentliga medel. "Att införa ett försäkringssystem mot kränknm^ar av patent- och upphovsrätten. Ett sådant system skulle kunna finansieras eller få stöd från offentliga medel" (Sverige,). Administrativa förenklingar En administrativ förenkling bedöms vara väsentlig. En vanlig åsikt är att det är bättre att undanröja administrativa hinder än att skapa nya strukturer för att överbrygga dem. 'Det ar bättre att undanröja olika administrativa hinder än att skapa an fler strukturer för ait överbrygga dem" (UEAPME). I detta sammanhang anger AN V AR att "s. k. one- stop shops har visat sig vara en dålig idé". Bolagsrutt i alla kommentarer är man överens om att en stadga för ett europeiskt aktiebolag bör antas och att den bör gå längre än begreppet europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Det anses emellertid ofta att detta begrepp är svårt att tillämpa på små och medelstora företag och att det skulle behövas en särskild stadga för denna företagstyp. 'Det är viktigt att stadgan för ett europeiskt aktiebolag antas snabbt för att underlätta samarbete över gränserna. Förslaget med ett 'litet europeiskt aktiebolag ' är ett steg mot att uppnå en gemensam lösning" (DIHT). Konkurrens Konkurrens uppfattas allmänt som en av drivkrafterna bakom innovationer. 1 vissa kommentarer krävs dock en viss uppmjukning av lagstiftningen på detta område. Den tyska sammanslutningen av handelskammare anser att "vissa framsteg inte är möjliga utan förenade krafter". I vissa bidrag kräver man en minskning av företagens administrativa bördor genom att utöka tillämpningsområdet för de enhetliga reglerna om fusioner i Europa och genom att harmonisera behandlingen av gemensamma strukturella dotterbolag. BDÏ understryker särskilt att "Kommissionen bör göra handläggningen av tillstånd för samarbetsprojekt snabbare och enklare. Den aktuella rättsliga situationen tenderar att hämma samarbete på grund av att handläggningen ar för långdragen och för att det saknas rättslig säkerhet. Till detta kommer att tillämpningsområdet för europeisk kontroll av fusioner bor utsträckas så att företagen inte är tvungna att meddela gemensamma dotterbolag samtidigt till ett flertal nationella myndigheter" Siemens: "Fler och fler samarbetsavtal blir föremål för nationell kontroll av fusioner. Detta leder till betydande kostnader och insatser för de berörda företagen samt även risker. Fusioner bör kontrolleras av Kommissionen på basts av enhetliga kriterier. " Siemens anger också att "Artikel 85 omfattar även hinder för vertikal konkurrens, medan endast principen om missbruk tillämpas på detta område enligt den tyska konkurrenslagstiftningen. beträffande undantag uppdelat per kategori för relationer mellan företag (leverantörs- och OEM-kontrakt (original equipment manufacture))". I andra kommentarer föreslår man en revision av artikel 85 "för att samarbete mellan konkurrenter skall vara möjligt (en amerikansk 'rule of reason ') utom ifall av missbruk eller snedvridning'' (Thomson Multimédia). Eller: "Artikel 85 bör skrivas om med liberalisering och ett vidsynt och dynamiskt synsätt på marknaderna som mål" (IBM Frankrike). Bedömning av lagstiftningens effekter pä innovationsverksamhet "All lagstiftning måste bedömas utifrån sin förmåga att främja eller bromsa innovationsverksamhet. Med detta som målsättning är det viktigt att företagen ar involverade på ett så tidigt stadtum som möjligt t processen med att utarbeta lagstiftning både på lokal och europeisk nivå" (CNPF) 5. Att utveckla möjligheterna till offentliga insatser för att främja innovation Trots att detta tema har gett upphov till många kommentarer är det ibland svårt att göra sig en enhetlig bild. särskilt på grund av att de nationella förhållandena är mycket olika. Det går emellertid att urskilja några stora intresseområden. Sied till små och medelstora företag Det riktas mycket kritik mot det system som indelar de små och medelstora företagen i grupper efter antalet anställda, eftersom man anser att denna indelning inte speglar de mycket varierande problem som dessa företag står inför. ! flera bidrag betonas det att i stället för att lägga tonvikten enbart vid de små och medelstora företagen som en motsats till de stora företagen, bör man också ta hänsyn till helneten i kedjan kund-leverantör samt till de stora företagens outnyttjade tekniska resurser. 11 £> Allmänt sett är man i kommenterarna ense om att pilotprojekt om de små och medelstora företagens internationalisering måste uppmuntras. Dessutom, 'kompletterande åtgärder bör vidtas för att ge utvalda små och medelstora foretag tillträde till marknaden och till transnationellt samarbete, tillsammans med andra företag eller med universitet och forskningscentrer i andra länder'" (Madrid). Den nationella eller regionala stödstrukturen En vanlig anmärkning är att de offentliga stödprogrammen kan verka komplicerade för de små och medelstora företagen, vilka har svårt att hitta rätt i dem. De tyska handeiskamrama konstaterar att en rationalisering av gemenskapens informationscentrer skulle vara välkommen. Den brittiska arbetsgivarföreningen betonar att det är bättre att använda de initiativ som redan är i gång än att inleda nya. "Man måste vara noga med att hitta det rätta jämviktsläget mellan närheten till och utbredningen av informationcentrer, annars kan detta föra med sig förvirring och slutligen förkastande " (UNICE). På den franska konferensen konstaterades dessutom att man Dör främja att det bildas stödnätverk för små och medelstora företag och att det offentliga stödet görs tillgängligt. På ett mer allmänt plan försöker man i flertalet länder att främja en helhetssyn på de små och medelstora företagens problem. De spanska bidragen visar på ett särskilt intresse för den regionala nivån (och samtidigt understryks det faktum att grönboken inte tillräckligt framhåller de regionala aspekterna) och för att de lokala myndigheternas roll inom innovationsverksamheten bör förstärkas. Denna åsikt får stöd » flera andra bidrag i vilka de lokala myndigheternas roll nämns i samband med stöd till små och medelstora företag. Forskarbyar nämns också vid flera tillfällen som en framgångsrik idé som det finns anledning att uppmärksamma, i andra bidrag ar man mindre positiv och det understryks som t. ex. i delstaten Hessens bidrag att "det ar viktigi att stärka den regionala aspekten på innovationsverksamhet: den regionala innovationsverksamheten kan emellertid inte betraktas som ett botemedel för alla problem eller som en reaktion på ekonomins växande globalisering ". Forskningsprogram Vissa kommentarer som redan har framförts under rubriken "Att bättre inrikta forskningen mot innovation" återkommer här, särkilt de som tar upp svårigheterna med de små och medelstora företagens deltagande i forskningsprogrammen. För att bemöta dessa svårigheter anger Daimler-Benz att ett effektivt sätt att stimulera de små och medelstora företagens deltagande skulle kunna vara att de deltar i programmen tillsammans med de stora företagen. Andra åtgärder kan vara mer effektiva för de små och medelstora företagen än forskningsprogrammen "för att uppfylla de små och medelstora företagens behov inom ramen för innovationsprocessen. Mer allmänna instrument, incitament via skattesystemet, samarbetsprojekt om forskning inom industrin samt användning av resultat är bättre anpassade än fastställda kvotsystem inom de särskilda programmen" (B DI). På konferensen i Madrid konstaterades slutligen att det finns ett behov av axtoka insynen hur man framställer de offentliga stödformerna för företagen så att de stadier förslaget måste passera, urvalskriterierna, betalningsfrister osv. är kända från början". Man föreslår även att ansökningsformulären görs mer enhetliga och att man hjälper företagen att besvara myndighetemas förfrågningar. 12 Bilaga Förteckning över individuella bidrag med reaktioner på grönboken 13 i Namn ^fiiMimim Hi * * * * les Procèdes et Association des Consultants aBaCus Partnership ABBÖy Académie des Sciences - Institut de France - Comité Applications de Action in Europe for Éducation, Invention, and innovation Afonso Paulo Manuel (konsult) Agence Nationale pour l'Amélioration des Conditions de Travail Agence Nationale pour ia Valorisation de la Rechercne Âgencia d'Avaiuacio de Tecnologia Medica * Air France Air Liquide Akademie fur Innovation, Unternehmensdesign und Politikgestaltung GmbH Akademie fur Technikfolgenabschatzung Allianz Lebensversicherung, AG Amerada Hess itd Amsterdam Economisch en Sociaal Instituut Amsterdams universitet Amt der Kärtner Landesregierung Ann Christoph (professor) Ansaido ' Ärcadi - Réseau ARGO - Plastic Packaging Materials - Plastics in Engeering Ärovit Petfood Associaçâo Portuguesa de Professionais em Sociologia industrial, das Org. j Association "Industrialisation des Recherches sur les i Association des Large concerns Françaises Association Nationale de ia Recherche Technique Association of European Radios Associazione Italia per ta Ricerca Associazione Tigullio Attiva + Promotigullio srl Atlantis Research Organisation Banca Nazicnale del Lavoro Banca Sella BASF Bayeriscrie Vereinsbank, AG Bayerisches Forchungszentrum fur Wissensbasierte Système Becdelièvre Roland (Conseiller Général Le Mans) Bertelsmann, AG Bio Soft Bodiisen Holding Boehnnger Ingelheim Bonn International Centre for Conversion Bonnaure P. (expert) Bosch, GmbH Bouju André (konsult) British Ceramic Confederation British Technology Group British Telecom Bundesarbeiticammer m der Ständigen Vertretung Osterreichs bei der EU Bundesverband der Deutschen Industrie Bureau of European Designars Associations Burmah Castro! Bùro fur Énergie und Ökologie Management CARIPLO Casa de la Sabiduria SA Centre d'Etudes et Recherches Appliquées à la Gestion Centre de coopération internationale en recherche agronomique Centre de Ressources et d'initiatives pour l'International Centre européen d'entreprise et d'innovation Centre Européen des Entreprises à Participation Publique Centre for Exploitation of Science and Technology Centrum, för arbetslivsforskning och -utveckling - Högskolan i Halmstad Centre Technique des Industries Mécaniques Centro de Eniace del Mediterraneo - Innovation Relay Centre Centro de Formaçao Professional para a Industria Ceramica CENEMES Die Denkfabrik ABB CÄDÄS" AEI ANACT ANVAR' ESI-VU ARGO APSIOT ÏREPA AGREF ANRf" AER iAÏRÏ' BNL BASF '"FORWiss" BCC BTG" I BT i BAK BDI BEDA CARIPLO CERAG l'ciRAD" ! Promotech CEEP 'C'EST" \ CAU i CETIM CENCAL ^Ministère de CR2i I Storbritannien i Finland i Frankrike i Frankrike i Spanien : Frankrike ! Frankrike • Spanien Frankrike i Frankrike i Tyskland ; Tyskland ! Tyskland i Storbritannien i Nederländerna i Nederländerna i Österrike : Tyskland Italien i Frankrike i Grekland i Danmark I Portugal ] Frankrike Frankrike ; Frankrike : Belgien \ Italien i Italien ! Grekland \ Italien Italien ! Tyskland I Tyskland ; Tyskland i Frankrike ; Tyskland Danmark Danmark i Tyskland I Tyskland i Frankrike '• Tyskland ! Schweiz i Storbritannien Storbritannien : Storbritannien i Österrike I Tyskland : Nederländerna : Storbritannien i Tyskland Italien Spanien Frankrike Frankrike ; Frankrike ; Frankrike Belgien Storbritannien Sverige ; Frankrike ! Spanien i Portugal 14 Centro de Robotics Intelligente Centro di Ricerca Fitotecmca Centro Promoter de inovacao e Negocios CERAME-UNIE Bureau de liaison des industries céramiques européennes Chambre de Commerce Américaine - The EU Committee Chambre de Commerce et d'Industrie de Paris Chambre économique autrichienne Chambre Régionale de Commerce et d'Industrie de Lorraine Chartered Society of Designers Chemical industries Association Christeijk Mationaal Vakverbond Colas Coionia Assurance I Commerzbank, AG Compagnie des Signaux Compagnie Nationale des Conseils en Propriété Industrielle Compania Espanola de Petroleos Computermac Confédération Européenne des Syndicats Confederation of British Industry Conftndustria Conseil Européen de l'industrie Chimique Conseil National du Patronat Français Consejo Superior de investigaciones Cientificas Consigiio Nazionaie délia Ricerche Construction Industry Council Construction Research and innovation Strategy Panel Cornwall Innovation Centre, Ltd Corporation Émpresarial de Ëxtremadura Cranfield International Ecotechnology Research Centre Crédit Local de France c uy ^S. ?. re*. ?. Daimler Benz Danel Technology Consultant De Montgolfier Philippe (konsult) Essor Europe Deutsche Aktionsgemeinschaft Bildung-Erfindung Innovationen Deutsche Ausgieichbank Deutsche Bahn Deutsche Bank, A. G Deutsche Erf inder Akademie Deutsche Telekom Deutscher Gewerkschaftsbund - Bundesvorstand Deutscher Industrie und Handelstag Ejner Hessel Electrolux Émpresa Nacional de (nnovacion Sociedad Anonima Enemaerke & Petersen Ente per le Nuove Tecnologie, i'Énergia e I'Ambient e Ernst & Young Ésbjärg Oilfield Services Escuela Superior de Administraciôn y Direccion de Empresas de Espoirs Suscités par ses Etudes et ia Recherche Esso, AG ETANT"*" EtaneS. A: Ëuropaburo der Deutschen Kommunalen Selbsverwaltung Europe's European Association of Aerospace industries Automative Initiative Group European Business and Innovation Centre Network European European Confederation of Iron and Steel Industries Council for Construction, Research, Development and innovation European Council of Applied Sciences and Engineering European Economic interest Group * European Federation of Equipment Leasing Company Associations European Federation of Technology & Innovation Consultants European Fundation for Entrepreneurship Research European independent Steel Works Association European 500 * • * • ! UNINOVA CPIN ICERÄMI-UNTE' i CCI de Paris CCI de Lorraine CSD CIA CNV CS iCNCPÏ'" icËPSA" CES '"C'BT CEFIC 'CNPF" CSIC CNR" :CIC "CRÏSP" ! CUV Progress DABJEI IDB DGB 'DIHY ENISA IENÖT la i ESADE | Club' Espar" ETAN Europabùro Europe's 50Ö i AECMA PEÄiG EBN Eurofer i ECCREDI i EuroCase ZEUS Leaseurope i EFTIC ÎËFER" :Ë)SA"* | Portugal ! italien I Portugal i Belgien [ Belgien I Frankrike i Österrike i Frankrike ! Storbritannien | Storbritannien ! Nederländerna [ Frankrike i Tyskland i Tyskland i Frankrike I Frankrike I Spanien ! Danmark i Belgien ! Storbritannien \ Italien i Belgien i Frankrike [Spanien ! Italien ! Storbritannien i Storbritannien ; Storbritannien i Spanien i Storbritannien ! Frankrike i Bulgarien : Tyskland : Frankrike ; Frankrike I Tyskland i Tyskiand ! Tyskiand i Tyskland ; Tyskiand j Tyskiand I Tyskland i Tyskland i Danmark ; Belgien : Spanien ! Danmark ; Italien ; Danmark ! Danmark i Spanien i Frankrike j Tyskiand i Belgien i Grekland ! Tyskland ! Danmark ! Belgien i Tyskiand i Belgien i Luxemburg i Belgien ] Belgien i Grekland Belgien ! Frankrike i Belgien ' Belgien 15 4> * Ë V C A" EIRMA G. P Banque FIAT "FiÄT FICPI IFËCS"' iCOTEC ;Fundesco EORTC EÖTÄ"" ETNO "ECTEL" EDHEC [GECE™"" Eurelectric European Industrial Research Managment Association European institute of Sociai Studies European Organisation for Research and Treatment of Cancer European Organisation for technical Approvals European Public Telecommunications Network Operators Association European Telecommunication Professional Electronic Industry European Venture Capital Association Eurostat Fauconnier Jean-Marie (arkitekt) Fédération Internationale des Conseils en Propriétés industrielles Federation of European Cancer Societies Federation of Small Businesses - National Federation of self employed and FSB Federazione italiana délie Casse Rurali e Artigiane HAT "Auto F|ATS:p. A. Finmeccanica Finnish Forest Industries Federation Forbitec Ford-Werke Fraunhofer - Patentstelle fur die Deutsche Forschung Fraunhofer-lnstitut fur Systemtechnik und Innovationsforschung Fundacion Cotec para la innovacion tecnologica Fundacion para el Desarrollo de la Funcion Social de las Communicaciones Gaz de France General Electric Compagny Générale de Placement Banque GlaxoWellcome Plc GPVÏndustri •• Groupe Ecole de Hautes Etudes Commerciales du Nord Groupement Européen des Caisses d'Épargne Groupement Européen des Entreprises d'Electricité Halarose of Oxford Handelsblatt - Wirtschafts und Finanzzeitung Haour Georges (professor ) Hellenic Republic - Ministry of Development Helsinki inventors' Association Helsinki School of Economics Business Administration Hessisches Ministerium des Hoesch - Krupp, AG Huber Èdelstahï lb Andersen Industri IBM Deutschïarid Ideon Centre Industrie und Handelskammer zu Aachen Industry Research and Development Group Infobrief Innovation Relay Centre - North of England innovatop Institut Catala de Tecnologia institut Français du Pétrole Institut National de Recherche Agronomique institute for Managment of Innovation and Technology Institute for Material Research - Universitair Centrum Limburgs Institute for Strategic Consumer Research Institute of Professional Representatives before the European Patent Office institution of Civil Ingeneers Institute de Desevolvimento e Inovacao Tecnologica do Minho institute Superior de Economia e Gestao Instituto Superior Tecnico instituât voor Maatschappelijke Innovatie Instrument, Measuring,Technique Servicing and Trading Company Limited Inter Primo International Federation of Science Editors istituto di studi suila ricerca e documentazione scientifica - Consiglio ; ISRDS - CNR Istituto Sperimentale per la Frutticoltura Jular Kiel Institute of World Economics Kiiight Peter (konsult) IDITE Minho CEDE 1ST TMI MTA/MMSZ" Impotaçâo e comércio de madeiras, Lda fur Landwirtschaft, Forsten, SWOKA fËPI INRA TMIT" innern & ICT JFP" HEKE ; IFSE * * * * • IHK zu Aachen IRC North England Frankrike : Italien i Belgien ! Belgien Belgien Storbritannien : Belgien ! Luxemburg ! Frankrike : Storbritannien i Belgien i Storbritannien : Italien Italien italien Italien Finland ; Portugal : Tyskland i Tyskland ! Tyskiand i Spanien i Spanien : Frankrike : Storbritannien : Frankrike : Storbritannien Danmark ; Frankrike ! Belgien Belgien Storbritannien ; Tyskiand i Schweiz ! Grekland i Finland ! Finland I Tyskiand \ Tyskland ! Tyskiand i Danmark i Tyskland ! Sverige ; Tyskland ! Irland ; Luxemburg ! Storbritannien i Tyskiand ! Spanien : Frankrike \ Frankrike \ Sverige Belgien Nederländerna \ Frankrike ! Storbritannien Portugal Portugal Portugal Nederländerna Ungern i Danmark ; Italien ; Italien i Italien ; Portugal i Tyskland ; Storbritannien 16 IA K off ** Koninklijke Hoogovens Kovacs ilona (professor) Kraft Malerwerkstätten Gmbh Kredistbank Kreditanstait för Wiederaufbau Krog Iversen & Co Labbri Mirko îprojekledare) Lacava Michel ®t Del Castillo Jaime (konsulter) Lahure Bernard (konsult) Lancashire Enterprises Lancaster Centre for the Study of Environmental Change Landesbank Berlin Larsson John tKonsult) * Library and Information Commission 1 Ooyds f SB Group LPE ID Databank (Lex Poot) Lyonnaise des Eaux Magneti Marelli Managment Construction and Engineering Marks & Spencer Maroushkina Maria (konsult) Medinova ÄB Merck KgaA Darmstadt Micrel Minister of Education of Lithuania Mission of the Republic of Hungary to the European Communities M. O. A. Développement. ^o. nj. s. 4?. !. ?. ?. ssb. L^j. ?ie. ns Mordchetles-Regnier G. (konsult) Morgan Bruce Soliicitors (advokat) Morin Jacques (konsult) Mulcahy Noel (professor) Multi-Poles National Committe for Technological Development National School of Public Heaith Nestlé Nethold Finance Nonhoff Dieter (konsult) North East Innovation Center Company, Ltd North Tyneside Council Nuclear Research Institute - Department of Nuclear Technology Nutek nv Bank Nederiandse Gemeenten Observatory on Agricultural Research Systems Ole'FÏënstedHoVdïng Omega Generation Organisation de Coopération et de Développement Économiques Österreichische Patentanwait Kammer OÏAonKY" Otto Versand P. 'T. "HÖTdlng"" Pateloup Monique (konsult) Patent-och Registreringsverket Pechiney '•• * Pentacle PFI-Pruf- und Forschungsintitut för die Schuhherstellung Piastre Robert (uppfinnare) Preussag AG Preussenelektra, AG Qazar 7 Rank Xerox Renault Repsol, S. Ä Research and Consultancy Services for Food, Land, and Environment RËTÏNËf -'ÏÏnïve7slty"of*"s"âîford" Reunanen Matti Roma Ricarche Kunnioittaen (konsult) ARTA LPE MACE M. O. A. Nutek IBV ;BNG lÖCDE ;PRV ; SAC ]'Réti"net : Danmark : Nederländerna ; Portugal ; Tyskland ; Belgien j Tyskiand ; Danmark j italien i Spanien i Frankrike i Storbritannien I Storbritannien I Tyskiand ; Danmark i Storbritannien i Storbritannien • Nederländerna i Frankrike ! Italien '. Storbritannien ! Storbritannien i Ryssland i Sverige ; Tyskland i Grekland j Litauen ; Ungern i Frankrike \ Italien i Frankrike • Storbritannien i Frankrike ilriand i Luxemburg i Ungern \ Grekland • Schweiz : Belgien ; Tyskland i Storbritannien ! Storbritannien i Tjeckien i Sverige ! Nederländerna ; Italien i Danmark ! Italien ; Frankrike i Österrike I Finland ; Tyskland i Danmark i Frankrike i Sverige j Frankrike •i. ; Frankrike i Tyskland i Frankrike ; Tyskland : Tyskiand : Storbritannien i Storbritannien Frankrike ; Spanien : Storbritannien ! Belgien i Finland i Italian 17 M RWE AG (Khunt Dietmar) Siemens AG Smithkline Beecham SNIA Ricerche Sociedad Estatal para el Desarollo del Diseno Industrial Société de Calcul Mathémathique Steelcon Chimney, Esbjerg Stephens David Huw (konsult) STOAS Stokis Oil Stratégie et Mutation (konsulter) Strategische Studien der Transformationsprozesse. Forscnung una Beratung Studio Tempo, s. r. l Swedish Inventor Association Swiss Federal Institute of Technology at Zurich Swissair Tampere University of Technology Tech'lnnove Exapnsion Technologie Beratung Technology Innovation Information TEKES - Teknologien Kehittamiskeskus Télédiffusion de France Telefonica The CIM Institute The College of Management - Tel Aviv Thomson Multimedia Total t oy Manufacturers of Europe Trinity College - Dublin Unibus Rutertratïk Unilever Union des Assurances de Paris Union des Banks Switzerlands Union des Confédérations de l'Industrie et des Employeurs d'Europe Union Européenne de Union Française des Designers Industriels Union Internationale des Associations et organismes techniques Unioncamere Piemonte Unité de Formation et de Recherche en Science Sociales Universidad Nacionai de Éducation a Distancia Universidade Aberta Universidade Autonoma de Lisboa Université degli Studi di Pavia, Dip. to di Elettronica, Prof. Franco Maloberti Université di Bologna Université de Innsbruck Lunds universitet Université de Vilnius University College Galway University of Hamburg Högskolan i Halmstad University of Centra! Ëngiand in Birmingham Göteborgs universitet University of Iceland, Scientific and Technical Information Services University of Sheffield (National Transputer Support Centre) University of Sussex, Science Policy Research Unit University of Sydney - Graduate School of Business University of Warwick Usinor-Sacilor Veba, AG VerbindungsDùro des Landes Sachsen-Anhalt bei der Europäische Union Vew, ÄG Victoria Holding Versicherung, AG Vienna Économies and BA University Villa Real, Ltd Voest Alpine Stahl Linz Volkswagen (Ziegier Fritz) * * * * • l'Artisanat et des Petites et des Moyennes V Ö 1 V O X B 3 ^ ] " ~ ™ Z Z ! Z Z! Vuman f echnoiogy Services DDI i'SCM S&M ETHZ ; Til rfEKES* TME UAP ÎUBS" ; UN1CE rùÊAPMÉ"' UFDI UATÏ CTESI ACLU UCG HH jUCE" NTSC jSPRU pGslBS^ney ;WRI i Tyskland i Tyskiand i Belgien i Italien i Spanien I Frankrike ; Danmark i Storbritannien i Nederländerna i Belgien \ Frankrike Tysklano italien Sverige : Schweiz i Schweiz I Finland I Frankrike i Tyskland : Luxemburg I Finland i Frankrike i Spanien ; Storbritannien ; israei i Frankrike i Frankrike : Belgien i Irland i Danmark : Nederländerna ! Frankrike i Schweiz \ Belgien \ Belgien ; Frankrike Frankrike italien ; Frankrike ! Spanien | Portugal I Portugal Italien italien Österrike : Sverige [ Litauen \ Irland • Tyskland i Sverige • Storbritannien i Sverige Island ; Storbritannien I Storbritannien i Australien Storbritannien Frankrike I Tyskland ! Belgien ; Tyskiand ; Tyskland ! Österrike i Finland ! Österrike ; Tyskland i Sverige ! Storbritannien 18 Welsh Development Agency Wenzel Joachim (advokat) Wiison Roger (konsult) Wirtschafitskammer Österreich Yorkshire and Humbersicie Regional technology Network Zentrum Mechanisierung ÄTechnotogie 1WDA j WKÔ ; RTN j j Storbritannien I Tyskiand I Storbritannien j Österrike ; Storbritannien j tyskiand i 19 V 2. 1-B - Regeringarnas reaktioner (Sammanfattning utarbetad av kommissionen) 20 DEN ÖSTERRIKISKA REGERINGENS SVAR FÅ GRÖNBOKEN OM INNOVATION Den österrikiska regeringen välkomnar Grönboken om innovation och anser att det är positivt att se att en bred definition på begreppet innovation har använts. Detta vittnar om att man erkänner att inte bara tekniska faktorer har betydelse, utan också att sådana frågor som organisation, management, deltagande, kvalifikationer och kultur är viktiga. Innovation är vtktigt för den ekonomiska konkurrenskraften, sysselsättningen och samhällsproblemen. Från ett österrikiskt perspektiv bör social innovation få större utrymme, med tonvikt på relationen mellan teknik, innovation och sysselsättning. Framtida åtgärder bör även ta hänsyn till det kvalificerade arbete om innovationspolitik och sysselsättning som bedrivs av olika organisationer i medlemsstaterna samt OECD:s studier. Den debatt som grönboken gett upphov till, sammanfaller med att man i Österrike arbetar med att slutligen fastställa en nationell plan för innovationspolitiken. Österrikes regering välkomnar det faktum att innovation har fått en central plats när riktlinjerna för det femte ramprogrammet förbereds och föreslår att Innovationsprogrammet bör tå en ledande och samordnande roll på europeisk nivå. Subsidaritet Subsidaritetsprincipen bör vara utgångspunkten för alla överväganden av utbildning, beskattning, rättsliga förhållanden och andra institutionella aspekter. Man bör akta sig för att skapa nya byråkratiska förfaranden för att ta sig an de olika enskilda åtgärderna i grönboken. De ledande principerna bör vara pragmatism och erkännande av den avgörande roll som spelas av de enskilda ekonomiska aktörerna. Task forces Arbetsgrupperna, de s. k. task forces, anses vara användbara. Man bör dock rikta uppmärksamhet mot i unionens ekonomiska bidrag. Insyn och deltagande av medlemsstaterna måste säkerställas beslutsfattandet. Små och medelstora företag "Utbudssidan" måste anpassas bättre till de små och medelstora företagens verkliga behov av tekniköverföring och innovationer. I detta syfte skulle några idéer utforskas som t. ex. begreppet "fortlöpande innovation", en förbättrad användning av kraftfulla IT-instrument, ett godkännande av ett långsiktigt perspektiv som går från idé til! kommersiell produkt och att stödprogrammen anpassas efter detta. (Bidraget från arbetsgmppen Crest om små och medelstora företag skulle kunna påverka det fortsatta arbetet på grönboken på ett användbart sätt. ) Inriktning av forskning och utveckling mot innovation Österrikes regering är även övertygad om att innovation bör få högre prioritet i ramprogrammet • • organisatoriska och strukturella innovationer är minst lika viktiga som utnyttjandet av uppfinningar • ett europeiskt innovationspris och eventuell PR-verksamhet bör organiseras av kommissionen för att främja innovationsverksamhet i de små och medelstora företagen samt hos allmänheten. Den österrikiska regeringen är skeptisk till rollen för en centraliserad institution för teknikbevakning. Mänskliga resurser inom innovationsverksamheten Regeringen stöder, i princip, grönbokens förslag om de mänskliga resurserna och framför allt följande: • Vikten av att undervisa om tekniska ämnen i skolan. • Behovet av bättre kunskaper vad gäller kommunikation och samarbete. • Att främja en mer positiv bild av tekniska och naturvetenskapliga ämnen. » Livslångt lärande. • Att i större grad uppmärksamma ledning av innovationsverksamhet i undervisningen. • Att förbättra kunskapsöverföring och innovationsverksamhet genom att öka rörligheten bland studenter, forskare, tekniker och ingenjörer. 21 7^ Förbättrade ekonomiska förutsättningar för innovationsverksamhet Enligt den österrikiska regeringen bör man särskilja mellan de som håller sin vakande hand över företag, sk. business angels (främst för småföretag), riskkapital (för medelstora företag) och EASDAQ (för större företag). Det är nödvändigt att det utvecklas en bankkultur som är inriktad på innovationsverksamhet och risker. Generellt sett finns det ett behov av större sammanhållning och nätverksbildning mellan olika organ som sysslar med tekniköverföring, finansiering, management, organisation, teknik osv. Det instrument som strukturfonderna utgör skulle kunna inriktas mer effektivt mot innovationsverksamhet. Skattesubventioner begränsas av nationella budgetproblem, och de går i vilket fall som helst in under subsidaritetsprincipen. Att skapa en miljö som är gynnsam för innovation • Det är bättre att undanröja hinder för innovationsverksamhet än att skapa ineffektiva hjälpmedel för att överbrygga dem. • Att starta företag och innovationsprojekt bör bli enklare. En allmän förbättring av samordningen mellan lokala, regionala, nationella nivåer samt gemenskapsnivån är nödvändig. • En (av)regleringskultur krävs, inom vilken man tar hänsyn till företagens behov och möjligheter. • En strategisk användning av patent saknas och bör bli en del av politiken beträffande patent på nationell nivå och inom European Patent Office. • En harmonisering av avgifterna för patent och lägre avgifter för små och medelstora företag rekommenderas. • Att använda patent som marknadsföringsmedel bör främjas. 22 ~K OEN DANSKA REGERINGENS SVAR PÄ GRÖNBOKEN OM INNOVATION Den danska regeringen välkomnar initiativet att ge innovattonsperspektivet en mer framträdande roll i forsknings- och industripolitik. Innovationer är ett aktuellt ämne i Danmark. Det kulturella sammanhanget, social och institutionell innovation, intresset för skydd av natur- och energiresurser samt även informationssamhällets inverkan utgör delar av det sammanhang, inom vilket den danska regeringen välkomnar en diskussion om konkreta åtgärder. Enligt den danska regeringen bör en analytisk bas (t. ex. OECD- och EU-undersökningar) utnyttjas bättre för att sammanställa en sammanhängande strategi för initiativ inom innovationsområdet. Den danska regeringen instämmer med grönbokens fem allmänna mål med följande reservationer: Gemenskapens politik för forskning och utveckling bör inte blandas samman med snäva mål inom industripolitiken. Att förbättra tillgången til! finansiering bör i första hand ses som en nationell angelägenhet. Generellt sett måste åtgärder på gemenskapsnivå respektera subsidaritetsprincipen och därför skall åtgärderna kunna motiveras av att de har en europeiska dimension, t. ex. som i fallet med standarder, immaterialrätt eller särskilt kostsam forskning och utveckling. Följande särskilda frågor har väckts med anledning av grönbokens föreslagna åtgärder. • Teknikbevakning kommer att bli mer och mer betydelsefullt för beslutsfattare inom den offentliga och den privata sektorn. Gemenskapens insatser bör sylta till att utveckla samarbete mellan olika nationella institut och metoder inom denna disciplin. • EU:s prioriterade områden för FoU bör fastställas så att etterfrågesidan beaktas i större utsträckning. • Utbildning måste förbli varje enskild medlemsstats angelägenhet, eftersom den har sina rötter i varje lands kulturella traditioner. Det borde dock ingå ett ömsesidigt erkännande av färdigheter och meriter i medlemsstaternas utbildningar. • Regeringen instämmer i att rörlighet innebär fördelar, men systemen får inte bli obligatoriska. Eftersom det har noterats att Programmet för utbildning och fri rörlighet för forskare inte har lyckats med att inrikta sig mot industrin, måste sädana program förfoga över andra och mer realistiska metoder för att uppfylla olika behov. Det måste riktas särskild uppmärksamhet mot administrativa och ekonomiska hinder för de små och medelstora företagens deltagande i FoU-programmen. Det är värt att beakta kommissionens samordningsinstrument, t. ex. teknikförmedlingscentrerna och Craft. Det bör inte införas styrmedel inom beskattningsområdet på gemenskapsnivå, men ökad insyn i innovations- och företagskrediter skulle välkomnas. Den danska regeringens främsta syfte med sin industripolitik är att uppmuntra innovationsverksamhet inom företagen, särskilt i de små och medelstora företagen och på regional nivå. De små och medelstora företagen som vanligtvis lider av en eftersläpning beträffande kompetens och företagsledning kommer även framöver att vara föremål för särskilt uppmärksamhet, och intern uppbyggnad, nätverk och sammanslutningar är nyckelbegrepp i detta avseende. Målet att vidareutveckla "ekonomisk intelligens" är ett område inom vilket den danska regeringen skulle vara intresserad att få ytterligare erfarenhet. 23 "K DEN TYSKA REGERINGENS SVAR PA GRÖNBOKEN OM INNOVATION Den tyska federala regeringen välkomnar publiceringen av kommissionens grönbok och rapporterar att "innovationsdebatten" har pågått i Tyskland under en längre tid. Detta gensvar visar tydligt att innovationsfrågor bör behandlas i medlemsstaterna eller på regional nivå för att uppnå bästa resultat. Regeringen betonar också att utbyte av information och erfarenheter mellan medlemsstaterna är av avgörande betydelse och anser att kommissionen Kunde ta på sig uppgiften att initiera sådana dialoger. Î den tyska federala regeringens svar hänvisades det särskilt till följande tyska initiativ vars erfarenheter bedömdes kunna vara av värde för den europeiska innovationsdebatten: • Koopman-rapporten behandlar förordningars formella framställning och effektivitet. • INSTI-programmet (înnovationsstimulierung der Deutschen Wirtschaft durch wissenschaftlich- technishe Information) vars syfte är att stimulera den tyska ekonomin genom att tillhandahålla relevant vetenskaplig och teknisk information. • Delphi-initiativet för framtidsstudier om teknik har arbetat framgångsrikt på nationell nivå. • Utbildningssystemet i varje medlemsstat är unikt, men alla system bör dock ge grundläggande kunskaper i informationsteknik, juridiska och företagsekonomiska ämnen. Detta bör ge dem som har förmåga och vilja ett kunskapsbagage så att de kan genomföra sina individuella karriärplaner. Teknikbevakning är mer framgångsrik om det bedrivs på nationell nivå och om gemenskapen samordnar jämförande studier. Beslutet om vilken teknisk metod som är mest betydelsefull vilar till syvende och sist på de enskilda företagen. Regelbundna undersökningar om innovationer i varje medlemsstat rekommenderades inte vid denna tidpunkt. Den tyska regeringen instämmer i de frågor som rör immateriell egendom och pekar på att patent ofta är en nyckelfaktor för att få finansiering. För att åskådliggöra för allmänheten hur stora de verkliga kostnaderna för patentintrång är, skulle man kunna göra beräkningar av de sociala kostnaderna, t. ex. förlusten i form av minskad vinst för industrin och påföljande arbetslöshet. Regeringen är i princip överens med gemenskapen vad beträffar utbildning om och ökad användning av bruksmönster. Regeringen förespråkar att medlemsstaterna får större insyn beträffande innehållet i utbildningssystemen, vilket är att föredra framför att koncentrera sig pä ett ömsesidigt erkännande av slutprodukten, dvs. kvalifikationerna. För att uppmuntra forskares och studenters rörlighet föreslår regeringen att EU:s strukturfonder bör användas till att anställa akademiker eller studenter som innovationsassistenter. En förenkling av administrativa förfaranden välkomnas och i svaret föreslogs att ett seminarium med deltagande från näringslivet skulle sammankallas för en "brainstorming" om hur förfaranden skulle kunna förenklas. På samma gång som regeringen instämmer i att forskningsinsatser bör inriktas mer mot innovation, anser den att man måste vara försiktig så att inte kreativiteten hämmas eller nivån på grundforskningen sjunker, särskilt på gemenskapsnivå. • EU:s program för FoU bör koncentreras på några specialområden av strategisk betydelse för Europas framtid. • EU:s FoU bör förbehållas större högriskprojekt som inte kan genomföras på nationell nivå. • Målen för varje FoU-program bör fastställas tydligt med särskild tonvikt på deras inverkan på områden av strategisk betydelse. • EU:s strukturfonder bör inriktas på nyskapande metoder. • Det överensstämmer också med målet att varje medlemsstat ökar sina utgifter för FoU till 3 % av BNP. • Den tyska regeringen instämmer i att innovationsverksamhetens fördelar måste erkännas, särskilt av allmänheten, och anser att förslagen i grönboken inte är tillräckliga på något område. Följande åtgärder föreslås därför: 24 ~>i • Att åskådliggöra för allmänheten den inverkan som EU:s FoU-program har på det dagliga livet. • Att undersöka möjligheten att låta en grupp PR-konsulter utarbeta en serie praktiska åtgärder för att främja en positiv bild av innovation, särskilt genom att använda moderna IT-metoder. I framtiden bör sådana åtgärder ingå i ramprogrammen. • 25 ? > DEN SPANSKA REGERINGENS SVAR PÅ GRÖNBOKEN OM INNOVATION AllmSnna kommentarer Den spanska regeringen välkomnar grönboken. Den instämmer i grönbokens horisontella och integrerade infallsvinkel och delar behovet av att formulera en europeisk strategi för att främja innovation. Även om den spanska regeringen » regel instämmer i analysen av situationen i Europa, beklagar den att grönboken mte fullt ut drar nytta av vissa påpekanden från Vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, t. ex. den ekonomiska klyftan mellan stora företag och små och medelstora företag och sociala klyftor. Framför allt anser den att innovationer som fundament för teknisk, social och ekonomisk sammanhållning på lång sikt har fått för liten uppmärksamhet. I grönboken har man begränsat sig till att ta upp de huvudsakliga hindren och utmaningarna för innovation, utan att presentera ett verkligt ramförslag för att främja innovationsverksamheten i EU. Slutligen bör man intressera sig mer för initiativ som främjar tekniköverföring mellan regioner och (traditionella) sektorer och som stärker de små och medelstora företagens konkurrenskraft. Särskilda kommentarer Åtgärd 1: Att utveckla teknikbevakningen och de tekniska framtidsstudierna Institutet för vetenskapliga och tekniska prognoser (IPTS) bör få en mer betydande roll. Åtgärd 2: Att bättre inrikta forskningen mot innovation • Kommittéerna inom programmen bör intressera sig för verksamheten inom arbetsgrupperna. • De små och medelstora företagen bör delta tidigt i FoU-processen och inte bara vid tillämpningen av resultaten. • Bland de kriterier som används för att övervaka och utvärdera forskningsprogram bör social och ekonomisk sammanhållning och förbättrade levnadsvillkor inkluderas. Åtgärd 4: Att öka rörligheten bland studerande och forskare Det bör utarbetas åtgärder för att dra till sig (och behålla) välutbildade mänskliga resurser i mindre gynnade regioner. Åtgärd 5: Att förbättra kunskaperna om innovationernas positiva verkningar Traditionella medier (TV, radio och press) bör användas för att förbättra allmänhetens kunskaper inom detta område. Åtgärd 7: Att införa skattesystem som gynnar innovationer Mot bakgrund av försöken att minska de offentliga budgetunderskotten, bör det vara obligatoriskt att göra en grundlig förhandsanalys av effekterna på budgeten av nya program. 26 Åtgärd 8: Att främja intellektuell och industriell egendom Forskningscentrer (offentliga och privata) bör också kunna dra nytta av marknads föringsåtgärder. Åtgärd 9: Att förenkla administrativa åtgärder Kommissionens synpunkter delas helt och fullt. Åtgärd 12: Att uppmuntra innovationsverksamhet i företagen, i synnerhet i små och medelstora företag, och stärka den regionala dimensionen av innovation Det nödvändiga samarbetet mellan regionerna bör stärkas samt även de nationella myndighetemas samordningsroll. Åtgärd 13: Att förnya de offentliga insatserna för främjande av innovation Direkta offentliga styrmedel bör också uppmuntras. Slutligen bör innovationspolitiken behandlas på regerings-Zstatschefsnivå, vilket är det mest lämpliga politiska forumet om innovationsfrågorna skall föras in på ministerrådets dagordning. 27 ->? DEN FINSKA REGERINGENS SVAR PA GRÖNBOKEN OM INNOVATION Den finska regeringen välkomnar Grönboken om innovation. Den vill dela med sig av de erfarenheter man gjort på medlemsstatsnivå till gemenskapen ocn aktivt delta i uppföljningsarbetet i samband med denna publikation. Följande aktuella initiativ i Finland har visat sig vara framgångsrika och kan vara av intresse för andra medlemsstater: (1) (2) Ett nationellt högteknologiskt mentorprogram nar införts och testats med lovande resultat. Erfarna företagsledare bedömer intresserade små och medelstora företag och utfärdar ett "European Venture Capital Certificate' finansiärer. Detta tillvägagångssätt har utarbetats i samarbete meo kommissionen. Kera (den regionala utvecklingsfonden) nar nyligen infört en offenligt finansierad lånemöjlighet för nya företag med små och snabba iån (mindre än 20 000 ecu) och med mycket låga krav på säkerhet. Det har fått ett mycket positivt mottagande bland de små och medelstora företagen. för att underlätta förhandlingar med Den finska regeringen stöder en snabb ökning av FoU-utgifterna. Europa kan inte konkurrera med Japan och USA om inte dessa utgifter uppgår till ungefär 3 % av 8NP. För att bereda väg för en gynnsam utveckling av den europeiska innovationspolitiken och för att främja den europeiska industrins konkurrenskraft, bör FoU-utgifterna öka på både nationell och europeisk nivå. Idéerna om hur man kan förbättra den europeiska innovationsprocessen måste införas i det femte ramprogrammet för att säkerställa dess effekt på den europeiska konkurrenskraften: Det finns ett behov av extern hjälp för att bedöma innovation, för att analysera marknaden och för an lösa problem på andra områden där små och medelstora företag har otillräcklig kompetens. * Regeringen ger sitt stöd till att EASDAQ uDprättas och föreslår att man experimenterar med teknikklassning på europeisk nivå och att denna kunskap sprids. Den rekommenderar även att banker bör skaffa sig kompetens inom och kunskaper om teknikområdet och om de teknikbaserade företagens specifika finansieringsfrågor, TEKES (Centret för teknisk utveckling) skall snart börja använda ett nytt finansieringsinstrument som kallas ett "egetkapitallån". Detta lån räknas som företagets eget kapital, vilket alltså förbättrar företagets balansräkning. Användningen av regionala utvecklingsfonder bör riktas mot FoU-projekt på nationell nivå. Regeringen stöder inte rollen för Institutet för vetenskaDiiga och tekniska prognoser (IPTS) när det gäller teknikbevakning och föredrar att det nuvarande nationella systemet används och att man utbyter erfarenheter. Innovationsverksamhet inom servicesektorn bör uppmuntras. Servicesektorn bör inkluderas i systemet för innovationsfinansiering och bör få samma behandling som industrin, eftersom den är minst lika viktig för sysselsättningen. Följande uppgifter inom innovationsområdet bör genomföras på gemenskapsnivå: - Att utarbeta gemensamma standarder, direktiv och övergripande överenskommelser. - Mekanismer och samarbetsforum som hjälper medlemsstaterna och deras företag att lära av varandras erfarenheter. - Projekt som är så omfattande och kostsamma att ett iand inte ensamt kan genomföra dem. - Ny gemensam lagstiftning (t. ex. stadgan för ett europeiskt bolag). - Samordning av EU:s innovationsverksamhet med andra gemenskapsåtgärder (t. ex. strukturfonderna, industripolitiken). 28 yp DE FRANSKA MYNDIGHETERNAS SVAR PÅ GRÖNBOKEN OM INNOVATION Grönboken om innovation är ett användbart och odogmatiskt bidrag till den offentliga debatten om det viktiga ämne som innovation utgör. Innovation och subsidaritet Innovationen är ett bra exempel på ett område där subsidaritsprincipens tillämpning är klar och tydlig (innovationsverksamhet är först och främst ett ansvar för företagen och företagens grundare - eftersom det inte myndigheterna som har de goda idéerna). Att unionen vidtar åtgärder inom är de och innovationsområdet är i princip berättigat om åtgärderna gäller de företag som verkar på den europeiska marknaden och på världsmarknaden. De små och medelstora företagens tillgång till gemenskaps programmen måste förbättras. Analys av grönboken För att förbättra den privata finansieringen av innovation inom de små och medelstora företagen, har Frankrike vidtagit stödåtgärder beträffande riskkapital t. ex. upprättandet av Nya marknaden (1996). Möjliga skattereformer för nyskapande företag är under utarbetande, och man undersöker även hur pensionsfonderna skall kunna uppmuntras att investera i innovationsverksamhet. Frankrike påpekar återigen att man är positiv till ett Europapatent (ratificering av konventionen om ett gemenskapspatent från 1992). En förenkling av administrativa förfaranden ligger inom medlemsstaternas område. Kommissionens analys av de otillräckliga forskningsinsatserna är pessimistisk. I Frankrike har betydande investeringar i forskningen genomförts, både pä nationell nivå och på gemenskapsnivå. Frankrike bedömer att grundforskningen måste stöttas av staten, eftersom det då bland annat går att säkerställa att det fmns ett samband mellan grundforskning och nya produkter. Frankrike beklagar att vinstdelning för forskare och avknoppning av verksamheter inte behandlas i grönboken. Grönbokens åtgärder Frankrike konstaterar att det i grönboken saknas konkreta förslag och praktiska åtgärder som kommissionen skulle kunna lansera. Ramprogrammen diskuteras inte mycket i grönboken och det är beklagligt att notera en alltför skarp uppdelning mellan åtgärd 3 "spridning och utvärdering av resultat" och åtgärd 1 "genomförande" av forskningsprogrammen. Inom det femte ramprogrammet skulle en bättre samordning mellan dessa två åtgärder vara önskvärd. Frankrike kräver också mer tydlighet beträffande ramprogrammets mål: Programmet bör understödja vår vetenskapliga och tekniska konkurrenskraft och det kan därför inte samtidigt vara ett särskilt instrument för sammanhållning (vilket mer är en uppgift för Europeiska regionalfonden). Frankrike stöder det utmärkta initiativet med arbetsgrupperna (task forces). Frankrike är mer återhållsam beträffande uppkomsten av nya institut som "Europeiska institutet för innovation och utveckling på landsbygden" eller "Europeiska institutet för innovativa metoder inom yrkesutbildning". En förstärkning av institutet i Sevilla är ingen prioritet. Frankrike förespråkar i stället att gemenskapen drar större fördel av medlemsstaternas insatser för framtidsforskning, t. ex. Technology Foresight i Förenade kungariket och 100-technologies-clés i Frankrike. 29 %i Frankrike är positiv till att EU agerar som samordnare och kan säkerställa sammanhållningen mellan offentliga åtgärder och privata insatser, för att inom ramprogrammet''stödja forskning inom industrin vars finansiering delas mellan kommissionen och företagen eller offentliga forskningsinstitutioner. Kommissionen skulle på detta sätt kunna tillföra grundforskningen en verklig europeiskt dimension och främja utvecklingen av teknik av vikt. 30 11 IRLÄNDSKA REGERINGENS DEN INNOVATION SVAR PÅ GRÖNBOKEN OM Den irländska regeringen välkomnade Grönboken om innovation och instämmer med de stora riktlinjerna. Följande punkter åskådliggör den irländska regeringens åsikter beträffande vissa särskilda ämnen: • Medlemsstaternas förmåga att bedriva en omfattande teknikbevakning är begränsad. Det är därför önskvärt att denna verksamhet genomförs på £U-nivå och koncentreras på "teknikoffensiver" (technology push). • Arbetsgrupperna (de s. k. innovationsverksamhet arbetsgrupper bör återspegla alla medlemsstaternas behov. forces) inom vissa sektorer eller task i sin nuvarande utformning skulle bara stimulera länder. Man föreslår att urvalsmetoden för • Irland välkomnar att de små och medelstora företagens betydelse har uppmärksammats i grönboken. Den irländska regeringen har under sitt ordförandeskap medverkat till att en arbetsgrupp inom Crest inrättats för att undersöka hur de små och medelstora företagen kan uppmuntras att delta mer i EU:s forskningsprogram. Vissa av grönbokens åtgärder skulle förbättra de små och medelstora företagens villkor, men det skulle behövas en mer interventionistisk politik för att utvinna idéer och kunskap från forskningsinstituten och omvandla dem till kommersiella produkter. Aktuella politiska åtgärder i Finland och Israel anges som exempel. • Det är nödvändigt att beslutsfattarna, näringslivet och allmänheten får en bättre förståelse för vetenskap, som en del av innovationsprocessen. Utbildning anses vara ett alltför specifikt begrepp för att man skall lyckas förändra människors mentalitet. innovation. Begreppet inlärning måste teknik och införas • Ekonomiska incitament anses vara avgörande ocn man välkomnar förslagen om att upprätta EASDAQ, att införa Europeiska investeringsbankens bankgarantier för nyskapande små och medelstora företag samt multinationella fonder för startkapital. • Tekniköverföringens betydelse betonas och man föreslår att en serie särskilda åtgärder bör utarbetas för att understryka att det ofta kan vara en bättre lösning för företagen att tillägna sig teknik, vare sig den har utarbetats i Europa eller inte, än intern forskning och utveckling. I rapporten från STIAC (Science, Technology and Innovation Advisory Council) betonas betydelsen av samarbete och nätverk, särskilt för att övervinna nackdelarna med småskalighet. 31 ^ ITALIENSKA REGERINGENS SVAR PÅ GRÖNBOKEN OM DEN INNOVATION Den italienska regeringen välkomnar Grönboken om innovation och instämmer med dess slutsatser och de föreslagna åtgärderna. Regeringen anser att grönboken och den sammanfattande konferensen i Rom (30 maj 1996) har ökat medvetenheten om olika frågor som rör innovation i Europa. italienska regeringen Den överensstämmelse med samhällets och näringslivets behov. instämmer i att investeringar i vetenskap och teknik bör göras i Regeringen föreslår att, förutom de hinder för innovation som behandlas i grönboken, framtida åtgärder bör innovation som är specifika för en bransch (t. ex. tillverkningsindustrin, integrerade produktionskedjor, fullt utvecklade branscher). till sektoriella hinder för ta hänsyn Den föreslår att särskild uppmärksamhet bör riktas mot att skydda EU:s immateriella tillgångar. 32 DEN NORSKA REGERINGENS SVAR PÅ GRÖNBOKEN OM INNOVATION Den norska regeringen är positivt inställd till detta initiativ att förstärka Europas innovativa förmåga. Följande punkter belyser den norska regeringens inställning till några betydelsefulla faktorer i debatten: • Insatser inom teknikbevakning bör samordnas bättre och det arbete som institut som IPTS gör, bör få en omfattande spridning. • Det krävs ytterligare arbete inom området för statistiska undersökningar om innovation. Detta arbete bör knytas närmare till OECD:s arbete. • Gemenskapen bör spela en avgörande roll när det gäller att utarbeta nya och tydliga system för erkännande av kvalifikationer. • Man välkomnar upprättandet av en europeisk kapitalmarknad, EASDAQ. • Det finns en oro för att europeiska företag flyttar sin FoU-verksamhet från Europa på grund av en komplex lagstiftning, t. ex. inom immaterialrätten. Ytterligare initiativ inom detta område bör knytas samman med initiativ inom OECD och Världshandelsorganisationen, WTO, och samordnas på stats- och gemenskapsnivå. • Erfarenhetsutbyte inom området regionala villkor för innovation bör förstärkas. Den norska regeringen pekar på det faktum att det råder brist på kunskaper om att analysera och fastställa ekonomisk intelligens och att kunskapsnivån behöver höjas. Den understryker också att en europeisk innovationspolitik för 2000-talet måste omfatta en djupare analys av servicesektorns innovativa förmåga. 33 & PORTUGISISKA MYNDIGHETERNAS DE GRÖNBOKEN OM INNOVATION INSTÄLLNING TILL L Innovationspolitik Uttrycket "den europeiska paradoxen" visar pä ett linjärt synsätt och går längre än fenomenet innovation. Gemenskapens forsknings- och utvecklingspolitik samt en eventuell innovationspolitik kan varken göra något åt bristerna mom industri- och företagspolitiken eller lösa allvarliga problem som spridning och demonstration, vilka har en oerhörd betydelse för de sma och medelstora företagen. Portugal anser att en överföring av resurser från FoU-programmen till innovationspoiitikens område inte är genomförbar på det politiska och ekonomiska planet. 2. Tillväxt och sysselsättning - Social och organisatorisk innovation Portugal anser att grönboken bara snuddar vid problemet om det finns ett samband mellan innovation, tillväxt och sysselsättning. Det är inte teknik som kan lösa företagens problem eller som skapar nya möjligheter för företagen, utan det är en nyskapande tillämpning av tekniken och i detta ingår nya former av social och organisatorisk innovation. Mot denna bakgrund önskar Portugal att det införs åtgärder som gäller stadsplanering, att ge nytt liv åt landsbygden, undervisning och utbildning, hälso- och sjukvård och äldre människors problem. 3. Finansiering Portugal anser an det bör skapas gynnsamma ramar för en europeisk finansmarknad för att främja europeiskt riskkapital som kan finansiera företag med ett utbud av innovativa tjänster och produkter. I överensstämmelse med detta ställer man sig bakom an en marknad av typ EASDAQ skapas. 4. Beskattning För att kunna skapa ett system med skatteincitament som är anpassade till de nationella systemen för direkt stöd, föreslår Portugal att man bör göra ingreppen på området för skattemässig harmonisering, främst av konkurrenshänsyn, men även mot bakgrund av att bestämmelser och investeringsvillkoren på den inre marknaden blir alltmer enhetliga. 5. Transnationeila nätverk mellan företag Portugal understryker att det saknas uppmuntran och stöd från gemenskapen (särskilt till små och medelstora företag) som gör det möjligt för företag från de ekonomiskt svagaste länderna att delta i transnationeila projekt med delade kosmader och som samlar både stora företag och små och medelstora företag. Följaktligen är det nödvändigt att öka de små och medelstora företagens kunskaper om de europeiska marknaderna och om möjligheterna att få stöd från gemenskapens fonder för FoU och att utveckla nätverk för samarbete. 6. Arbetsgrupperna (sk. task forces) De lovvärda intentionerna att samordna och förena de olika programmen, som var motiveringen för att bilda arbetsgrupperna, har blivit lidande av bristen på insyn vid urvalet och i finansieringen. Detta leder till förvirring i debatten om grönboken, tilläggsfinansienngen av det fjärde ramprogrammet och de nyss påbörjade diskussionerna om det femte ramprogrammet. Portugal är dock positivt inställd till arbetsgrupperna om sjötransporter, integrerade transportssystem samt multimedieprogram för utbildning. 34 %L DEN NEDERLÄNDSKA REGERINGENS SVAR PÅ GRÖNBOKEN OM INNOVATION Den nederländska regeringen instämmer helt med de huvudsakliga mål som framställs i Grönboken om innovation. Undersökningar som nyligen har genomförts i Nederländerna har gjort det möjligt för landet att ha erfarenheter av nästan alla åtgärder som beskrivs i grönboken. Med tanke på subsidaritetsprincipen anser den nederländska regeringen att åtgärder på gemenskapsnivå endast bör planeras för projekt som är för stora för en nation eller projekt som uppkommer direkt som ett resultat av gemenskapens politik eller lagstiftning. Följande punkter regeringens synpunkter om vissa huvudområden. Den nederländska regeringen illustrerar den nederländska « uppmanar till försiktighet med att använda europeiska fonder som investeringskapital • välkomnar bildandet av EASDAQ, under förutsättning av att marknadskrafterna får styra denna marknad • uppmanar till försiktighet med europeiska priser och certifikat till dess man vet mer om värdet av sådana gemenskapsinitiativ • instämmer i de viktigaste frågorna som rör fortlöpande utbildning och betonar behovet att utarbeta metoder för att ömsesidigt erkänna varje medlemsstats utbildningar och kunskaper. Den nederländska regeringen betonar att vissa frågor av allmän natur, t. ex. administrativa kostnader, arbets- och patenträtt bör föras samman, eftersom de ofta behandlas på rådgivande forum som inrättats särskilt för detta ändamål. Det är av yttersta vikt att innovationsaspekten införs på dagordningen hos dessa forum. 35 > DEN SVENSKA REGERINGENS SVAR PÅ GRÖNBOKEN OM INNOVATION Den svenska regeringen anser att det är oroande att innovationsfrågorna betraktas ur ett mycket tekniskt perspektiv och understryker att innovation påverkar livets alla aspekter. Den betonar särskilt skolans roll för individernas kreativitet och påpekar att OECD:s arbete inom detta område skulle kunna vara intressant. Regeringen har uppfattningen att alla åtgärder som föreslås i grönboken är inriktade på att förbättra ekonomiska resultat genom innovationsverksamhet. Även om att detta är lovvärt i sig, så finns det sociala behov som bör behandlas och som också kräver ett nyskapande angreppssätt, t. ex. vården av det ökande antalet äldre i befolkningen. Det påpekas också att innovationsverksamhet inom det organisatoriska området inte har tagits upp. Följande specifika påpekanden ger en antydan om den svenska regeringens inställning till grönboken. • Kommissionens roll för att stärka den europeiska innovationsverksamheten bör begränsas till åtgärder som inte är genomförbara på nationell nivå. Ett viktig uppgift bör vara att samordna överföring och utbyte av erfarenhet och kunskap mellan medlemsstaterna. • De tretton åtgärderna innehåller inget nytt. Den information som framförs har undersökts och testats under en längre tid och den har oftast inte Ökat innovationsverksamheten i någon större utsträckning. • Det är inte säkert att ratificeringen av den europeiska patentkonventionen är ett bra tillvägagångssätt. Den svenska regeringen rekommenderar att det arbete om innovation som har bedrivits av OECD bör utgöra en utgångspunkt för kommissionens framtida verksamhet. 36 1S DEN BRITTISKA REGERINGENS SVAR PÅ GRÖNBOKEN OM INNOVATION Förenade kungarikets regering välkomnar kommissionens initiativ att utarbeta och publicera grönboken. Regeringen berömmer särskilt erkännandet av att det fmns ett behov av att bygga vidare på de framgångsrika erfarenheter som gjorts i enskilda regioner ocn länder och att sprida kunskaper om optimala lösningar i Europa. Dessutom uttrycker Förenade kungariket sitt gillande över att man betonar att det är nödvändigt att lära från varandra genom att utbyta kunskaper om optimala lösningar, så att alla medlemsstaterna inte nödvändigtvis gör samma sak. Särskilt på gemenskapsnivå välkomnar och stöder Förenade kungariket kommissionens arbete med avreglering, förenkling av förfaranden och konkurrensregler samt användningen av privata entreprenörer och decentralisering. Det fmns utrymme att ytterligare effektivisera de existerande åtgärderna och initiativen inom gemenskapen och att förbättra samordningen av EU:s verksamheter. Att bättre inrikta forskningen mot innovation De mekanismer som binder samman grundforskning och innovation är oumbärliga. Vidareutvecklade (inkrementella) innovationer som är särskilt viktiga för innovationsverksamheten i små och medelstora företag, har dock inte fått mycket uppmärksamhet. Förenade kungariket förespråkar starkt ett effektivt samarbete mellan programmen. Arbetsgrupperna har visat sig vara till hjälp när det gäller att finna bra samarbetsområden. Arbetsgruppemas verksamhet under den inledande fasen har emellertid gett upphov till viss oro. Regeringen välkomnar förslaget att i det fjärde ramprogrammets förfaranden för övervakning och utvärdering inbegripa en bedömning av innovationsverksamhetens effekter. Förenade kungariket instämmer i att det finns ett behov av att ta hänsyn till innovationsfaktorer i det femte ramprogrammet, men anser att det är oklart hur kommissionen tänker genomföra detta. Det fmns inget behov av ett nytt informationsprogram på gemenskapsnivå. Teknikbevakning och tekniska framtidsstudier på gemenskapsnivå har små möjligheter att få någon större betydelse. Att förstärka de mänskliga resurserna för innovation Rekommendationerna är relevanta. Medlemsstaterna kommer emellertid att ha en uppsjö olika prioriteringar och tillvägagångssätt för att förbättra sina utbildningssystem. Det är inte offentliga myndigheter, varken på medlemsstats- eller gemenskapsnivå, som är bäst kvalificerade att bedöma vilka färdigheter och kvalifikationer som näringslivet behöver. Man kan därför inte motivera att en ny institution inrättas som skulle göra samma arbete som redan utförs. Det fmns inga skäl för att öka budgeten för Programmet för utbildning och fri rörlighet för forskare och inte heller något som motiverar att nya initiativ tas. Att förbättra finansieringsvillkoren för innovation De föreslagna mekanismerna bör utarbetas inom den privata sektorn. Erfarenheten visar att bristen på finansiering sällan är det huvudsakliga problemet för innovationsverksamhet, även om det ofta används som en ursäkt. Förenade kungariket har inga invändningar mot att Europeiska investeringsfonden får tillåtelse att investera i riskkapital. Beskattningsfrågor är i första hand en fråga för medlemsstaterna på nationell nivå, i enlighet med subsidaritetsprincipen. 37 -t)' Att införa ett juridiskt gynnsamt klimat Förenade kungariket stöder insatser inom internationella forum som arbetar för harmonisering, om sådana åtgärder kan leda till en förbättring av förhållandena för handel och/eller till större effektivitet eller lägre kosmader inom systemet för immaterialrätt. Förenade kungariket stöder att informationstjänster om patent främjas som en metod för teknikbevakning. Förenade kungariket ställer sig helt bakom att administrativa förfaranden på gemenskapsnivå rationaliseras. Förenade kungariket har i princip inga invändningar mot en europeisk bolagsstadga. Det går dock inte att motivera en separerat form av europeisk bolagsstadga eller europeiska ekonomiska intressegrupperingar för små eller nyskapande företag. Kontroll av statligt stöd bör vara en viktig prioritet för kommissionen. I princip stöder Förenade kungariket helt kommissionens insatser för att begränsa nivån på statligt stöd till produkter som kräver stora investeringar. Den brittiska regeringen välkomnar och stöder helt kommissionens förslag att fortsätta att ha konkurrensregler som underlättar tekniköverföring. Att utveckla möjligheterna till offentliga insatser för att främja innovation Förenade kungariket stöder målet att främja samarbete mellan företag och att stärka grupperingar. Att uppmuntra ett internationellt synsätt inom företagen är en viktig fråga. Ramprogrammen bör inte användas för att ge stöd åt regionala åtgärder som bäst bedrivs inom ramen för strukturfonderna. Investeringar i innovation inom gemenskapen, medlemsstaterna och i regionerna bör utvärderas på ett lämpligt sätt. Regionala och nationella initiativ bör utvärderas av medlemsstaterna. Förenade kungariket välkomnar att kommissionen underlättar utbyte av kunskap om optimala lösningar mellan regioner och länder. 38 2. 1-C - Institutionernas reaktion (Sammanfattning utarbetad av kommissionen) 1. Europaparlamentet 2. Ekonomiska och sociala kommittén 3. Regionkommittén 39 ¥/ 1. Kommentarer från Europaparlamentet Europaparlamentet välkomnar grönboken och de olika åtgärderna och ser fram emot de mätbara resultat som förväntas följa. I en resolution med 35 punkter förespråkar parlamentet bl. a. följande: Spridning och utnyttjande av FoTU-resultat • Bättre spridning av teknisk know-how, vari även skall ingå ökat stöd till innovationsprogrammet och till programmet fortbildning och rörlighet för arbetstagare. » En ny Task Force för att främja spridning och utnyttjande av FoTU. • Inriktning på forskning som är tvärvetenskaplig, tillämpad och nätverksorienterad, eller som bedrivs vid industrier som för närvarande är för sma för att vara självförsörjande med forskning. Större användning av informationsteknik, grunden bör läggas genom att tillgång till Internet säkerställs i alla skolor. • » Prioritetsbedömning på grundval av bättre kännedom om innovationsprocessen, varvid kunskapen skall byggas på kvantitativa innovationsindikatorer. Ständig bevakning av inhemska "bra metoder" för att främja innovation i medlemsstaterna. • Förvaltning av FoTU • Bättre samordning mellan forskningspolitiken på nationell nivå och på gemenskapsnivå. • Gemensamma forskningscentrets institut för tekniska framtidsstudier bör ha en nyckelroll när det gäller att utveckia nätverkslänkar mellan forskningscentrer med liknande verksamhet. Ekonomiska och finansiella överväganden • Medlemsstaterna bör se över sin skattelagstiftning med målsättningen att främja innovation. Förslagen omfattar reglering av inhemska finansmarknader efter japanskt mönster, längre avbetalningsperioder för investeringar samt billiga lån för innovativa företag. • Mer konkurrens på den inre marknaden som skydd mot att stora företag dominerar marknader och stöd. • Oberoende teknisk bedömning för att ge bankerna bättre förståelse för teknikföretag. Administrativt och rättsligt hinder • Enklare administrativa rutiner både på nationell nivå och på gemenskapsnivå. Kommissionens SLIM-initiativ (Simpler Legislation for the Internal Market) välkomnas och parlamentet uppmanar också till att gå längre när det gäller att förenkla administrationen av forskningsramprogrammen. Snart antagande av stadgan för ett europeiskt bolag. Patentskyddsperioder som varierar beroende på typ av produkt för att väga innovation (som gynnas av patent) mot konkurrens (som hindras av patent). • • Innovationsstimulans till små och medelstora företag • Innovationsstöd på regional nivå samt program för att uppmuntra små och medelstora företag att samarbeta med universitet, forskningscentrer inom industrin och stora företag. • Den stödfunktion gentemot småföretag som innehas av biorganisationer, såsom banker, konsulter, • • marknadskooperativ och tekniska skolor bör uppmärksammas. Strukturfonderna bör inriktas på innovation. Förståelse för att små och medelstora företag inte är någon homogen grupp och ingripanden därefter, dvs respekt för skillnader och målinriktning på grundval av storlek och sektor. • Hjälp till små och medelstora företag för att begränsa de ekonomiska riskerna med innovation, samt även stöd från Europeiska investeringsbanken. 40 V Sociala aspekter och utbildningsaspekter • Bättre kommunikation mellan forskare och allmänheten, särskilt genom statlig radio och tv. Finansiering skall innebära ett ansvar för att forskningsresultaten förmedlas till allmänheten. • En mera konsumentinriktad forskningspolitik. • • ökat arbetstagarengagemang i innovationsprocessen, genom utbildning och direkt deltagande. "Inkrementell" innovation bör lyftas fram, eftersom den kan vara lika viktig som helt nya produkter. • Betoning på att integrera innovation i utbildningen och en ny ram för kommande umovationsorienterade yrkeskvalifikationer. Task Forces och innovation • Debatt om målen för Task Forces och angivande av tydliga samband mellan deras arbete och åtgärderna i grönboken. 41 2. Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande Ekonomiska och sociala kommittén är positiv till grönboken och anser att ett helhetsperspektiv är en förutsättning för en framgångsrik innovationspolitik. Kommittén anser att det innovationsfrämjande arbetet bör vara de politiska ledamas huvuduppgift, eftersom innovation är nyckeln till konkurrenskraft, sysselsättning och utveckling. Den uttalar sig för gemensamma europeiska insatser på området som skall vara förenliga med subsidiaritetsprincipen. innovationer också spelar en viktig roll för ekonomisk och social Kommittén anser att sammanhållning. Kommittén understryker forskningsprogrammens och de tekniska framtidsstudiemas viktiga roll. Kommittén förordar ett angreppssätt från basen och uppåt. Den anser att man bör inhämta eventuella användares synpunkter och främja samverkan mellan forskare och användare. Resurserna bör koncentreras till viktiga gemenskapsprojekt och gemenskapsområden. Samarbete är en avgörande faktor, eftersom kvalitet är viktigare än kvantitet vid resursutnyttjandet. Insatserna måste koncentreras och vissa mål prioriteras. Kommittén anser att tillräckligt gynnsamma innovationsförhållanden finns genom integreringen av företagen, forskningsenheterna och andra faktorer för att bilda en innovationsnödvändig "kritisk massa". Kommittén anser att innovationsfrämjande åtgärder bör sättas in till stöd för företag med förhållandevis sämre förutsättningar så att de kan delta i innovationsnätverken. Kommittén betonar att innovationsprocessen i ett företag eller i någon annan organisation kräver att alla anställda deltar genom att fortbilda sig och bidra till ett öppet klimat inriktat på samarbete. Om de innovationsfrämjande faktorer som kommissionen redogör för anser kommittén att varje förslag till ny reglering borde bedömas ur innovationssynvinkel, att det måste skapas en köpstark efterfrågan på ur samhällssynpunkt viktiga områden, att marknaderna måste bli flexiblare. Enligt kommittén hör följande åtgärdsområden till de viktigaste: forskningsverksamhetens inriktning som skall anges med hjälp av tekniska framtidsstudier, utbildning, finansiering, beskattning, avreglering av marknader samt små och medelstora företags tillgång till innovationer. Kommittén anser det nödvändigt att främja synergi mellan olika politiska områden, såsom forskning, industri etc. Kommittén anser att grönboken lägger tonvikten vid samarbete mellan forskningsinstitut och företag, men att den i gengäld förbiser sådant som samverkan mellan avdelningarna inom företaget, kapacitetsvinster till följd av förbättrad arbetsmiljö, personalpolitik och skillnaden mellan intern och extern rörlighet. Om grönbokens åtgärder lämnar kommittén följande kommentarer: Åtgärd 1 - Utveckla teknikbevakningen och de tekniska framtidsstudierna. Enheter i medlemsstaterna som sysslar med tekniska framtidsstudier måste uppmuntras. Åtgärd 2 - Att bättre inrikta forskningen mot innovation. Offentliga myndigheter skall ingripa med verktyg i stil med Task Force på områden som är viktiga ur samhällssynpunkt om marknaden inte på egen hand skapar efterfrågan. Åtgärd 3 - Bättre grundutbildning och fortbildning. Man måste etablera en ständig strävan att bli bättre. Idén med "Knowledge Resource Centres" måste praktiseras. Tanken är att de skall vara en länk mellan utbud och efterfrågan på information inom ett valfritt utbildningsområde. Åtgärd 4 - öka utbytesverksamheten bland studerande och forskare. Rörlighet mellan olika områden och inuti länderna måste främjas. 42 ^ Åtgärd 5 - AU underlätta förståelsen för innovationernas positiva verkningar. Eventuella informationskampanjer riktade till allmänheten bör ge en grundlig förståelse för orsakssammanhangen. Åtgärd 6 - Bättre finansiering av innovationer. Allt måste göras för att ge små och medelstora företag samma finansieringsvillkor som de stora företagen har. Åtgärd 7 - Att införa skattesystem som gynnar innovationer. När politiska beslut fattas eller när skattesystemen ändras måste eventuella negativa effekter på innovationsverksamheten beaktas. Åtgärd 8 - Att främja immateriell äganderätt Ett europeiskt patenträttssystem vore önskvärt. Åtgärd 9 - Att förenkla administrativa åtgärder. Det är dags att vidta konkreta åtgärder. Åtgärd 10 - Ett för innovationer juridiskt gynnsamt klimat Innovationsverksamheten måste beaktas när EU utformar sin konkurrenspolitik. Gemenskapsregleringen på områdena hälsa, miljö och säkerhet måste vara noggrann och tvingande. Åtgärd 11 - ökande insatser för "ekonomisk intelligens". De offentliga myndighetema bör utöka upplysningsverksamheten. Åtgärd 12 - Uppmuntra till innovationer i företagen, i synnerhet i små och medelstora företag, och stärka den regionala dimensionen av innovation. Ekonomisk och social sammanhållning är ett av unionens centrala mål och subsidiaritetsprincipen är dess arbetssätt. Åtgärd 13 - Förnyelse av offentliga insatser för främjande av innovation. Verksamheten byggs i större utsträckning på samarbete med olika samhällsgrupper. 43 3. Regionkommitténs yttrande Regionkommittén välkomnar grönboken och anser att det behövs samordning mellan insatser för att resultaten, samt att detta bör ske enligt sprida kunskap och subsidiaritetsprincipen. Den är också positiv till det utrymme de lokala och regionala samhällena har fått. insatser för att utnyttja Kommittén är positiv till att innovationspoiitiken grundas på frivillighet och på lokalt engagemang, eftersom den betraktar detta som villkor för bibehållen och stärkt konkurrenskraft och sysselsättning. De regionala och lokala samhällena har ett ston ansvar för kraftsamlingen på området. När det gäller stöd till innovationsverksamhet bör de lokala och regionala samhällena bidra till att gynnsamma förutsättningar i fråga om lagar, ekonomi, finansiering och utbildning läggs fast. Kommittén betonar att offentliga myndigheter bör bevilja forsknings- och innovationscentrer ekonomiskt stöd. Privata finansiärer bör bringas till insikt om innovationsverksamhetens avgörande roll. Strukturfondemas regler för att ställa riskkapital till förfogande bör klarläggas så att fondema blir ett verksamt redskap. Det är nödvändigt att utarbeta innovationsfrämjande åtgärder för att förbättra tillverkningsförfaranden, skapa nya produkter och tjänster samt utbildning inom ramen för en politik med inriktning på små och medelstora företag. Tidigare har EU många gånger stött de lokala och regionala myndighetemas ansträngningar på området. De regionala utbildningsprogrammen bör slutligen inriktas pä utbildning för innovationsverksamnet. De bör stödjas av gemenskapsprogrammen Sokrates, Leonardo och Info 2000. Kommittén anser att man genom att sprida innovationsresultaten bidrar till ekonomisk och social sammanhållning. Den anser också att nätverk av regionala innovationssystem skulle leda till en bättre regionuppbyggnad. De lokala och regionala samhällena bör verka för att det knyts kontakter mellan forskning, universitet och företag så att informations- och erfarenhetsutbyte sker inom regionerna, mellan regionerna och över gränserna. System för stöd till innovation bör inte begränsas till att omfatta forskning/utveckling utan även täcka marknadsförings- och tillverkningsfaser. En regionalt förankrad politik för teknikbevakning behövs. Kommittén anser att nätet av innovationsförmedlingscentrer bör tillåtas växa så att det får reell betydelse. Inom ramen för en förenklad stödorganisationen och ett förfarande för att sprida forskningsresultat skulle de kunna tjäna som "one-stop shop" för de små och medelstora företagen. Kommittén lämnade följande kommentarer om åtgärderna i grönboken: Åtgärd 1 - Utveckla teknikbevakningen och de tekniska framtidsstudierna. Den information som samlas in och bearbetas vid Institutet för framtidsstudier i Sevilla skall gå att använda på regional och lokal nivå. Åtgärd 2 - Att bättre inrikta forskningen mot innovation. De lokala och regionala samhällena skall inrätta organ som är lyhörda för små och medelstora företag för att stärka deras kapacitet när det gäller forskning och ny teknik. Åtgärd 3 - Bättre grundutbildning och fortbildning. De lokala och regionala samhällena kan gör unga människor medvetna om vad innovation är, med ekonomiskt stöd från EU, och utveckla forskningssamarbetet mellan företagen och utbildningsinrättningarna. Åtgärd 4 - öka utbytesverksamheten bland studerande och forskare. Kommittén betonar att rörlighet är viktigt och understryker att de lokala och regionala samhällena spelar en viktig roll genom att de utvecklar samverkan mellan EU:s regioner. Åtgärd 5 - Att underlätta förståelsen för innovationernas positiva verkningar. Kommittén vill att initiativ på man håller de lokala och regionala samhällena underrättade om framgångsrika innovationsområdet. 44 f1 Åtgärd 6: Bättre finansiering av innovationer. Alla potentiella finansiärer bör uppmanas att se över sina stödsystem och, med hjälp av stimulansåtgärder, uppmuntras att delta i innovationsprojekt. Med anledning av åtgärderna 7, 8, 9 och 10 anger kommittén att den samtycker till förslaget att rådgöra med marknadsaktörerna och arbetsmarknadens paner om innovationsfrämjande fömtsättningar i fråga om skatter, handläggning och lagar. Seminarier på regional nivå skulle kunna anordnas som en del av åtgärderna för att förenkla företagens arbetsklimat. Åtgärd 11 - ökande insatser för "ekonomisk intelligens". Anslagen till verksamheten på regional nivå behöver förstärkas. Detta gäller oberoende av om man tänker sig hjälp med rådgivning, fortbildning eller rekrytering. Det vore önskvärt med en regelbunden utvärdering av insatserna på regional och lokal nivå för att mäta effekten. Åtgärd 12 - Uppmuntra till innovationer i företagen, i synnerhet i små och medelstora företag, och stärka den regionala dimensionen av innovation. Den lokala eller den regionala nivån är den mest ändamålsenliga nivån när det gäller att nå företagen med stöd till innovation. Åtgärd 13 - Förnyelse av offentliga insatser för främjande av innovation. Kommittén är positiv till förslagen om vilken roll staten skall spela i innovationssammanhang. Sammanfattningsvis välkomnar kommittén Europeiska kommissionens initiativ. Den trycker på ständig hänvisning till subsidiaritetsprincipen och de lokala och regionala samhällenas roll. Den föreslår att man från kommitténs medlemmar hämtar erfarenheter och förslag som kan ge näring åt sammanställningen av reaktionerna och handlingsplanen. 45 ^7~ BILAGA 2. 2 Innovationspolitikens utveckling inom de europeiska medlemsstaterna på senare tid INNOVATIONSPOLITIKENS UTVECKLING I DE EUROPEISKA MEDLEMSSTATERNA PÅ SENARE TID Inledning På följande sidor presenteras ett antal valda utvecklingslinjer i de europeiska medlemsstatemas innovationspolitik under 90-talet. För att åskådliggöra vad som för närvarande faller under begreppet innovationspolitik har man grupperat exemplen i enlighet med aktionsplanens tre huvudmålsättningar för innovationer: A B C Mänskliga resurser, utbildning och yrkesutbildning. Ramvillkor för företagande och innovationsfinansiering. FoTU och industri. Koncentrationen av sådana mängder information på ett fåtal sidor kan naturligtvis inte göra rättvisa åt de enskilda statemas ansträngningar. Det är emellertid tämligen enkelt att konstatera att EU-staterna är villiga att se till att deras politik när det gäller innovationer och teknologiska förändringar får ett uppdaterat innehåll och ökad stringens. Den tyska Bundesbericht Forschung 1996, de brittiska vitböckerna och regeringens treårsplaner i Sverige kan ses som exempel på sådana ansträngningar. A Mänskliga resurser, utbildning och yrkesutbildning Utbildning, yrkesutbildning, fortbildning och omsorg om hela arbetsstyrkans kompetensnivå är framträdande drag i innovationspolitiken. Utbildnmgsbudgeten i medlemsstaterna är emellertid mer decentraliserad än budgetposterna för de flesta andra satsningar som har att göra med innovationspolitik. Vetskapen om att de naturvetenskapliga ämnena är mindre populära bland skolbarn och ungdomar har blivit ett bekymmer för de flesta regeringar i medlemsstaterna. Science and Technology Policy Council i Finland hävdar i sin utvecklingsstrategi Towards an innovative society att "[. ] undervisningskvaliteten kommer att förbättras och innehållet i utbildningen kommer att förnyas på alla nivåer inom utbildningen". Innovationsagentur i Österrike främjar innovationsprojekt i skolorna, stöder innovativa problemlösningar som utvecklats av de studerande genom att stå för projektkostnaderna, dela ut priser till vinnande lag och ser till att dessa kan deltaga i internationella tävlingar. Detta organ står också för Award for Innovation. I Luxemburg förespråkar man en ändring av lagen gällande den tekniska utbildningen s de högre klasserna och avgångsbetyget på den tekniska linjen. Dessutom har Luxembourgish Federation of Industries tagit fram "Prix â l'Innovation" åt utbildningssystemet. Utbildningsdepartementet i Danmark arbetar på olika sätt för att sprida ett innovativt och företagarvänligt klimat pä grundskola och gymnasium. THOR-initiativet (Technology by Highly Oriented Research) som skall börja gälla från och med 1997 består av ett begränsat antal större forskningsstipendier åt framstående forskare och är tänkt att bidra till att göra de tekniska och vetenskapliga områdena mer attraktiva för ungdomar. I Förenade Kungariket har Prince of Wales Award nyligen också utökats med priser för sådana innovationer som varit mest framgångsrika kommersiellt. Tittar man på mer särpräglade utbildningsområden skulle man kunna nämna följande initiativ: A. 1 Utbildning och rörlighet bland forskare på doktorandnivå I Tyskland stöder man det internationella utbytet av forskare genom flera program såsom Alexander von Humboldt Stiftung där man delar ut stipendier till fler än 2 000 forskare per år och Deutscher Akademischer Austauschdienst som ger stöd åt fler än 50 000 personer per år. Dessutom har DFG- programmet för doktorander (Graduiertenkollegs) vuxit snabbt från 1,6 miljoner ecu 1990 till 41 miljoner ecu 1995. I treårsplanen för forskning och innovation 1994-96 i Italien hävdar man att "akademiska avgångsbetyg och doktorsgraden för forskare, vilka infördes senare än i andra industrialiserade länder, måste överensstämma bättre med de krav som landets produktionssystem ställer". Sft Programmet riktade forskartjänster (YPER) infördes i Grekland 1995 med sikte på att skapa en reserv med högt utbildade personer som sysslar med industnrelaterade problem. Det nationella programmet för utbildning av forskningspersonal i Spanien har riktats in på prioriterade områden i 19 nationella program som utgör den tredje nationella FoU-planen (1996-1999). Ar 1997 kommer PhD support grants i Irland att öka från 1 250 ecu per individ för närvarande till 2 500 ecu vilket går utöver det antal doktorander som stöds via andra budgetposter avsedda för vetenskap och teknik. I Danmark fortsätter regeringen att ge hög prioritet åt utbildning av forskare, exempelvis genom att behålla programmet för gästforskare från utlandet och dela ut stipendier åt danska forskningsstuderande för resor inskrivningsnivån på doktorandkurserna. till utlandet. Målet är att åtminstone behålla den nuvarande A. 2 Kopplingen mellan studier på universitetsnivå och företagssektorn Mycket i politiken och åtgärderna inom detta område har varit inriktat på att stödja akademiker på väg mot sitt första jobb och främja forskarutbytet. I Belgien har man i både den flamländska och wallonska regionen genomfört program med inriktning på att ekonomiskt stödja företagens anställning av akademiker, särskilt små och medelstora företag. I Wallonien gör programmet FIRST det möjligt för forskare att bli rekryterade av universitet och små och medelstora företag i avsikt att bygga upp partnerskap, och i Flandern är ett liknande system kopplat till främjandet av företagsgrupperingar. Med hjälp av Teaching Company Scheme i Förenade Kungariket bereder man vägen för studerande och akademiker till industrin. Även karriärproblemen bland den kontraktsanställda forskningspersonalen vid universiteten har mildrats genom en överenskommelse mellan forskningsråden. Royal Society och British Academy. 1 Nederländerna kommer man att använda extra resurser till projektet Kennisdragers in hei Midden- en Kleinbedrijf (KIM) (påminnande om det brittiska teaching company Industridepartementet att scheme). doktorandutbildningen skall anpassas till industrins behov och att man skall införa en ny typ av industriell docentur för att underlätta rekryteringen av personer med erfarenheter från industrin. The Ministry of Education and Science i Spanien har startat ett sektorprogram för utbildning av akademisk högskolepersonal och vidareutveckling av forskningspersonalen med sikte på att främja utbytet av forskningspersonal mellan industrin och offentliga forskningscentrer och utvecklingen av FoU-enheter. rekommenderar man I Sverige rapport i en från För att kunna uppfylla det speciella målet att integrera FoU-personal i de små och medelstora företagens FoU-projekt i de nya delstaterna i Tyskland, fortsätter man med och utvidgar storleken på flera program inom ramen för BMBF och BMW i. Lanseringen 1995 av Centre of Advanced European Studies (CAESAR) i Bonn kan ses som ännu ett försök att öka flexibiliteten, särskilt genom att undvika fasta forskartjänster. Istället kommer man att anställa forskare under endast fem år för grundforskning och tillämpade forskningsprojekt såsom nano-teknologi och bioelektronik som tycks lovande inför nästa sekel. En annan nyhet är att CAESAR skall fungera som ett privat institut och finansieras genom avkastningen från en initialdonation på 360 miljoner ecu från den federala regeringen och 34 miljoner ecu från Nordrhein-Westfalen. I Danmark fortsätter man med Industrial PhD Fellowships med 45 nya akademiker per år som samtidigt är anställda av ett företag och inskrivna vid en universitetsinstitution som doktorander. Det grekiska programmet Diavlos kan karakteriseras som ett pilotprojekt (samfinansierat av Europeiska socialfondens med inriktning på att stödja en första kontakt mellan studenter och företag som sysslar med FoU-verksamhet. I Irland omfattar programmen för utbildning och rörlighet bland akademiker också ekonomiskt stöd åt företagens FoU-personal så att man kan arbeta på FoU-avdelningår hos utländska företag, utbildning åt företagare med akademisk bakgrund så att dessa skall kunna driva egna företag och assistans åt små och medelstora företag för rekrytering av högskoleingenjörer under ettårsperioder. A. 3 Yrkesutbildning och fortbildning Regeringarna i medlemsstaterna möter kraven på yrkesutbildning och fortbildning huvudsakligen med utgångspunkt från målet att ge en ökad andel ungdomar fullgoda färdigheter och behålla deras attraktivitet på arbetsmarknaden. I Förenade kungariket gör regeringen reklam för de nya nationella målen för utbildning och yrkesutbildning i vitboken Competitiveness. Forging Ahead (1995), framlagd av National Advisory 4&0 Council for Education and Training (NACETT). och presenterar sina konkreta mål som omfattar stöd åt en målsättningstävling sektorsvis för organisationer som tillhandahåller utbildning åt industrin och andra organisationer. Man jämför också de grundläggande färdigheter som behövs för en anställning med liknande kriterier i de viktigaste konkurrentländerna och samarbetar med organisationer som tillhandahåller utbildning åt industrin för att skapa standarder för företagsutbildning. Vidare håller man i en tävling med en pott på 6 miljoner ecu åt det bästa utbildningsprojekt som omfattar tio eller fler småföretag och publicerar ett konsultationsdokument om individens eget ansvar för yrkesutbildning under hela livet. Inom Science and Technology Policy Council i Finland hävdade man 1993 (i Towards an innovative society) att man i början av yrkesutbildningen skulle ge ökad vikt åt grundläggande färdigheter med sikte på mer övergripande kursplaner. På grund av dess ökande betydelse skall man också göra en utvärdering av den utbildningssektor som rör yrkesutbildning för vuxna. I Nederländerna dryftade man i vitboken Knowledge in actum (1995) behovet av att öka effektiviteten i den nuvarande finansieringen när det gäller yrkesutbildning och företagsorienterad utbildning. Man tog också upp behovet av att årligen bidra med 7 miljoner ecu till en innovationsfond för yrkesutbildning och teknisk utbildning och över skattsedeln stimulera införandet av praktik- och lärlingsplatser på företag. Åtgärder för teknologiorienterad yrkesutbildning omfattar i Österrike introduktion och användning av ny teknik, nya metoder och organisationsformer samt tonvikt på kvalitet. Vidare betonar man utvecklingen av utbildningsmodeller som kombinerar yrkeskompetens med extern kompetens, modeller som tar hänsyn till kopplingen mellan teknisk, kommunikativ och social kompetens samt utvecklingen av kompetenssamarbete över företagsgränsema. B Ramviilkor för företagande och imiovationsfinansicring Nationella vitböcker och handlingsplaner på senare tid visar vilket behov det fmns av att rationalisera ramvillkoren för stödet till små och medelstora företag och industrins konkurrenskraft. Följande exempel står upptagna under några huvudkategorier som rör företagande och innovationsfinansiering. B. 1 Administrativ förenkling Administrativ förenkling, avreglering och liberalisering, upprättande av one-stop shops för företag är samtliga delar av sådana planer som offentliggjorts av många regeringar. Varje enskild region i Belgien planerar att upprätta one-stop shops som ett led i ansträngningarna med att förenkla de administrativa rutinerna. Som ett led i en större handlingsplan i Danmark återfinns flera moment i det projekt som startats av Ministry of Business and Industry för att minska den administrativa belastningen såsom slopandet eller förenklingen av gängse administrativa rutiner, förenklade skatte- och avgiftsregler samt upprättandet av ett förenklat rapporteringssystem med följden att företagen kan uppfylla alla krav från myndigheterna genom att rapportera till ett enda ställe. Både Frankrike och Tyskland har upprättat one-stop shops för administrativa formaliteter. På liknande sätt reviderar det tyska BMBF den befintliga lagstiftningen med utgångspunkt i vilken effekt denna har på forskning och innovationer. Ett pilotprojekt i Frankrike kommer att gå av stapeln i fyra regioner så att man skall kunna samordna rättsliga ingripanden på det tekniska området från olika statliga ministerier. I Förenade kungariket har man utvecklat en prototyp till en one-stop shop för bestämmelser som kommer att förevisas på utvalda Business Links i hela landet. Dessutom har Minister for Science and Technology aviserat ett paket med avregleringsåtgärder för att hjälpa mindre företag i samband med enkel inlämning av skatteuppgifter och nationell försäkring för nya företag, nya rättighetter för företag när det gäller indrivningsförfaranden, strömlinjeformade utvecklingskontroller, ett lagförslag om samråd i industritribunaler och en prototyp till ett system för informationsteknik när det gäller att få till stånd ramar och bestämmelser. B. 2 Immaterialrätt och patent De omfattande kostnaderna för skyddande av patent i Europa jämfört med USA och det ökande antalet nya problem i samband med immaterialrätt har man tagit itu med i de flesta medlemsstaterna. Olikheterna i åtgärderna visar hur svårt det är att kombinera fördelama med skydd (med återbetalning till uppfinnaren/innovatören) med de fördelar man kan få genom ett bredare umyttjande av nya produkter, processer (särskilt när det gäller bioteknik) eller tjänster. A<V'^ Finland har skrivit under Europeiska patentkonventionen och i Irland överväger man för närvarande att följa efter. I Grekland har man förlängt tiden för patentskydd från 15 till 20 år för att uppnå överensstämmelse med riktlinjerna inom EU. I Förenade kungariket undersöker man för närvarande den roll som UK Patent Office spelar i förhållande till Europeiska patentkonventionen och vilken roll de europeiska direktiv spelar som gäller uppfinningar pä bioteknikområdet. För att bättre kunna umyttja patentinformation har man tagit en del andra initiativ, i Österrike genom att upprätta en plattform med benämningen 'Patentverwertung , i Spanien med stöd från Ministry of Industry och i Belgien via Office for Industrial Property Rights (i den flamländska delen). Från och med 1997 kommer man i Tyskland att erbjuda subventioner åt patentansökningar från små och medelstora företag, och 100 nya lärartjänster kommer att inrättas i patentinformation på vetenskapliga och tekniska fakulteter inom ramen för det nya programmet Innovationsstimulierung der deutschen Wirtschaft durch wissenschaftlich-technische Information (INSTI). Problem i samband med immateriell äganderätt undersöks för närvarande i många länder. I Italien har man infört nya normer när det gäller rutiner och sanktioner rörande patent, varumärken, royalties etc. , medan Bundesrat i Tyskland är på väg att godkänna Schlichterkommissionens rekommendationer som lagts fram i form av ett regeringsförslag. Man stöder BMBF i detta arbete och i sänkningen av de icke rättsliga barriärerna för forskning och innovation genom det så kallade Clearingstelle fur Innovation und Recht. I Sverige har man inom Industridepartementet studerat de särskilda problemen med immaterialrätt när industrin använder universitetens forskningsresurser. B. 3 Normer och standarder Den befintliga infrastrukturen som behövs för att ta till vara de framsteg man gjort under senare år inom användningen av högkvalitativa normer och standarder är ojämn, inte minst på tjänsteområdet och när det gäller tillämpningen av totala standarder för kvalitet eller formgivning som en konkurrensparameter. Bland utvecklingslinjerna på senare tid återfinns följande: I Spanien har bestämmelser som gäller kvalitet, industrisäkerhet och miljöbokföring trätt i kraft med sikte på att hjälpa upp exporten, och ett National Certification Agency (ENAC) har skapats i form av en fristående förening. I Sverige kommer systemet för testning och kontroll att anpassas ytterligare till de i Förenade europeiska reglerna. ! Det nya nationella organet för bedömning av efterlevnaden kungariket som går ijmder beteckningen United Kingdom Accreditation Service (UKAS) Iancerades i augusti 1995 och fullföljde således privatiseringen av National Measurement Accreditation Services (NAMAS). I Österrike har man tillhandahållit stöd åt översyn inom ramen för ISO 9 000 inom industriell formgivning. Arbetet med att främja tjänstesektorn, och Ihnovationsagentur främjar standardisering och certifiering i Grekland och Portugal är en del av handlingslinjerna i stödet till industriell utveckling öch innovationer. B. 4 Innovationsfinansiering Innovationsfinansierin^g och mer omfattande investeringar som man behöver för att kunna umyttja nya produkter och processer får understöd, särskilt där de små och medelstora företagens behov kommer in, i alla medlemsstater med program för startkapital och riskvilligt kapital, lån och garantier till låg ränta eller incitament] till privat sparande, 'business angels' samt åtgärder för pensionsfonder och hypotekskassor så att dessa kan ställa kapital till förfogande för kunskapsbaserade företag. I flera medlemsstaters statsbudget finns också utrymme för vissa i samband med skattetekniska incitament. På de stora finansmarknaderna i London, Frankfurt, Bryssel och Paris har man vidtagit konkreta åtgärder för att få till stånd EASDAQ (National Association of Securities Dealers Automated Quotation) mot slutet av 1996. intäktsförluster I Österrike kommer man att genomföra två initiativ: Private Capital for SMEs med garantier åt privata investerare, utveckling av en standardiserad modell för finansiering av eget kapital/kapital för stamaktier och lansering av en "marknad" för ''business angels' samt Grändungssparen för investeringskrediter på längre sikt åt nya företag under etableringsfasen och för grundande och övertagande av företag. Ett program för startkapital som finansieras av ITF och sköts av Innovationsagentur ger stöd åt nya företag som är verksamma inom nya teknikområden genom att ställa rådgivningstjänster och startkapital till förfogande, inom ramen för programmet som rör industrial Development Companies i Danmark ställer man en garanti (till 50 %) till förfogande för investeringar av privata utvecklingsföretag som finansierar de små ocn medelstora företagens behov av ytterligare kapital och ledningskompetens. Tolv sådana investmentbolag har godkänts efter 1994 inom ramen för en övergripande statlig garanti på 132 miljoner ecu. Stamaktiebaserade utvecklingslån i Finland för FoU inom små och medelstora företag och riskvilligt kapital för nya företagsetableringar, det sistnämnda genom den nyligen etablerade Finnish Industrial Fund, tycks ha framtiden för sig. I Frankrike förväntar man sig att lanseringen av "NOVEAU MARCHE" kommer att mobilisera nyckelaktörerna på den franska aktiemarknaden och målsättningen är att få till stånd 30 introduktioner per år. I den franska innovationsplanen förutsätter man att fondema för riskvilligt kapital kommer att mobilisera 155 miljoner ecu inom tre år. På Deutsche Börse i Tyskland tillkännagav man i mars 1996 att man kommer att öppna en Neuer Märkt 1997. Denna nya marknad kommer att inrikta sig på telekommunikationer, bioteknik, multimedia och nya tjänster. Deutsche Börse kommer också att gå samman med 'NOVEAU MARCHE' i Paris och Bourse i Bryssel när det gäller att utveckla ett nätverk med nya aktiemarknader (EURONM) i tillväxtföretag. Statsunderstödda aktie- och kreditprogram för små och medelstora företag kommer också att expandera: Låneprogrammet för innovationer Kreditanstalt fur Wiederaufbau skall förstärkas med åtminstone 525 miljoner ecu årligen (i avvaktan på godkännande av Europeiska kommissionen). Det experimentella Beteilungskapital fur junge Technologiunternehmen (BJTU), som påbörjades 1989- kommer att fortgå under Beteiligungskapital fur kleine Technologiunternehmen (BTU) med ytterligare 471 miljoner ecu till förfogande. Ett program av typen praktisk teknikfinansiering (XAT) kommer snart att lanseras i Grekland med sikte på att sprida innovationsfinansieringen över tre parter, dvs. teknikleverantören, teknikanvändaren och finansieringsorganet. En av handlingslinjerna i Spanien när det gäller initiativ från små och medelstora företag för industriell utveckling ägnas åt att förbättra de små och medelstora företagens tillträde till finansieringskällor och att stödja ett nät med förmedlande organisationer av finansiell karaktär. ICO-Pymes är en ny kreditform som företag kan använda sig av för att utveckla projekt som finansieras av Centre for Industrial and Technological Development (CDTI), med möjlighet till extra finansiering av upp till 70 % av projektets totala investeringskostnad. National Innovation Company (ENISA) som är ett offentligt företag för riskkapital räknar med investeringar på 21 miljoner ecu i sin plan för 1996-1999. I Luxemburg har "Société Nationale de Crédit et de d'Investissement" (SNCI) utvecklat låneprogram för projekt som berör teknik och innovation. Medan man konstaterat att de administrativa kostnaderna är ett allmänt problem för alla slags företag i Nederländerna, har man tagit ett flertal initiativ för att göra det möjligt att tå krediter och finansiering för tekniska investeringar. Exempelvis kommer man att förenkla ansökningshandlingarna till pilotstudier och krediter från den tekniska utvecklingsfonden (Techmsch Ontwikkelingskrediet). Nya teknikbaserade företag kommer att få extra stöd från staten, teknikförmedlare startkapital och licenser medan man kommer att införa teknikvärdering när det gäller kontroll av genomförbarheten. 1 Sverige pågår tre NUTEK-program som håller kostnaderna nere för sådana små och medelstora företag som sysslar med innovativa projekt, SNITS där man stöder tekniköverföring i form av bidrag för hur genomförbara utvecklade företagsplaner är. Vidare pågår SMINT där man främjar etableringen av särskilda FoU-konsortier för internationellt samarbete och inom ramen för startbidrag erbjuder man mindre bidrag för genomförbarhet och lån till låg ränta för innovativa projekt under de stadier som föregår marknadsfinansiering. Man har infört en svensk version av den brittiska Business Expansion Scheme som medger skattesparande i samband med investeringar i mindre oregistrerade företag. Ett nytt styrmedel för riskvilligt kapital åt mindre, innovativa företag är under införande i Svenska industrifondens regi. 1993 beslutade Riksdagen att avskaffa löntagarfonderna. Omkring 770 miljoner ecu anslogs som styrmedel för riskvilligt kapital (medan ett större belopp användes till att skapa 18 forskningsstiftelser). Regeringsförslagen i vitböckerna om konkurrenskraften från 1995 och 1996 i Förenade kungariket innehåller en uppmuntran till ökad konkurrens när det gäller tillhandahållande av kapital, särskilt till små och medelstora företag, till hjälp åt växande företag att få tillgång till den allra lämpligaste finansieringen genom en ny Business Link-tjänst i England, Enterprise Networks i Scotland och Business Connect i Wales. Man skall fortsätta med att uppmuntra till omedelbar betalning, tillåta att MD företagsobligationer förekommer i personliga aktieplaner och släppa på restriktionerna för att göra det enklare för företag att utfärda obligationer, i Förenade Kungariket där mer än 45 % av de europeiska fondema för riskvilligt kapital återfinns har man utvecklat ett antal initiativ och program såsom nätverket för "Business Angels" eller 'Alternative Investment Market (AIM)' på Londonbörsen i juli 1995. Skatteincitament Skatteincitament ät företag så att ae kan ägna sig åt FoU är numera vanligt förekommande i medlemsstaterna (Österrike, Belgien, Grekland. Irland, Nederländerna, Spanien och Sverige) men används inte längre i Finland. I Grekland exempelvis ändrade man Lagen om investeringar 1994. Genom denna tillhandahåller man ett brett utbud av incitament (investeringsbidrag, räntesubventioner, skattebidrag och högre avskrivningstakt) med sikte på att samtidigt främja regional utveckling. Den federala regeringen i Belgien har planer pä att revidera skattelagstiftningen för att uppmuntra till en förstärkning av företagens egna resurser. Självfinansiering mom de små och medelstora företagen kommer att göras mer attraktiv. Högre skatteavdrag kommer också att kopplas till deponering av patent. Skatteincitament i Luxemburg för materiella investeringar i företag har utvecklats på ett sätt som direkt skall främja innovationer på företagen. Skatteavdrag för FoU-arbete togs i bruk i Finland under 1980-talet men används inte längre som ett skattetekniskt styrmedel. Bland rekommendationerna från STIAC i Irland återfanns en integrerad uppsättning skatteåtgärder för att stimulera till FoU på företagen, inklusive lägre skatt på avkastningen för ägare som också är företagsledare, skattekrediter på FoU, lägre kosmader för FoU-personal och tjänsteföretag på FoU-området samt skatteändringar för att uppmuntra multinationella företag att etablera sina regionala huvudkontor och strategiska funktioner i Irland. 1 Nederländerna kommer man att tillhandahålla 23 miljoner ecu per år för att göra avskrivningsförfarandet mer flexibelt när det gäller ny teknik som introduceras i Nederländerna. Sedan 1994 har man inom ramen för Act to Promote Research and Development (WBSO) ökat fondmedlen genom skatteincitament. Man erbjuder WBSO antingen i form av minskade personalkostnader genom en minskning av skatter och påslag på löner för FoU-personal som skall betalas av arbetsgivaren eller som en extra minskning av inskomstskatten som läggs till skattelättnaden för egenföretagare som själva utvecklar FoU-verksamheten inom små och medelstora företag. I början på 1996 trädde olika slags skatteincitament i kraft i Spanien. Fyrtio procent av de FoU-kostnader på företagen som överstiger genomsnittskostnaderna under de föregående två åren kan dras av. C FoTU och industrin ~~"~ ' "~ Många länder har sett en del förändringar s typerna av ministerposter, i många fall till följd av ett regeringsskifte. Den vanliga trenden har varit att man fått till stånd en starkare koordinering av politiken för industrin, forskningen och de mänskliga resurserna. Målsättningarna sammanfaller och alla länder förbereder eller inför åtgärder med stora likheter vilket framkommer tydligast när det gäller initiativ för informationssamhället. Det finns skillnader mellan länderna i prioriteringarna när det gäller nuläget inom vetenskapliga, teknologiska och innovativa system i varje enskilt land. Storleken på varje lands ekonomi, industriella struktur, särskilda ekonomiska problem är likaledes faktorer som bestämmer prioriteringarna på nationell och regional nivå. Nedan sammanfattas de karakteristiska exemplen på den senaste utvecklingen. C / Teknisk framförhållning De första resultaten av de tekniska åtgärder med framförhållning i stor skala som använde sig av Delphi-teknik offentliggjordes i Förenade kungariket, Frankrike och Tyskland. Man kan redan se uppföljningen i form av en viss effekt på utgifterna i de olika statemas FoU-planer. Technology Information and Policy Advice Programme kommer att förlängas fram till 1998 i Österrike, i Nederländerna har man startat Consultative Committee for Explorative Studies (OCV) där större forskningsorganisationer ingår i studierna. I Irland har man också utvecklat en strategi för sina program för teknisk framförhållning. Science and Technology Policy Council (under ledning av statsministern) följer upp de olika tekniska behov som finns i den finska ekonomin. Ett nytt Technology Assessment Council har skapats för att ge råd åt parlamentet och regeringen i Danmark med särskilt tiyck på att inleda en allmän debatt om framväxande teknik i olika tappningar. I Spanien genomför National Evaluation and Assessment Agency även studier och framtidsanalyser. Ett initiativ för teknologisk bevakning i Luxemburg håller på att utvecklas av ekonomiministenet och CRP-Henn Tudor. C. 2 Fleråriga program Breda fleråriga program på regeringsnivå vid sidan av föreskrivna årsbudgetar och ekonomisk lagstiftning är vanligt förekommande i ert flertal medlemsstater. I de flesta av de följande exemplen skisseras både de övergripande målen, budgetposterna och institutionerna. Bland exemplen på de årliga budgetplaner där uppgifter om innovativa områden är vanligt förekommande återfinns Trade and Industry av Cabinet Office i Förenade kungariket och Ministry for Economic Affairs (BMWi) i Tyskland. I Finland har man en större kompani vart femte år för att kunna lansera en ny generation nationella teknikprogram. Bundesbericht Forschung 1996 står för en treårig översikt i Tyskland. Grekland befinner sig i mitten av 2nd Operational Programme for Research and Technology (EPET II) (1994-1999), medan man i Italien genomför en Three-year plan for research and innovation (1994- 1996). Flerårig finansiering av de bästa FoU-instituten ingår som en del i den nya regeringens program i Portugal. I Spanien lanserades Third national plan for R&D (1996-1999) i juni 1995. I överensstämmelse med vedertagen svensk praxis skall ett treårigt förslag till forskning gå av stapeln i september 1996 som en efterföljare till ett förslag till industrin 1995. C. 3 Vitböcker Med vitböcker och nationella strategier eller utvecklingsplaner utnyttjar man den politiska makten för ytterligare samordning i ett tidsperspektiv och när det gäller skilda budgetposter. De exempel som är relevanta för innovationer varierar i omfattning och detaljrikedom. En nationell strategi för vetenskap och forskning håller på att införas i Danmark. I Finland offentligjorde man en strategi för innovationer 1993 och publicerade en vitbok med titeln Industrial Policy Vision 1996 som man förväntar sig skall följas upp av en strategi för teknik. Industriministeriet i Frankrike har aviserat en innovationsplan. I både Irland och Nederländerna publicerade man vitböcker under 1995 på temat kunskapssamhället. 1996 offentliggjorde Förf ås i Irland ett strategidokument för de kommande 15 åren, Shaping our future: A strategy for enterprise in Ireland in the 21st century, som är avsedd för industri- och arbetsmarknadsministern. I Förenade kungariket slutligen, landet som skapade den speciella vitboksterminologin, har man gjort kampanjen till en årligen återkommande händelse. C. 4 Nya nationella organisationsformer En omfördelning av ministerposter och departementens ansvarsområden är ännu ett tecken på att åtgärdspolitiken är under utveckling. Trenden i flera länder har varit att man behåller eller ökar den nivå där FoU-kostnaderna samordnas med andra budgetar som är relevanta för industrin. De två huvudministeriema i Österrike är för närvarande Ministry for science. Transports and the Arts och Ministry for Economic Affairs. Inter-ministerial Science Policy Conference är forumet för samarbetsöverenskommelser t Belgien och omfattar de federala, regionala och kommunala myndighetemas kompetensområden. Sedan 1994 har man i Danmark grupperat forskning och informationsteknik på ett ministerium och infört ny lagstiftning om rådgivningssystemet under 1995 och 1996. Science and Technology Council i Finland (under statsministerns ordförandeskap) undersöker vilka behov ekonomin har av ny teknik. Den federala regeringen i Tyskland tillhandahåller det mesta av sin forskningsfinansiering genom det omorganiserade Ministry for Education. Science. Research and Technology (BMBF). Genom att skapa Council for Research, Technology and Innovation under Förbundskanslerns ledning, har man fått en plattform för att kunna styra dialogen mellan vetenskap, industri, fackföreningar och politik mot de centrala framtidsfrågorna. Man har i Grekland skapat ett nytt Ministry of Development genom att slå samman ministerierna för industri, handel och turism. I Italien kommer man årligen att uppdatera treårsplanerna inom ramen för riktlinjerna från Inter-mimsterial Committee for Economic Planning. En parlamentarisk kommitté går igenom ett lagförslag som skulle ge ett externt observationsorgan i. /UlÇ> uppgift att utvärdera universiteten och de offentliga forskningsinstituten. AGITEC. the agency for innovation, har lanserats på Ministry oflndustrys initiativ Den nya regeringen i Portugal har deklarerat sina målsättningar när det gäller ett flertal frågor som är centrala för innovationspolitiken (exempelvis PEDIP IL flerårig finansiering för de bästa FoU- orgamsationema, informationssamhället, yrkesutbildning och Institute for Support of Small and Medium Firms and Investment (IAPMEI)). Man gör viktiga förändringar i Ministry of Economy och Ministry of Science and Technology. Enligt förslagen från den nya spanska regeringen fortsätter man med en linje som infördes redan i juni 1995 i Third national plan for R&D (1996-1999). Office of Statistics and Technology (OST) i Förenade kungaråketc fördes över till Department of Trade and Industry under 1995. C. 5 Styra FoU mot innovationer Nedan följer ett antal karakteristiska exempel på medlemsstatemas program och åtgärder för att bättre kunna styra forskningsansträngningarna mot innovationer och internationell konkurrenskraft. i Belgien har flerfaldigats under de senaste De två huvudstyrmedlen i Österrike är Research Promotion Fund (FFF) som 1994 inriktade sig på områden som mikroelektronik, miljöskydd, informationsteknik och utveckling av mjukvara samt Innovation and Technology Fund (ITF). Mötesplatserna för universiteten och industrin och tio åren utöver gemensamma forskarbyarna forskningscentrer sektorsvis vilka finansieras av den federala regeringen tillsammans med regionerna. I den danska regeringens senaste forskningspaket har man allokerat medel för att förstärka forskningen på universiteten och godkänt tekniska institut såväl som strategiska program. THOR (Technology by Highly Oriented Research) som är tänkt att lanseras 1997 kommer att bestå av ett begränsat antal större forskningsanslag åt framstående forskare för grundforskningsprojekt med stark industriprägel. En ny handlingsplan för företagare är inriktad på nya företagsetableringar och deras överlevnad, särskilt små och medelstora företag. Den ovannämnda Finnish Technology Strategy i Finland kommer att fungera som riktlinjer åt Technology Development Centre (TEKES) som spelar en central roll när det gäller finansiering av både forskning på universiteten och inom industrin såväl som av andra organ, exempelvis Technical Research Centre of Finland (VTT) som är det största forskningsinstitutet. Både TEKES och VTT har gått igenom en utvärderingsprocess för att förbättra sin effektivitet. I Frankrike har Ministry of Industry just aviserat en innovationsplan med stora förskjutningar i sin åtgärdspolitik i riktning mot en utveckling av sådana frågor som rör Key Technologies (155 miljoner ecu kommer att reserveras för en ansökningsomgång) och av programmen ANVAR. SME, Trade and Handkraft Ministry har aviserat att man tänker skapa ett nytt offentligt organ (ANVAC) som skall ägna sig åt innovationsutveckling inom tjänste- och handelssektom. Bland sina prioriteringar har Ministry of Research en kategorisering av Centres de Ressources Technologiques som pågår i sex regioner. Från och med 1997 kommer man att dela ut en bonus på 5 till 10% till sådana storföretag som inkluderar partnerskap med små och medelstora företag i sina projekt. Man kommer att modifiera handlingslinjerna inom den medicinska forskning och kliniskt arbete och förstärka forskningen forskningsinriktningen på medicinsk forskning och biovetenskap. rörligheten mellan för att öka Införandet av modellprojekt (Leitprojekte) i Tyskland kommer att vara till hjälp för en tidig insikt bland forskare och användare i hur man utnyttjar den befintliga FoU-potentialen. Efter återföreningen har Ministry for Economic Affairs (BMWi) ökat sitt engagemang i programmen för FoU-personal, innovationsstöd och forskningsstöd i de nya delstaterna, exempelvis i form av Innovationkollegs med olika vetenskapliga organ och innovativa företag, vart och ett på fem år. Ledningen av de befintliga programmen i Grekland och lanseringen av nya är även fortsättningsvis baserade på att man genomför Community Social Funds. I ett antal program måste företag delta: Programme for the development of industrial research (PAVE), Research consortia for improving the industrial competitiveness (EKVAN), Co-financing programme (SYN) och Programme of targeted research fellowships (YPER). I Irland tillkännagav man i mars 1996 att ytterligare 5 miljoner ecu skulle tilldelas vetenskapliga, teknologiska och innovativa program samtidigt som regeringens övergripande svar på rapporten från Science, Technology and Innovation Advisory Council (STIAC) ännu inte är klar. Programmes in. <IÙ4 Advanced Technologies (PATs) står för en strategi på medellång och lång sikt för utvecklingen av en teknologisk infrastruktur åt den irländska industrin. Ii Three-year plan for research and innovation 1994-96 anser man att Inter-University Consortia, vilka varit framgångsrika och utlovar högre effektivitet när det gäller att använda resurser, borde kategoriseras som institutioner. Man ger också riktlinjer åt CNR (bättre integrering av verksamheten med andra offentliga och privata organ), ENEA (sedan 1980-talet har man gått in i ny teknik, energi och miljövård) och forskningsorgan under andra ministerier. Inom ramen för Ministry for University and Scientific and Technological Research (MURST) har man skrivit under nya tekniska kontrakt i samband med National Research Programmes för uppförande och skydd av byggnader, miljövård och kardiologi. Handlingsinitiativet i Nederländerna som skisseras i vitboken "Knowledge in action" håller på att utvecklas, exempelvis kommer man att ge bidrag till Project based co-operation för att främja samarbete mellan företagen själva och mellan privata institut och forskningsinstitut inom ett flertal teknikområden. Regeringen kommer att inrätta Leading Technological Institutes (Topinstituten). I Portugal tar man med den ovannämnda administrativa omstruktureringen fasta på ökad effektivitet, inklusive för de två huvudsakliga incitamentprogrammen PEDIPII och PRAXIS XXI som stöds av EU. När det gäller politiken på det vetenskapliga området kommer trycket att ligga på stöd åt förstklassiga forskningsteam och även på utbildning av och sysselsättning åt forskare istället för på ren infrastruktur. Innovationspolitiken inom industrin kommer att omfatta ett starkare engagemang när det gäller att uppmuntra till immateriella investeringar. Inom National programme for the promotion and linking-up of the science-technology-industry system (PACTI) i Spanien koncentrerar man sig på att förbättra befintliga åtgärder samtidigt som man skapar nya mekanismer. 28 kompetenscentrer vid åtta svenska universitet inrättades 1995 med stöd från Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK) med sikte på att skapa koncentrerade forskningsmiljöer där olika industriella organ aktivt kan delta. FoTU-konsortier för regional utveckling är ett tillfälligt femårigt program där man lanserat 22 konsortier. Det stora inflytandet från programmet Foresight i Förenade kungariket märks exempelvis i forskningsrådens och departementens prioriteringar inom S&T: Sedan mars 1995 har 13 nya program inom LINK riktats in på lovande nyckelområden och sådan forskning som är relevant för näringslivet kommer man att ta hänsyn till i de anslag man beviljar universiteten. C. 6 Små och medelstora företag, infrastruktur för nydanande och den regionala dimensionen Omorganiseringen på regeringsnivå har också åtföljts av en omorganisering av institutionerna. Institutioner på mellannivå större forskningsinstitutioner organiseras ofta i form av privata icke-vinstdrivande enheter utanför den offentliga sektorn. Den regionala dimensionen i arbetet med att göra detta nätverk av institutioner på mellannivå mer effektivt och bättre integrerat med nationella initiativ framgår i några fall av följande exempel. tekniköverföring och samarbete mellan som stöd åt Austrian Institute for the Promotion of the Economy (WIFI) i Österrike har utvecklat omfattande konsulttjänster när det gäller ledning av företag och Ministry for Economic Affairs står i begrepp att lansera ett program för besöksutbyte mellan företag. Austrian Industrial Promotion Fund har dragit igång ett överföringsprogram för nydanande teknik med 'kontaktprojekt', inklusive möjligheter att få anslag eller subventionerade lån för produkter som är gångbara på marknaden. Inom European Recovery Programme - Funds (ERP) betonar man numera innovationer, regional utveckling, infrastruktur och internationalisering på investeringsstödets bekostnad. Utöver annan ovannämnd verksamhet är Innovationsagentur generalsekretariatet åt Association of Austrian Technology Centres. Den flamländska regeringen i Belgien exempelvis månar om att etablera samarbetsgrupperingar av företag som huvudsakligen sysslar med FoU och står för tekniska tjänster. Inom ramen för handlingsplanen för företagare för 1996 och 1997 riktar man i Danmark in sig på att stärka företagarandan, minska den administrativa bördan, förbättra tillgången av medel för innovationer, stärka och rationalisera tjänsterna för råd och stöd på regional nivå samt göra särskilda ansträngningar för att stödja högteknologiska och innovativa företagare. Centres of Expertise i Finland har inrättats i samarbete med de mest framstående universiteten och forskningsinstituten som en länk mellan FoU och regionalpolitiken. 10 /u^r Den nya franska strategi som lagts upp för ANVAR i innovationsplanen innebär att man följer upp de snabbast växande företagen på ett bättre sätt. inför kriterier för projektutvärdering när det gäller projektens effekt på tillväxt och sysselsättning, förstärker de regionala delegationemas roll och erbjuder nya finansieringsformer åt små och medelstora företag vilket redan tagits upp ovan. Ytterligare planer på att organisera om stödet till nya företagsetableringar och deras fortbestånd kommer troligen att offentliggöras i höst. Den regionala dimensionen i den nationella politiken för STÏ (Science, Technology and Innovation) utökas i form av initiativet ORATE (Observation Régionale de l'Appui Technologique aux Entreprises) som tagits av Ministry of Education and Research. I och med detta initiativ för man samman det innovativa tillväxtskiktet i de små och medelstora företagen med de regionala myndighetemas ansvarsområde för att försäkra sig om att åtgärderna hänger samman. ORATE tar också sikte på behovet av mänskliga resurser och den ekonomiska effekten pä medellång sikt när det gäller spridning av teknik. i samband med rekrytering av nya forskare eller Tre aktuella program inom BMWi i Tyskland kommer att föras samman till ett federalt program med betydande finansieringstillskott. Programmen inom ramen för BMBF för de nya delstaterna stöder ingenjörer, företagens arbetskraftskostnader småföretagen vid utnyttjande av externa FoU-kontrakt, tekniska nyckelområden och nya företagsetableringar. Utöver programmet STRIDE-Hellas har man i Grekland på en decentraliserad nivå upprättat tekniska utvecklingsföretag sektorsvis, forskarbyar och förbindelsekontor. Man har också lanserat program för demonstrationsprojekt (PEPER) och teknikförmedling. Förutom befintliga program har man i Irland inrättat 37 företagsräd på grevskapsnivå för att uppmuntra till nya företagsetableringar och för att stödja utvecklingen pä redan verksamma mikroföretag. Det finns också ett förslag om stöd åt företag för att bilda nätverk. I den italienska treårsplanen för forskning och innovation 1994-96 är en av målsättningarna rationaliseringen av den tekniska infrastmkturen för små och medelstora företag. Ett antal lokala initiativ (försöksstationer, forskningslaboratorier, experiment i samband med informationssamhället etc. ) har tagits med deltagande från det lokala näringslivet. Ett antal innovationsåtgärder för små och medelstora företag i Nederländerna vilka fungerar som skatte- och kreditincitament har redan diskuterats ovan. Bland nyare projekt kan nämnas företagshus för förbättrat samarbete mellan företag på mellannivå som sysslar med tekniköverföring. Det finns också nationella åtgärder för små och medelstora företag när det gäller produktion som inte är patentskyddad. Det ovannämnda IAPMEI i Portugal kommer att ägna sig mer åt att ge råd och tjänster till små och medelstora företag. Forskarbyn Taguspark har lanserat så kallade ankarprojetct tillsammans med större institutioner, företag och banker inom FoU-omrädet. Man undersöker för närvarande vilka framtidsmöjligheter det finns för forskarbyar mom Lissabon-området och försöksstationer. En av de tre pelama i den spanska teknikpolitiken som lyder under Ministry of Industry är Institute of the Small and Medium Sized Industrial Enterprises (IMIP). De ovannämnda 22 nya FoU-konsortierna för regional utveckling i Sverige hjälper små och medelstora företag i stödområdena att få till stånd samarbete och uppfatta institut universitet och större företag som kompetensresurser. Andra nya ätgärdsformer är exempelvis ett pilotprogram för tekniköverföring till små och medelstora företag från industrins forskningsinstitut med sikte på att skapa nätverk med lång livslängd, ALM1 Business Partners som är en statlig konsultbyrå med 40 filialer samt stöd åt handeln med tekniska tjänster mellan små och medelstora företag och offentliga teknikleverantörer. Cabinet Office i Förenade kungariket räknar med en ytterligare ökning av antalet program av typen Teaching Company Scheme' tillsammans med en tillväxt av iiknande 'College- Business Partnership' som lanserades i början av 1996. Man räknar också med att företagen snabbt skall börja använda sig av de nya tjänsterna från 'Design Counsellors' som lagts till programmet Business Link. 11 life Aktuella vitböcker och lanseringar av strategiska planer i medlemsstaterna ÖSTERRIKE "Technologiepolitisches Konzept der Bundesregierung (utkast)", WIFO, Seibersdorf & Joanneum Research, maj 1996. "Informationsoffensive, Bundeskanzier Vranitzky stellte in Alpbach die Weichen fur den Informations-Highway", i Innovativ. 3/oktober 1994. "BMöWV - Informationsgesellschaft - Telekom Initiative Österreich, Grilssworte von Bunde saiinister Mag. Viktor Klima", från webmastertg)iis. joanneum. ac. at. (04/07/95). DANMARK "Research in perspective, White paper on a national research strategy", Ministry of Research and Information Technology, 1995. "From vision to action, Info-society 2000", Ministry of Research and Information Technology, 1995. "Erhvervsredeg0relse 1995", Ministry of Industry and Business, 1995. "Open dialogue on Danish research for the future, Research policy 1996 report to the Danish Parliament", Ministry of Research and Information Technology, juni 1996 FINLAND "Towards an innovative society, A development strategy for Finland", Science and Technology Council of Finland, 1993. "Finland's way to the information society, The national strategy", Ministry of Finance, 1995. "National innovation system and employment", Science and Technology Policy Council, november 1995. "Industrial policy vision", Ministry of Industry, maj 1996. FRANKRIKE "Les 100 technologies clés pour l'industrie française à l'horizon 2000", Direction générale des stratégies industrielles, 1995. L'innovation dans les PME, Rapport Chabbal, 1995 GREKLAND 2nd Operational Programme for Research and Technology (EPET II). Operational programme for the Industry (1994-1989) TYSKLAND "Bundesbericht Forschung 1996", BMBF, 1996. "Forschungsleistungsplan 1994 des Bundesministeriums fttr Wirtschaft", BMWi, 1994. IRLAND "Making knowledge work for us, A strategic view of science, technology and innovation in Ireland", STIAC, 1995. "Shaping our future: A strategy for enterprise in Ireland in the 21st century", Forfas, maj 1996. 12 ^ € ?5 ITALIEN "Ricerca e innovazione per lo sviluppo, Piano triennela délia ricerca 1994-1996", MURST, 1994 NEDERLÄNDERNA "Kennis in beweging, Over kennis en kunde in de Nederlandse économie". EZ, OC&W and LNV, 1995. "SWAP 2000", EZ, and OC&W, 1996 PORTUGAL "Program do XII Govemo Constitutional", 1995. SPANIEN "HI Plan Nacional de I+D 1996-1999", CICYT. "Libro Blanco de la industrial Una politica industria para Espana". "Estrategia Tecnologia Energética de la Largo Alcance (ESTELA)", Ministry of Industry and Energy, 1995. SVERIGE "Näringsdepartementet", Regeringens proposition 1994/95:100 Bilaga 13,1994. "Åtgärder för att bredda och utveckla användingen av informationsteknik", Regeringens proposition 1995/96:125,1996. "Samverkan mellan högskolan och näringslivet", Industridepartementet, 1996. "Forskning och pengar", Utbildningsdepartementet, 1996. FÖRENADE KUNGARIKET "Competitiveness: Forging ahead. White paper", DTI, 1995. "Trade and Industry 1996, The Government's Expenditure Plans 1996-97 to 1998-99", Presented to Parliament by the President of the Board of Trade and Industry. , 1996. "Developing a Winning Partnership", A report of a joint City/Industry working group established by the Innovation unit of DTI. "Foresight, First progress report", OST, 1996. "Competitiveness, Creating the enterprise centre of Europe", HMSO, juni 1996. "Forward look of government-funded science, engineering and technology 1996", HMSO. 13 BILAGA 2. 3 Statistiska tabeller 1/)4 Tabell 1 Europa och den internationella forskningen ~ FoU-indikatorer för de tre ledande Industrigrupperna USA EUR 15 JAPAN Sammanlagda FoU-utgifter (i milj. ecul år 1994 121 882 142 047 104 069 j j Sammanlagda FoU-utgifter i % av BNI år 1995 Sammanlagda FoU-utgifter per invånare (ecu! år 1994 Procent av de sammanlagda FoU-utgifterna som finansierades av staten år 1993 Procent av de sammanlagda FoU-utgifterna som finansierades av näringslivet år 1993 Antal forskare år 1993 Antal forskare per 1 000 yrkesverksamma år 1993 Antal forskare i näringslivet år 1993 1,91 O *ù%£ 39,6 53,5 2,45 545 39,2 58,7 2,95 833 Ï9,7 j 73,4 774 071 962 700 526 501. _ 7,4 8,0 4,7 376 000 765 000 367 000 Antal forskare i näringslivet per 1 000 yrkes verksamma år 1993 Källa: Europeiska kommissionen, GD XII, på grundval av uppgifter från OECD. 2 6 6 IabfilL2 Tendenser beträffande de privata företagens FoU-utgifter (i 1987 års USA-priser, miljarder ecu, genomsnittligt tillväxttal per år) EU GB NL USA JAP 4 i procent 11981-1991 01991-1993 12 16 Källa: MERIT. Uppgifter: OECD, EUROSTÄT, IMF, UNIDO och UNESCO Al Tabell 3 De tre ledande industrigruppernas ställning inom olika tekniska områden under år 1 9 9 3, mätt i patent EUROPA Elektronik/elektricitet Instrument/optik Kemi/läkemedelsprodukter Processindustri Mekanisk industri/transport Konsumtionsvaror Alla områden Väridsandei för europeiska patent (%) USA EU Japan 34,2 37. 8 40,3 50,1 58,5 64,0 46,4 30. 0 32. 4 33,7 25,6 19,2 16,9 27,3 31,8 23,4 20,0 16,6 15,5 8. 0 20. 9 Världsandei för USA-patent (%) USA Japan 46,7 50. 8 51. 0 50. 5 45,4 50,1 48,7 35,4 28. 0 19,7 19,3 22,5 12,5 25,0 EU 11,5 14,9 28. 2 22,3 23,6 19,1 16,6 Källa: USPTO. Uppgifter: OST och CHI-Research treatments, 1995. UNESCO World Science Report Tabell 4 FoU-utgifter (i procent av BNP) och utvecklingen i ett antal länder FoU-utgifter i % av BNP Reell tillväxt av FoU-utgifter 1993 JAP USA * ** «a %4ÉMMIK- WaeW*» < ^ é ^ l M i ^ Ä l fe D F. i*-4&*J*?b, »•vv^*^4P^Ï#i^%|*- , Ä V" ^w^^mèa^m^à^m^iim^f' 89-93 Taiwan Sydkorea JAP E F 0 USA Kanada UK 0 0. 5 1 1. 5 2. 5 -5 5 Q Årsgenomsnitt (%) 10 15 20 Källa: The World Competitiveness Report, World economic forum, IMD /K?3 IabôJLS Nationell bruttoutgift för FoU i procent av medlemsstaternas BNP 3 T 2,5 + 2 + 1,5 + 1 +! 0. 5 + O F GB DK NL B ! IRL E P GR Referensår: 1991 (B), 1992 (D, F, IRL, PK 1993 (UK, DK, NL, I, E, GR) Källa: Eurostat, Forskning och utveckling, årsstatistik 1995. IabeJL£ Fördelning av innovationsutgifterna i vissa medlemsstater* under år 1992 Provtillverkning etc. Marknadsanalys övrigt Produktkonstruktion FoU Patent * I de tolv medlemsstaterna år 1992, med undantag av Grekland, Portugal, Förenade kungariket och Frankrike. Källa: CIS Preliminära resultat A% IahelLZ Fördelning av innovationsufgiftema i vissa medlemsstater * under år 1992 uppdelat efter företagens storlek • Marknadsanalys a Provtillverkning etc. Q övrigt • Produktkonstruktion O Patent • FoU Storlek Små * De tolv medlemsstaterna år 1992, med undantag av Grekland, Portugal, Förenade kungariket och Frankrike. För Tyskland har endast uppgifter om stora företag lämnats. Källa: CIS, preliminära resultat JjäbsiLB 60 T Metoder för att upprätthålla konkurrenskraften beträffande produktkonstruktion i vissa medlemsstater* Förspräng till konkurrenter planeringsfasen Komplex produkt konstruktion Sekretess Mönsterskydd K Stora O Medelstora «Små * De tolv medlemsstaterna år 1992, med undantag av Spanien, Frankrike, Italien, Grekland, Portugal och Förenade kungariket. Källa: CIS, preliminära resultat ^A< 1 * f IabeJLâ Viktiga innovationshämmande faktorer Ekonomiska faktorer Faktorer inom företaget immaterial- ratt Kopiering Kundrespons Tidsfaktor alltför enkel tekn. Bristande möjlig heter •ickevinnovativa företag Q Innovativa företag" * Företag som har infört produkt/processinnovationer under perioden 1 9 9 0 - 1 9 9 2. Källa: Eurostat (CIS), preliminära resultat Tabell 10 Viktiga bakomliggande mål för nyskapande verksamhet 90 T lllllllll Oka mark- råds- andel Höja Minska Utöka kostn. för produk- produkt- nya mark- produkt. utbudet produkt Skapa nåder Göra Skapa bättre Ersatta Minska inaktuella miljö arbets- produkter skador villkor mer flexibel temas kvalitet Procent av företagen som anser dessa faktorer vara mycket viktiga eller avgörande (referensår: 1 9 9 0 - 1 9 9 2 ). Källa: CIS, preliminära resultat Mål /?/?£ Betydelsefulla korrelationskoeffidenter mellan genomsnittlig sysseSs&ttntngstillväxt och produktinnovation respektive processinnovation i olika europeiska länder 1 1 9 7 0 - 1 9 9 2! Produktinnovation Procès sinnovation 8 0 90 89-92 91-92 70-90 80-90 89-92 91-92 Belgien Danmark Frankrike I Förenade Ikungariket i Italien Nederländerna Norge Spanien Tyskland *$• + + + + + + 0 o + 0 0 + + o 0 0 + + + + + + + + o + + + + o + 0 0 0 0 o o Källa: EIMS, innovation and employment in Europe. Analys gjord på grundval av uppgifter från CIS, Licht, 1995 laheJLlZ Utveckling av sysselsättningen i mikroföretag, små, medelstora och stora företag, Eur-15, 1 9 8 8 - 1 9 9 5, bas 1988 = 100 110 T 108 + 100 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 199S Källa: EIM Small Business Research and Consultancy, EIM, Vol. A, nr 11/12 november 1994. -»/?' t IabfilLia Belgien Danmark Finland Frankrike Förenade kungariket Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna Norge Portugal Spanien Sverige Tyskland 1 Tyskland 2 Österrike Nyregistrerade företag per land under perioden 1 9 8 8 - 1 9 93 1993 variation i % 1988 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 i. u. 100 100 i. u. 100 1989 100 117 108 101 109 84 99 95 130 109 i. u. 112 100 99 103 i. u. 115 1990 95 117 95 99 109 70 98 94 137 112 76 125 99 117 114 100 83 99 1991 93 143 88 91 91 62 i. u. 114 140 121 i. u 119 107 101 120 110 79 1992 97 131 92 90 75 69 i. u. 103 149 135 52 146 118 84 122 102 91 i. u. i. u. 96 76 i. u. 97 159 i. u. i. u. 141 i. u. 94 125 101 102 + 31 -4 -10 -33 -24 -2 -3 + 59 + 35 -48 + 41 + 18 -6 + 25 + 1 + 2 -1 Medianvärde 100 103 107 99,5 99 Tyskland 1 motsvarar det forna Östtyskland och Tyskland 2 det återförenade Tyskland. Källor: Belgien Danmark Finland Frankrike Förenade kungariket Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna Norge Portugal Spanien Sverige Tyskland Österrike Start-up National estimates. National Institute for Statistics Danish Statistical Bureau Statistics Finland, handelsregistret INSEE, fichier SIRENE, 1994 in ANCE Business Westminster Bank National Statistical Services Greece Census of Industrial Production 1987-1990 Databasen Movimprese Handelsregistret Van der Hoeven, WHM and WHJ Verhoeven, Creatie en teloorgang van arbeidsplaatsen, EIM Small Business Research and Consultancy, 1994 Statistiska centra/byrån INE-Monetary and Financial Statistics Industrial record office et estimation IKEI Statistics Sweden IfM,' Bonn Regional Databank of the IFG, Vienna / i / )i IflbfiILM ["Storlek 2 0 - 1 99 ^ j 2 0 0 - 4 99 1 J 5 00 + Sysselsätt nings- tillväxt 1992 1,07 1,01 v? t C» O innovationens betydelse for sysselsättningen. Italien Sysselsättningstiiiväx t Innovationsföretag Produk tivitets tillväxt Exportandel 1992 Icke innovations Produk tivitets tillväxt Sysselsätt- ningstiliväxt 1992 företag Exportandel 1992 1,12 1,14 1,10 73,0 81,3 98,3 1,03 0,98 0,94 1,03 0,95 0,86 59,0 64,5 68,1 Kalla: WlMS, The impact of Innovation on Employment in Italy. En analys på grundval av uppgifter från CIS, 1995. IabelL15 immateriella faktorer och konkurrenskraft Föroaljn. arbete Inledande marknadsandel GLåg GMedel BHög Källa: PIMS 1994 PIMS-studien (Profit Impact of Market Strategy) har utförts av PIMS Associates Ltd (USA} och The Irish Management institute. Undersökning av enheter inom större företag i Nordamerika (huvudsakligen USA) och Europa (varav 50 % i Förenade kungariket). • ) lakeJLlS Riskkapital Fördelning i procent av antalet investeringar l Europe * under år 1995 Expansion 52. 8% Förnyefa© Etabferfng 18,4% * De 15 medlemsstaterna, förutom Luxemburg, samt Norge, Schweiz och Island. Källa: EVCA, Ernst & Young Tabell 17 Riskkapital Fördelning av investeringar i utgifter under år 1995 (Förvärv Q Förnyelse Q Expansion B Start & etablering Källa: EVCA, Ernst & Young 10 11* labfilLlfi Investeringar med riskScapital i Europa och USA 119951 1935 ] 1 0 00 ecu 1 5 748 0 0 01 USA 11) % + 5 0* 1 # 1. 100* 1 EU 12) % + 2 1 0 00 ecu 5 548 0 00 " • " • " " " -• 1 # 4 955 ; Totala investerinqar i Investeringar per i fas ! stan: & första 1 verksamhet | utveckling ! förvärv | Investeringar per sektor informationsteknik biovetenskap icke tekn. sektorn Genomsnittliga investeringar vid starten 1 475 0 00 3 307 0 00 932 0 00 26 58 16 445 2 641 0 00 1 398 0 00 1 709 0 00 46 24 30 932 _ 320 0 00 2 300 0 00 Å 900 0 00 902 000 422 0 00 4 222 0 00 280 5,7 42 939 16 8 76 ""*"" LJ ' Källa: VentureOne (amerikanskt företag) 2 EVCA * 50 % ökning av antalet investeringar (under perioden 1994-1995) ** 1 100 investeringar i USA under 1995 IabfiUJfi r u, ^ —. _ Skatter och sociala avgifter i Europa (1993) Land Skatt och sociala avgifter i - _ __ „-__» procent av BNP Belgien Danmark Fsnland __ _ Förenade kungariket ~ ~ l r l a nd _ ^ - I „ __ — — - — •— 44,5 49,0 45,9 _ _ 32,2* _ __ -^j^?———-^ Italien Luxemburg Nederländerna Norge ^ — ^ ^ ^ ^ ^ Spanien Sverige ^^ ^ _ ^ _ _ - _ 42,3 43,2 47,6 47. 5. _ _ 35,9** 50,6 „ _ _ _. ^ _ __ _ _ _ _ __ _ _ _ _ ^ - ™ _ _ _ _ _ _ - ^ ™ ^ ^ ™ » « _™ * 1991 ** 1992 Këlia: Eurostat, Skatter och sociala avgifter 1982-1993 11 S7 ISSN 1024-4506 KOM(96) 589 slutlig OJhktJ LvJ w-<r% I SV 08 64 15 10 Katalognummer : CB-CO-96-606-SV-C ISBN 92-78-11821-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg