title: Meddelande från kommissionen - Ett europeiskt initiativ om överförbar spongiform encefalopati (TSE)

eurovoc_concepts:
EU financing
animal disease
cattle
infectious disease
medical research

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 13. 11. 1996 KC)M(%) 582 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Ett europeiskt initiativ om överförbar spongiform encefalopati (TSE) MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Ett europeiskt initiativ om överförbar spongiform encefalopati (TSE) Inledning Sedan Förenade kungarikets myndigheter den 20 mars tillkännagav att 9 fall av en ny variant av Creutzfeldt-Jakobs sjukdom (NV-CJS) - en sällsynt sjukdom hos människor - skulle kunna ha ett samband med exponering för bovin spongiform encefalopati (BSE), har medborgarna i Europa blivit oroliga över vilka konsekvenser detta antagande kan ha för folkhälsan. För tillfället finns det 15 kända fall av NV-CJS (14 i Förenade kungariket och 1 i Frankrike). Man har mycket dålig kunskap om smittämnet och överföringsmekanismerna för dessa sjukdomar, som alltid är dödliga. Dessutom finns det för närvarande ingen behandling. Ett betydande forskningsinitiativ skulle därför behövas inom EU. Därför gav kommissionen i april 1996 en grupp under ledning av professor Weissmann uppdraget att göra en föreslå prioriteringar för forskningen om BSE. inventering av kunskapsnivån och Sedan den 20 juni 1996 har kommissionen offentliggjort sin avsikt att föreslå en handlingsplan för forskning om BSE och CJS. Detta skedde vid forskningsrådets möte den 7 oktober 1996, då kommissionen också påpekade att det kommer att bli nödvändigt att skjuta till ytterligare medel. Vid forskningsrådets möte den 7 oktober uppmanades kommissionen att förstärka sina forskningsinsatser beträffande BSE och besläktade sjukdomar samt att lägga fram ett meddelande vid forskningsrådets nästa möte, den 5 december. Detta meddelande har skrivits som svar på den uppmaningen och som bilaga återfinns en handlingsplan. y\a. II 1. 2. Behoven från den grupp som Rapporten leds av professor Weissmann offentliggjordes den 16 oktober. Den utgör en fullständig analys av forskningsbehoven beträffande BSE och besläktade sjukdomar. Det finns ett stort antal frågor - sammanlagt 16 - som kräver svar, både vad gäller praktiska aspekter och grundforskning. I de flesta fall omfattar varje fråga åtskilliga forskningsämnen. På grundlag av Weissmann-rapporten kan den nödvändiga forskningen om BSE och besläktade sjukdomar delas in i följande fem områden (se tabell 1 i handlingsplanen): forskning om human spongiform Klinisk och epidemiologisk encefalopati (SE). Smittämnet och dess överföringsmekanismer. Diagnos av SE. Utvärdering av riskerna för SE. Behandling och förebyggande av SE. Inom dessa områden har 24 forskningsämnen avgränsats. Med tanke på ämnets sammansatta natur behövs ofta flera olika forskningsprojekt för varje ämne. Utifrån en noggrann analys av siffrorna har kommissionen bedömt att de medel som krävs uppgår till 45,7 miljoner ecu (tabell 1 i handlingsplanen), till vilket 5 miljoner ecu bör i handlingsplanen), sammanlagt 50,7 miljoner ecu. för samordning (tabell 2 läggas Detta är de lägsta kraven, både vad gäller mängden högprioriterad forskning och allmänna omkostnader. förvånar Denna analys inte om man betänker att ett seriöst forskningsprojekt på detta område kostar minst 1 miljon ecu, ibland mer. Det är till exempel extremt dyrt att utveckla och förfina de väsentliga diagnostiska testerna och att studera hur överföringen sker (7,6 respektive 4,5 miljoner ecu). Det behövs också en stärkning av samordningen av forskningsaktiviteter om TSE mellan medlemsstaterna. Kostnaden för detta, 5 miljoner ecu, kan tyckas relativt hög jämfört med den mindre grundliga samordning som normalt sker i samband med forskning. I det här fallet handlar det emellertid om genomgripande samordning, för att harmonisera insamlingen av data och diagnostiska kriterier för upptäckt och identifiering av berörd sjukdom. Därför är det nödvändigt att skapa databaser och utbildningsprogram, vilket också, oundvikligen, är mycket kostsamt. A\> ill Finansiering 1. Finansieringen av forskningsprojekten om TSE kan endast skötas genom de tre särprogrammen inom biovetenskap: Biomed, Biotech och Fair. I rådets beslut om dessa särprogram anges den ungefärliga indelningen i områden inom den totala finansieringen för vart och ett av dem (det belopp som anses nödvändigt). Det är emellertid bara inom vissa områden som forskningsprojekt om TSE skulle kunna bedrivas i större utsträckning: Biomed 2: Område 3: "Hjärnforskning" Område 4. 2: "Forskning om AIDS, Tuberkulos och andra smittsamma sjukdomar" Biotech 2: Område 4: "Cellkommunikation i neurologi" Fair1: Delområdet "Djurhälsa", ett av de 22 delområdena i o m r å de landsbygdsutveckling". " J o r d b r u k, s k o g s b r uk och 4 Vid forskningsrådets möte den 7 oktober uteslöt flera delegationer möjligheten att BSE skulle påverka fördelningen av de befintliga finansiella medlen för ramprogrammet mellan de olika programmen, eller ens indelningen mellan områden inom särprogrammen för biovetenskap. Därför är det inte politiskt möjligt att genomföra en omfördelning till förmån för forskningen om TSE vare sig mellan särprogram, vilket skulle resultera i att de sammanlagda medlen (det belopp som anses nödvändigt) för biovetenskapsprogrammen skulle överskridas genom att andra särprogram inte utnyttjas till fullo, eller mellan områden inom särprogrammen för biovetenskap. Den enda omfördelning som skulle kunna tänkas är därmed mellan områdena inom de biovetenskapsprogram som är relevanta för forskning om TSE. Även delområde 3. 4 "Generisk forskning om livsmedel" kan beröras. Delområde 4. 2 "Kvalitetspolicy" kan också beröras. AL- För att finansiera de 50,7 miljoner ecu som krävs för handlingsplanen, finns det tre kompletterande möjligheter (se tabell 1 i handlingsplanen): 2. 1 Forskningsprojekt om TSE som finansieras i nuläget eller som skall finansieras Dessa uppgår till 5,9 miljoner ecu, varav 1,5 miljoner ecu redan har fördelats i den första ansökningsomgången för Biomed, och 2,4 i miljoner ansökningsomgångarna för Biomed och Fair, som gick ut den 17 juni respektive den 20 september 1996. ecu och 2 miljoner ecu fördelas skall 2. 2 Omfördelning mellan de områden i Biomed. Biotech och Fair som är relevanta för TSE Den sammanlagda summa som går att omfördela uppgår till 9,8 miljoner ecu (8,8 miljoner ecu för Fair, 1 miljon ecu för Biotech). Situationen inom vart och ett av de områden som är relevanta för TSE är följande: * Biomed 2 Genom den andra ansökningsomgången, som gick ut den 17 juni, användes de sista anslagen för område 3(18,5 miljoner ecu) och 4. 2 (12,4 miljoner ecu). Flera förslag som lämnades in för område 3 handlade om TSE. Vissa av dem kunde väljas ut, för en summa om 2,4 miljoner ecu (se punkt 2. 1). Den tredje och sista ansökningsomgången inleddes den 15 september och rör inte något av de relevanta områdena, eftersom alla anslag har använts (se ovan). * Biotech 2 Den tredje ansökningsomgången avslutades den 18 oktober och rör inte område 4. Den fjärde och sista ansökningsomgången kommer att inledas den 15 juni 1997. Genom den kommer anslagen för område 4 (4,9 miljoner ecu) att tömmas. Av denna summa kan man tänka sig att 1 miljon ecu används för TSE, vilket motsvarar ca 20 % av medlen. /? A *Fajr Djurhälsa, ett relevant delområde för TSE, utgör bara ett av 22 delområden i område 4. Detta betyder att det bara finns ca 12 miljoner ecu kvar för 1997, för alla djurhälsoområden, vilket skall delas med andra viktiga sjukdomar (salmonella, rabies, mul- och klövsjuka, svinpest) av vilka vissa är överförbara till människan. I detta sammanhang skulle det vara svårt att göra en omfördelning av mer än 8,8 miljoner ecu till fördel för BSE, dvs. 15 % av område 42 och ca 75 % av forskningen på djurhälsoområdet. En ansökningsomgång för Fair skall enligt arbetsprogrammet inledas den 15 december. Samtidigt avser kommissionen att inleda en särskild ansökningsomgång inom Fair för BSE, för 8,8 miljoner ecu. Det är emellertid redan uppenbart att en eventuell omfördelning inom Fair kommer att vara helt otillräcklig både med tanke på de finansiella behoven och vad beträffar de finansieringsbara projekt som begränsar sig till djurhälsa. 2. 3 Ytterligare finansiering För att täcka det minsta behov om 50 miljoner ecu som anges i Weissmannrapporten behövs alltså ytterligare 35 miljoner ecu utöver de nuvarande medlen för ramprogrammet för de tre särprogrammen för biovetenskap. Dessa 35 miljoner ecu fördelas med utgångspunkt i ämnet för forskningstemat (se tabell 1 i handlingsprogrammet), enligt följande: 16 miljoner ecu för Biomed. 7,5 miljoner ecu för Biotech. 11,5 miljoner ecu för Fair. Delområde 3. 4 "generisk livsmedelsvetenskap" kan också beröras. 5 AJC IV 1. Slutsats Parallellt med detta meddelande har kommissionen antagit ett meddelande om riktlinjer för ett omarbetat förslag till finansiellt tillägg till fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. I dessa riktlinjer föreslås att 35 miljoner ecu avsätts för forskning om BSE. Rådets och ^parlamentets antagande, i vederbörlig ordning, av en gemensam politisk ståndpunkt om det finansiella tillägget med ett betydande extra belopp för forskning om TSE är ett villkor för att Kommissionen, utifrån sin egen behörighet, skall kunna utlysa en särskild gemensam ansökningsomgång förde tre biovetenskapliga programmen. EU skulle alltså snabbt kunna infria de europeiska medborgarnas förväntningar, genom att snabbt omsätta rekommendationerna i Weissmannrapporten i praktiken genom en ambitiös handlingsplan. 2. Sammanfattningsvis informerar kommissionen rådet och Europaparlamentet om sin avsikt att lansera handlingsprogrammet om TSE-forskning, som finns som bilaga till detta meddelande, för sammanlagt 50,7 miljoner ecu, varav 35 miljoner ecu utgör nya medel. Denna summa härrör från ett finansiellt tillskott till fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling. I detta syfte utarbetar kommissionen ett andra, omarbetat förslag som skall lämnas till rådet och Europaparlamentet för yttrande. s\ Det europeiska initiativet till forskning om bovin spongiform encefalopati och subakut spongiform encefalopati INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. 2. 3. Inledning Behoven Nuvarande forskningsaktiviteter i ämnet spongiform encefalopati på gemenskapsnivå och på nationell nivå 4. Weissmanngruppens råd mot bakgrund av pågående forskningsaktiviteter 4. 1 Frågor rörande praktiska aspekter 4. 2 Frågor rörande grundforskning om prionsjukdomar 5. Handlingsplan för framtida verksamhet Samordning av aktiviteter mellan medlemsstaterna En särskild ansökningsomgång 5. 1 5. 2 Fastställande av prioriteringar och finansiella arrangemang 6. 6. 1 6. 2 Sammanlagda beräknade kostnader och ytterligare medel som behövs för den särskilda ansökningsomgången Sammanlagda beräknade kostnader och ytterligare medel som behövs för samordning av aktiviteter mellan medlemsstaterna Bilagor: Tabell 1 Tabell 2 Bilaga 1 Det europeiska initiativet till forskning om bovin spongiform encefalopati och subakut spongiform encefalopati 1. Inledning Spongiform encefalopati (SE) utgörs av en grupp dödliga transmissibla neurodegenerativa sjukdomar hos människor (t. ex. kuru, Creutzfeldt-Jakobs sjukdom (CJS), Gerstmann-Sträussler-Scheinkers sjukdom (GSSS) och hos djur (t. ex. skrapie, bovin spongiform encefalopati (BSE)). Dessa sjukdomar utgör ett allt viktigare forskningsområde både på grund av sin unika biologi och på grund av det nyligen uppkomna läget med den epidemiska prionsjukdomen hos djur som ledde till en befogad oro hos allmänheten för att det skulle innebära en risk för människors hälsa att äta smittade vävnader. Den nationella enheten för CJS-övervakning (i Edinburgh, Förenade kungariket), som är samordnare av det europeiska nätverket för epidemiologisk övervakning, understödd av Europeiska gemenskapens program för forskning inom biomedicin och hälsa, identifierade nyligen en till synes ny klinisk-patologisk variant av CJS hos femton tonåringar och unga vuxna och det har gett upphov till en ny oro vad beträffar överföring av BSE-smittämne till människan via livsmedelskedjan. 2. Behoven Trots att det bedrivs grundforskning och klinisk forskning på området har det ännu inte varit möjligt att identifiera smittämnets art, och många faktorer hos SE- epidemiologin återstår att förklara. Det är därför mycket viktigt att fokusera och främja forskningsinsatser på gemenskapsnivå och att uppbringa nya forskningsteam i syfte att uppnå en kritisk massa. Behovet att intensifiera forskningsverksamheten för att lösa de många frågor som återstår när det gäller BSE framhölls av rådet (jordbruk) vid mötet 1-3 april 1996. Dessutom kom rådet (hälsa) vid sitt möte i maj 1996 fram till att frågan om BSE utgör ett problem på folkhälsoområdet och att alla lämpliga åtgärder bör vidtas för att eliminera risken för en eventuell överföring av sjukdomen. Slutligen underströk de forskningsansvariga ministrarna, vid rådets möte (forskning) i oktober 1996, behovet av bättre samarbete och samordning av forskningsinsatser och uppmanade kommissionen att förstärka sin forskningsverksamhet i ämnen på detta område, både grundforskning och tillämpad forskning inom biologi, aspekter rörande människors och djurs hälsa samt diagnosticering. Dessa insatser, som skall genomföras av kommissionen, och som kan kallas en "handlingsplan", kommer huvudsakligen att utföras genom samordning av aktiviteter mellan medlemsstaterna och genom en särskild ansökningsomgång. I handlingsplanen bör de verkliga behoven vad avser forskningsprioriteringar och budgetläge identifieras på grundval av de allra senaste erfarenheterna och med hänsyn till rekommendationerna i Weissmann-rapporten och från den tvärvetenskapliga kommittén. Hänsyn kommer också att tas till pågående aktiviteter inom gemenskapsforskningen, även förslag som mottagits inom ramen för de senaste ansökningsomgångarna för Biomed- och Fair-programmen samt arbete som är nära förestående och som planeras i medlemsstaterna. 3. Nuvarande forskningsaktiviteter i ämnet spongiform encefalopati pä gemenskapsnivå och på nationell nivå Forskning om SE har sponsrats på EU-nivå sedan 1990. Under det året inleddes ett krisförfarande för att snabbt möta behoven på området och en miljon ecu anslogs till tre särskilda projekt som Vetenskapliga veterinärmedicinska kommittén ansåg omfatta de viktigaste områdena för forskningsinvesteringar i ämnet. Projekten genomfördes inom ramen för FoTU-programmet i ämnet Konkurrenskraft inom jordbruket och förvaltning av jordbruksresurser (1989-1993, Camar, ett särskilt program inom andra ramprogrammet) och rörde isolering och identifiering av smittämnet, övervakning av BSE-förekomst hos nötkreatur genom undersökning av hjärna från nötkreatur efter en negativ diagnos vad avser rabies, samt en bedömning av europeiska konverteringssystem i syfte att fastställa hur effektiva dessa är mot skrapie- och BSE-smittämnen. Under 1991 sponsrades ytterligare ett projekt som syftade till att bedöma förändringar i prionproteinet som en patogen mekanism för BSE och andra besläktade sjukdomar. Kommissionen har också varit med om att organisera och finansiera följande initiativ och seminarier: • • • 1990 anordnades ett EG-seminarium om "Subakut spongiform encefalopati". På mötet deltog forskare från 18 länder, representanter från Världshälsoorganisationen (WHO) och Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE). Seminarieföredragen, som bildade det första auktoritativa verket om BSE, publicerades åt kommissionen av Kluwer Academic Publisher. Likaledes hölls ett seminarium om "Prionsjukdomar hos människor och djur" i London 1991. Över 100 deltagare från medlemsstater och tredje länder var närvarande. Dessutom anordnade Europeiska kommissionen och Förenade kungarikets veterinärmedicinska centrallaboratorium gemensamt två seminarier om diagnosticering 1990 (16-20 juli, "EEG-seminarium om BSE-diagnosticering") och 1991 (8-11 april, "Seminarium om diagnosticering av spongiform encefalopati"). Detta stärktes ytterligare genom antagandet av tredje ramprogrammet (1990-1994) för forskning och teknisk utveckling, vilket utgjorde grunden för hur man skulle tackla frågan om forskning om transmissibel spongiform encefalopati på Europanivå. Forskning om detta ämne prioriterades inom följande EG-forskningsprogram: • • • Programmet för jordbruk och livsmedelsindustri, inbegripet fiske (1990-1994, Air), genom vilket ett projekt som syftade till att beskriva BSE-smittämnet fick stöd. Programmet för forskning inom biomedicin och hälsa (1990-1994, Biomed 1), genom vilket stöd utgick till upprättandet av ett nätverk för epidemisk övervakning av Creutzfeldt-Jakobs sjukdom (vilket ursprungligen finansierades genom Generaldirektorat VI under 1990, och vilket bygger på det befintliga Eurodem-projektet) samt utarbetandet av harmoniserade kriterier för neuropatologisk diagnosticering av CJS och besläktad human spongiform encefalopati. Programmet för bioteknik (1990-1994, Biotech 1), genom vilket stöd utgick till ett projekt om molekylära mekanismer som är inblandade i patogenesen vid BSE och besläktade neurodegenerativa sjukdomar och som också syftade till att utveckla lämpliga djurmodeller för försök. Nätverket för epidemiologisk övervakning av CJS är för närvarande den enda existerande struktur som kan tillhandahålla en systematisk utvärdering av förekomst och geografisk spridning av denna sjukdom i de fem länder som är inblandade. Rådet (hälsa) föreslog faktiskt vid sitt senaste möte (den 20 maj 1996) att denna struktur skulle användas som modell för övervakning av CJS i alla medlemsstater. Under september 1993 anordnade kommissionen en hearing om BSE med EG:s Vetenskapliga veterinärmedicinska kommitté och forskare engagerade i detta ämne skulle göra en bedömning av tillgängliga vetenskaplig uppgifter. Europeiska kommissionen offentligjorde föredragen i form av en bok med titeln "Transmissibel spongiform encefalopati". Vetenskapliga veterinärmedicinska kommittén gav ut en rapport 1994 som beskrev prövningsplaner för att i laboratorium diagnosticera och bekräfta förekomst av BSE och skrapie. Denna rapport producerades i samråd med ledande laboratorier i ämnet inom gemenskapsforskningen tillsammans med flera laboratorier från tredje länder. Genom antagandet av fjärde ramprogrammet för FoTU (1994-1998), har större tyngdpunkt lagts vid prionsjukdomar inom Europeiska gemenskapens forskningsprogram (Biomed, Biotech, Fair), vilket gör att frågan kan belysas med olika metoder och från olika perspektiv. Detta har resulterat i finansiering av ytterligare tre projekt i första ansökningsomgången för Biomed 2-programmet. Det viktigaste av dem använder sig av djurmodeller för att behandla frågan om överföring mellan arter och för att bedöma hur effektiv artbarriären är när det gäller att begränsa överföring av BSE till människan. Trots att de tillgängliga resurserna är begränsade ger den andra ansökningsomgången för Biomed 2-programmet, vars sista ansökningsdag är den 17 juni 1996, möjlighet att stödja några förslag på detta område. I medlemsstaterna och de associerade länderna har forskning i ämnet SE behandlats på följande två nivåer: Klinisk forskning och övervakning av human SE. Grundforskning inom biologi om human och animalisk SE. En översikt över de åtgärder som vidtagits pä nationell nivå pä detta område presenteras i bilaga 1. Denna text, som inte är uttömmande, har sammanställts dels pä grundval av de uppgifter som gavs på mötet för generaldirektörer för forskning från medlemsstaterna (vilket hölls i Bryssel i juni 1996) vars syfte var att utbyta information om de aktiviteter rörande SE som inletts och att fastställa mekanismer för att stärka samarbete och samordning, dels på grundval av rapporter som lades fram vid det senaste mötet som Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE) höll i Paris 8-10 Oktober 1996. Gemenskapsaktiviteterna har gjort det möjligt att förstärka övervakningssystemet för CJS och besläktade sjukdomar i berörda länder och att göra jämförelser mellan länder och utveckla harmoniserade förfaranden för identifiering och karaktär i ser ing av sjukdomen/sjukdomarna. Ett sådant system skulle kunna användas som grund för utarbetandet av standardförfaranden för sjukdomsidentifiering och -övervakning i alla medlemsstater. 4. Weissmanngruppens råd mot bakgrund av pågående forskningsaktiviteter I Weissmann-rapporten presenteras en noggrann analys av behoven inom BSE- forskning och två typer av frågor tas upp, nämligen frågor rörande praktiska aspekter och frågor rörande grundforskning om prionsjukdomar. 4. 1 Frågor rörande praktiska aspekter. Dessa inbegriper följande: 4. 1. 1 Har BSE överförts till människan pérorait? Förekomsten sedan 1996 av en till synes ny klinisk-patologisk variant av Creutzfeldt- Jakobs sjukdom hos femton tonåringar och unga vuxna (fjorton i Förenade kungariket, en i Frankrike) har väckt oro för att överföring av BSE-smittämne till människan via livsmedelskedjan skulle vara möjlig. Bevis som talar för detta grundar sig på det faktum att BSE-smittämne i försök kan överföras pérorait till mink, nötkreatur, getter och får, och det kan vara så att BSE- smittämnets stamspecifika egenskaper bevaras efter det att smittämnet har passerat genom olika sorters djur som får, svin, getter och möss, vilket inte är fallet med skrapie-smittämnet när detta passerat genom flera värddjur. Med hänsyn till nuläget kan dock inga säkra slutsatser dras vad gäller denna möjlighet. Det finns förslag på flera tillvägagångssätt för försök som skulle kunna belysa frågan ytterligare: • "Jämförelse av smittämnesstammar som inhämtats från patienter som drabbats av V-CJS (variant av CJS) med BSE och "normala" stammar av CJS, GSSS ochFFI" (tabell 1, punkt 1. 1) Sädana experiment är delvis pä gäng i Förenade kungariket och kommer att underbyggas genom gemenskapens forskningsaktiviteter men bör förstärkas. "Utvidgning av ett övervakningsprogram for CJS" "tabell 1, punkt 1. 2). Ett europeiskt övervakningsprogram för CJS har funnits sedan 1990 och bidrar till identifiering av nya varianter av sjukdomen. Ett sådant initiativ bör förstärkas till att omfatta alla medlemsstater för att säkerställa identifiering på Europanivå av alla CJS-fall som kan överensstämma med den nya varianten av sjukdomen, förstärkning av epidemiologisk analys av data och identifiering av alla epidemiologiska metoder som kan vara nödvändiga för att bredda bedömningen av överföringsrisken. "Experimentell peroral överföring av BSE till primater". Något sådant har ännu inte prövats men anses vara det bästa sättet att finna svar på ovannämnda fråga" (tabell 1, punkt 4. 1). 4. 1. 2 Bedömning av risker i samband med konsumtion av produkter från nötkreatur "Bedömningen av risken för överföring av BSE till människan på grund av förekomsten av BSE i nötkreatur och till följd av konsumtion av produkter från nötkreatur utgör en av de viktigaste uppgifterna att lösa. För att kunna göra en korrekt riskbedömning bör följande åtgärder genomföras": "Utvidgning av övervakningsprogrammet för BSE till att omfatta samtliga medlemsstater och fastställande av breda och pålitliga standardiserade kriterier för påvisande och beskrivning av BSE". Ett sådant initiativ kommer att göra det möjligt att få exakta siffror på sjukdomens förekomst i olika medlemsstater (tabell 1, punkt 4. 2). "Bestämning av förekomsten av latent sjukdom hos nötkreatur", vilket gör det möjligt att få siffror på antal djur som för närvarande är symptomfria men hos vilka smittämnet kan påvisas i nervsystemet (tabell 1, punkt 4. 3). "Bestämning av infektiös dos i hjärna, ryggmärg och andra vävnader hos BSE- smittade nötkreatur före och efter utbrott av klinisk sjukdom" (tabell 1, punkt 4. 4). "Bestämning av i vilken utsträckning kött smittas av hjärna/ryggmärg vid gängse slaktförfaranden" (tabell 1, punkt 4. 6). "Bestämning av reaktioner på BSE-smittämnet vid oralt intag och intracerebral halt i primater och huruvida multipla doser är ackumulativa" (tabell 1, punkt 4. 7). "Bestämning av användning av slaktavfall i olika produkter för mänsklig konsumtion före förbudet och konsumtion av sådana produkter i olika åldersgrupper och utifrån socio-ekonomiska kriterier" (tabell 1, punkt 4. 5). • • • Forskning om riskbedömning i samband med konsumtion av produkter från nötkreatur och om överföringsmekanismer har hittills inte fått stöd genom något av gemenskapens forskningsprogram. Detta viktiga forskningsområde skulle kunna behandlas huvudsakligen inom Fair-programmet, men även inom Biomed-programmet. 4. 1. 3 Bestämning av eventuell smittsamhet i andra produkter från BSE-smittade nötkreatur än SBO (specifikt bovint slaktavfall (tabell 1, punkt 4. 4) Man har hittills funnit smitta i hjärna, öga och benmärg hos döda vuxna nötkreatur och i tarmväggen hos kalvar som smittats experimentellt med hjärna frän BSE- smittade kreatur. De testsystem som finns för att påvisa smitta är emellertid inte särskilt känsliga. Därför är det viktigt att • "införa påvisningstest för att undersöka alla produkter som ingår i livsmedelskedjan (muskelkött, mjölk, ost, blod) och farmaceutiska produkter (gelatin, kollagen osv. )" 4. 1. 4 Bedömning av risker för överföring av BSE från ko till kalv (tabell 1. punkt 4. 8) • "Bestämning av smitta i placenta, blod, råmjölk, mjölk och exkrementer från BSE-smittade nötkreatur genom användning av känsliga testsystem". I Förenade kungariket har undersökningar om överföring gjorts på många olika sorters vävnader från bekräftade BSE-fall, genom användning av möss som modeller för biotest. Resultaten från dessa undersökningar har hittills alla varit negativa. Målet är nu att repetera dessa undersökningar och använda en känsligare biotest. 4. 1. 5 Började BSE i nötkreatur och har sjukdomen överförts till får på senare år? (Tabell 1, punkt 4. 1) För att kunna behandla denna fråga måste följande initiativ utvecklas: • • "Att utvidga övervakningen av skrapie hos får i Förenade kungariket". "Att undersöka smittämne från nyligen inträffade fall av skrapie hos får med avseende på dess stamspecifika egenskaper". "Att utfodra nötkreatur med skrapie-smittad fårhjärna och sedan iaktta om det uppstår någon BSE-liknande sjukdom" 4. 1. 6 Kan BSE överföras oralt till svin och kyckling? (Tabell 1, punkt 4. 1) Intracerebral inympning med BSE-smittämne hos svin leder till infektion. Peroral överförbarhet av BSE från BSE-smittad nötkreaturhjärna till svin håller för närvarande på att undersökas i Förenade kungariket. Inympning med BSE intracerebralt hos kyckling har än så länge inte resulterat i några sjukdomssymptom. Det skulle vara intressant att fastställa huruvida överföring förekommer från svin till svin, särskilt oralt. Därför föreslås att • "svin utfodras och inympas med hjärnextrakt från experimentellt BSE-smittade svin" 4. 1. 7 Forskning i diagnosticering (tabell 1, punkt 3. 2) "Det finns fortfarande inte någon annan specifik, snabb och känslig metod för att påvisa human och animalisk SE än analys av vävnad från det centrala nervsystemet (CNS) genom infektivitetstest". Därför föreslås • "utveckling av ett känsligt test på transgena möss som är bärare av nötkreaturtransgener eller chimära nötkreatur/mus-PrP-gener", "utforskande av surrogatmarkörer", "utforskande av förekomsten av PrPsc i mandlar och mjälte hos människa", "sponsring av en anläggning för storskalig testning av BSE-smitta hos kalvar". I detta sammanhang utför ministeriet för jordbruk, fiske och livsmedel i Förenade kungariket infektivitetstest på kalv (för närvarande det test som är mest känsligt för BSE-smittämnet) i stor skala. Biotest på möss är också relativt känsliga men kan kanske inte påvisa låga nivåer av smittämne. Utvecklingen av diagnosticeringsmetoder måste underbyggas genom grundforskning om smittämnet. 4. 1. 8 Inaktivering av BSE-smittämnet under olika förhållanden (tabell 1, punkt 5. 1) "Bestämning av inaktiveringskinetik hos BSE-smitta under förhållanden som är gängse inom industrin samt utforskande av andra processer". Detta kommer att göra det möjligt att fastställa hur effektiv inaktiveringen av BSE-smittämnet är i de processer som används inom livsmedelsindustrin och den farmaceutiska industrin. Undersökningar har gjorts inom industrin av inaktivering (dvs. gelatin) men de bör utvärderas ytterligare inom ramen för Fair-programmet. Preliminära resultat har kommit under 1996 från en undersökning om inaktivering av BSE och skrapie i konverteringsprocesser (understött genom Camar-programmet). 4. 1. 9 Terapeutisk forskning (tabell 1, punkt 5. 2) Det finns ingen terapeutisk behandling för tillfallet. Framtida forskning i ämnet skulle kunna omfatta följande: • • "Specifik hämning av PrP-syntesen". "Förhindrande av omvandling av PrPc till den patologiska formen PrPsc" Dessa frågor har hittills inte behandlats inom något gemenskapsforskningsprogram. Utgångspunkten bör vara grundforskning, genom vilken smittämnets art kan fastställas och identifieras. 4. 1. 10 Kan man avla BSE-resistenta nötkreatur och får och skulle dessa djur vara av praktiskt värde? (Tabell 1, punkt 5. 3) Man har kunna visa att inaktivering av prionproiein -(PrP)- genen inte har någon skadlig verkan pä mus och att inaktiveringen ger absolut skydd mot sjukdomen. Ytterligare forskning bör utföras i syfte att "fastställa huruvida får som är fria från prionproteinet är livsdugliga och resistenta mot skrapie" "utveckla metoder till att avla nötkreatur fria från PrP". • Transgena nötkreatur som är fria från prionproteinet kan vara av praktiskt värde för den farmaceutiska industrin. 4. 2 Frågor rörande grundforskning om prionsjukdomar Följande ämnen förtjänar att undersökas ytterligare: 4. 2. 1 Smittämnets art Man har fortfarande inte kommit underfund med smittämnets exakta art. Forskningen på detta område bör intensifieras i syfte att • • "renodla smittämne från BSE-smittad nötkreaturhjärna och analysera det" (tabell 1, punkt 2. 1) "skaffa information om den tredimensionella strukturen hos både PrPc och PrPsc (tabell 1, punkt 2. 4) Åtskilliga gemenskapsforskningprogram behandlar för närvarande detta ämne. 4. 2. 2 Förökning av smittämnet För att kunna bedöma frågan om förökning bör följande tillvägagångssätt tillämpas: "Fastställande av huruvida PrPc kan omvandlas till andra smittämnen in vitro" (tabell 1, punkt 2. 4) • "Bestämning av vilka andra komponenter (receptorer?, osv. ) som krävs för att smittämnet skall spridas" (tabell 1, punkt 2. 2). 4. 2. 3. Patogenes (tabell 1, punkt 2. 2) Man har ännu inte kommit underfund med sjukdomens patogenes. Ytterligare forskning bör bedrivas för att man skall få kunskap om patogenesens exakta mekanism, celltyper och vävnader som kan reproducera smittämnet, och de biokemiska kraven för en sådan process. Vad avser frågan om SE:s patogenes, får för närvarande ett projekt stöd på gemenskapsnivå. Projektet går ut på att bedöma prionproteinets roll vid aktiveringen av gliaceller som ett första led i den process som leder till slutlig neurodegenerering. Det får stöd inom ramen för Biomed 2-programmet. 10 4. 2. 4 fransport av smittämnet (tabell 1, punkt 2. 2) Det bör forskas vidare i IVägan om transport av smittämnet i själva organismen, för all • • "fastslå var och hur smittämnet kommer in i organismen efter födointag" "fastslå hur smittämnet passerar från det perifera nervsystemet till det centrala nervsystemet och vice versa". 4. 2. 5 Forskning om olika smittämnesstammar (tabell 1, punkt 2. 3) Det bör forskas ytterligare för att man skall kunna • "förklara vad det är för molekylärt drag hos smittämnet som bestämmer stamspecificitet". Mekanismerna för prionspridning och de stamspecifika egenskaperna håller delvis på att bedömas i ett pågående gemenskapsforskningsprojekt som får stöd genom Biomed 2-programmet. 4. 2. 6 Värdens mottaglighet för smittämnet (tabell 1, punkt 2. 6) Forskning bör bedrivas i denna fråga för att man skall kunna "identifiera de genetiska faktorer som bidrar till mottaglighet och fastställa inkubationstiden", "fastslå vilka andra faktorer än PrP-sekvensen som bestämmer artbarriären". • Identifieringen av genetiska faktorer som skulle kunna bidra till mottaglighet för sjukdomen är delvis under utvärdering i ett pågående gemenskapsforskningsprogram som får stöd inom ramen för Biomed 2-programmet. 4. 2. 7 PrP:s naturliga funktion (tabell 1, punkt 2. 4) För närvarande är dess funktion okänd. Ytterligare forskning bör bedrivas för att man skall få bättre kunskap om detta proteins normala funktion och för att man skall kunna beskriva vad som sker när proteinet saknas. 5. Handlingsplan för framtida aktiviteter Handlingsplanen har upprättats med beaktande av rekommendationerna i Weissmann- rapporten och från den tvärvetenskapliga kommittén samt av analyser av pågående forskningsaktiviteter som genomförs av gemenskapen och nationellt. Den omfattar följande delar: - Samordning av aktiviteter mellan medlemsstater. En särskild ansökningsomgång för att skapa en kritisk massa genom att föra samman de bästa forskningscentrumen i Europa. 11 5-l- Samordning av aktiviteter mellan medlemsstaterna (se tabell 2) Harmonisering av datainsamling och av diagnosticeringskriterier för uppläckl och identifiering av sjukdomen/sjukdomarna i medlemsstaterna är nödvändig för att adekvata jämförelser skall kunna göras. Samordning av aktiviteter mellan medlemsstaterna bör därför först och främst säkerställa a) b) c) d) e) f) g) h) standardisering av fallbeskrivningar för insamling av data, analys av data och spridning av information, i syfte att säkerställa en bra övervakning, harmoniserade metoder för tidig upptäckt och diagnosticering av sj ukdomen/sj ukdomarna, löpande uppdatering och spridning av vetenskapliga kunskaper på detta område, friktionsfri och snabb spridning av dessa data, aktivering av ett varningssystem på ett tidigt stadium vid en kritisk utveckling, aktiviteter för utbyte och rörlighet, inbegripet vidareutbildning av forskningspersonal, en löpande inventering av hur nationella forskningsprogram fortskrider, upprättande av harmoniserade procedurer och kvalitetskontroll av diagnosticeringsmetoder för human och animalisk SE. I detta syfte bör samordning av nationella referenscentra som är specialiserade på SE främjas, särskilt genom upprättandet av ett nät av sådana centra i syfte att - - - utarbeta och använda harmoniserade kriterier för insamling och utvärdering av data, fallbeskrivning och klassificering av sjukdomen/sjukdomarna, utveckling av ett effektivt kommunikationssystem on-line (genom ADB), utbyte av personal. Deltagarna bör kunna harmonisera och dela de vetenskapliga och tekniska resurser och tjänster som varje godkänt centrum kan erbjuda. Nätverket bör vara användarinriktat och regelbundet förmedla och ge tillgång till relevant information och utbildningsaktiviteter för europeiska forskare. En sådan samordning med medlemsstaterna kommer att kräva en aktiv insats från berörda programkommittéer. 5. 2 En särskild ansökningsomgång Följande forskningsämnen har tagits upp (se tabell 1, punkt 7. 1, i finansieringsöversikten) : 5. 2. 1 Klinisk, epidemiologisk och social forskning om human SE (se tabell 1, punkt 1) 12 Den fortsatta analysen av förekomst, kliniska egenskaper och riskfaktorer rörande sjukdomar av CJS-typ i länder i Europa kommer troligtvis att vara avgörande för en bedömning av en eventuell förändring av sjukdomens/sjukdomarnas förekomst. Den epidemiologiska övervakningen av CJS och besläktade sjukdomar bör förstärkas och utvecklas ytterligare så att en bedömning kan göras avseende 1. 1 1. 2 smittämnesstammar som hämtats från V-CJS-patienter jämfört med BSE och "normala" CJS-, GSSS- och FFI-stammar, förekomst (inbegripet en ny utvärdering av tidigare diagnosticerade fall av CJS), geografisk spridning och särskilda riskfaktorers roll (genotyp, kost, exponering och miljö), 1 % befolkningens medvetenhet om riskerna i samband med prionsjukdomar. 5. 2. 2. Smittämnet och dess överföringsmekanismer (se tabell 1, punkt 2) Smittämnets exakta struktur är okänd, liksom dess överföringsmekanismer. Det bör forskas i hur man bättre kan beskriva smittämnet och de mekanismer som ingår i den patologiska processen, för att bestämma smittämnets egenskaper, 2. 1 2. 2 mekanismer för spridning, transport och patogenes, inbegripet klarläggande av 2. 3 eventuella kopplingar med andra neurodegenerativa sjukdomar, olika stammars egenskaper, inbegripet jämförelser mellan skrapiestammar och BSE, strukturen både hos PrPc och PrPsc, PrPc:s normala funktion och mekanismerna för omvandling av PrPc till PrPsc 2. 5 principerna för de artbarriärer som begränsar överföring inom och mellan arter, 2. 6 mottaglighetsfaktorer för utveckling av animaliska och humana prionsjukdomar. 2. 4 5. 2. 3. Diagnosticering av SE (se tabell 1, punkt 3) Trots det akuta behovet finns det för tillfället inga metoder för tidig diagnosticering. Forskning som gör det möjligt att få fram diagnosticeringsmetoder bör därför intensifieras för att möjliggöra 3. 1 3. 2 3. 3 ytterligare utveckling av cellkulturer och vävnads- och cellbanker, utveckling av snabba och känsliga tester för tidig diagnosticering inbegripet surrogatmarkörer, särskilt hos levande djur och människor, utveckling av känsliga tester på transgena möss som är bärare av nötkreaturtransgener eller chimära nötkreatur/mus-PrP-gener. 5. 2. 4 Riskbedömning av SE (se tabell 1, punkt 4) Epidemiologiska belägg har väckt oro för att den så kallade CJS-varianten skulle ha ett samband med konsumtionen av produkter som härrör från BSE-smittade nötkreatur. 13 Dessutom är BSE-smittämnet oralt överförbart till en rad arter, såsom mus, mink, katt, nötkreatur, får, getter och flera andra gnagare. För att kunna göra en bedömning av risken för överföring av sjukdomen bör följande åtgärder genomföras: 4. 1 4. 2 4. 3 4. 4 4. 5 4. 6 4. 7 4. 8 En bedömning av SE:s överföringsmekanismer (inbegripet oral överföring) från nötkreatur till människa och andra livsmedelsproducerande djur; milj obetingade smittspridare, t. ex. kvalster. Ett utvidgat övervakningsprogram för BSE och besläktade sjukdomar. Identifiering av latent sjukdom hos nötkreatur. Bestämning av infektiös dos i vävnader hos nötkreatur och produkter som härrör från nötkreatur vilka ingår i livsmedelskedjan eller används i farmaceutiska och kosmetiska produkter. Potentiell exponering av människor. Bestämning av i vilken utsträckning kött smittas via hjärna/ryggmärg vid gängse slaktmetoder. Bestämning av reaktioner på oral utfodring och intracerebral halt av BSE- smittämne och av huruvida multipla doser är ackumulativa. Undersökning av eventuella biologiska mekanismer för vertikal överföring av BSE, från ko till kalv, även via mjölken. 5. 2. 5 Behandling och förebyggande av SE (tabell 1, punkt 5) Det finns för närvarande ingen terapeutisk behandling. Forskning i detta ämne bör förstärkas för att möjliggöra 5. 1 5. 2 5. 3 bedömning och utveckling av de inaktiveringsmetoder som för tillfallet används inom industrin (livsmedel, farmaceutiska produkter, kosmetika), utveckling av metoder för terapeutisk behandling, utveckling av metoder för att avla kreatur och får som är fria från PrP och bedömning av dessa djurs praktiska värde. 6. Fastställande av prioriteringar och finansiella arrangemang Europeiska unionen har varit inblandad i forskning om SE sedan 1990. Detta initiativ har resulterat i ett stöd till 11 forskningsprojekt inom olika gemenskapsforskningsprogram (Camar, Biomed 1 och 2, Biotech 1 och Air) med en total budget på 3 545 miljoner ecu (2 120 miljoner ecu under andra och tredje ramprogrammet och 1 425 miljoner ecu under fjärde ramprogrammet). I tabell 1 redovisas de beräknade sammanlagda kostnaderna och de ytterligare medel som krävs för forskningsprioriteringar i frågan om BSE och prionrelaterade sjukdomar under perioden 1997-1998. I den särskilda ansökningsomgång som beskrivs i punkt 5 anges fem prioriterade områden för forskning om SE som kräver ytterligare investeringar. Fördelningen per område är grundad på antagandet att minst ett forskningsprojekt, och i flera fall mer än ett, bör stödjas för att de fastställda forskningsprioriteringarna skall kunna genomföras fullt ut. 14 Ett gemenskapsforskningsprojekt omfattar normalt upp till lem forskningslaboratorier med ett genomsnittligt årligt bidrag per laboratorium pä 100 000 ecu. Det har visat sig att detta belopp täcker lönen för en forskare (66 000 ecu per år), halva lönen för en tekniker (20 000 per år) och utgifterna för de förbrukningsvaror och den utrustning som behövs för att laboratoriet skall kunna utföra sina forskningsuppgifter. Vid genomförandet av en samordnad verksamhet, då huvudmålet är att dela information och samla olika experter och metoder, anses det nödvändigt med ett genomsnittligt bidrag på 10 000 ecu per laboratorium och år för att genomföra arbetet. Detta belopp täcker varje laboratoriums resekostnader i samband med möten, samt kostnader för kortvarigt utbyte av personal och utbyte av material. Vid genomförandet av en centraliserad anläggning kan gemenskapsbidragen täcka 100 % av kostnaderna för de tjänster som den centraliserade anläggningen tillhandahåller forskningscentra, universitet, verksamheter och företag som deltar i aktiviteter med delade kostnader och samordnade aktiviteter. En sådan anläggning definieras som ett enda generellt serviceredskap för andra projekt som får stöd genom den särskilda handlingsplanen för att möjliggöra standardisering, gemensamma försök, insamling av data och analys med tillgång till särskilda produkter, försöksmaterial, specialiserade tjänster, (t. ex. expertis inom forskning om primater). 6. 1 Sammanlagda beräknade kostnader och ytterligare medel som behövs för den särskilda ansökningsomgången I punkt 7. 1 i tabell 1 i finansieringsöversikten ges en översikt över de sammanlagda finansiella medel som krävs för att genomföra forskning i vart och ett av de ämnen som framställs i den särskilda ansökningsomgången. Dessa omfattar följande: 6. 1. 1 Klinisk och epidemiologisk forskning om human SE Forskning på detta område kommer att genomföras inom Biomed 2-programmet, vilket är det huvudsakliga särprogrammet för forskning om human SE. Programmet Biomed 2 är för närvarande praktiskt taget avslutat, och alla ansökningsomgångar är redan utlysta. Det är därför inte möjligt att överväga strategier för överföring av finansiella medel. Det förväntas dock att ett projekt kan få stöd till följd av den senaste ansökningsomgången inom Biomed 2. För att kunna genomföra forskning i dessa ämnen fullt ut krävs därför ytterligare medel. 6. 1. 2 Smittämnet och dess överföringsmekanismer Forskning på detta område skulle kunna genomföras inom ramen för tre särprogram (Biomed 2, Biotech och Fair), beroende på vilka särskilda frågor som skall behandlas. De pågående forskningsaktiviteterna på detta område inom Biomed 2-programmet behandlar delvis ämnen som prionsjukdomars patogena mekanismer, det normala och abnorma prionproteinets struktur, principerna för artbarriärer och mottaglighetsfaktorer i 15 i t: för utveckling av humana prionsjukdomar, med ett gemenskapsbidrag på sammanlagt 1 425 miljoner ecu. Dessutom väntas ytterligare ett budgetätagande pä 1,3 miljoner ecu till följd av den andra ansökningsomgången inom Biomed 2-programmcl (med sista ansökningsdag den 17 juni 1996). Inom programmen Biotech 2 och Fair skulle en begränsad budget kunna överforas för behandling av särskilda frågor såsom prionsmittämnets mekanismer för förökning, transport och patogenes. Därför krävs ytterligare medel för att genomföra forskning i detta ämne fullt ut. 6. 1. 3 Diagnosticering av SE Forskning på detta område kommer att genomföras inom ramen för de tre programmen. För närvarande finns det inga aktiviteter inom gemenskapsforskningen för vilka man tillämpar de fastställda prioriteringarna. De pågående ansökningsomgångarna inom Biomed 2- och Fair-programmen skulle kunna mobilisera medel i syfte att behandla frågan om snabba och känsliga tester för diagnosticering. Dessutom skulle en viss del av budgeten för Biotech 2- och Fair- programmen kunna överföras till detta forskningsområde. För att kunna genomföra forskning på ett detta område krävs därför ytterligare medel. 6. 1. 4 Riskbedömning av SE De berörda forskningsområdena omfattas av Biomed 2-, Biotech- och Fair- programmen. Det finns för närvarande ingen pågående forskningsaktivitet inom gemenskapsforskningsprogrammen som behandlar detta ämne. Möjligheten att föra över medel från Fair-programmet till detta område kan övervägas. Detta initiativ kommer att möjliggöra stöd till projekt som behandlar ämnen såsom bedömning av BSE:s överföringsmekanismer, bestämning av infektiös dos i vävnad från nötkreatur eller bedömning av risker för vertikal överföring av BSE, från ko till kalv, även via mjölken. För att till fullo genomföra forskning i denna viktiga fråga om B SE: s överföringsmekanismer (inbegripet oral överföring), där undersökningar på primater kan bli nödvändiga (Biomed 2), krävs ytterligare medel. 6. 1. 5 Behandling och förebyggande av SE Området omfattar forskningsarbete som syftar till att utveckla inaktiveringsprocesser, terapeutiska preparat och strategier för förebyggande, och denna forskning skulle kunna utvecklas inom de tre särprogrammen (Biomed 2, Biotech och Fair), beroende på vilken speciell fråga som skall behandlas. 16 För närvarande finns det ingen pågående aktivitet inom gemenskapsforskningen som behandlar dessa frågor. Möjligheten att föra över medel till Fair-programmet övervägs, vilket skulle möjliggöra finansiering av forskning på detta område. För att utföra uppgifterna fullt ut krävs därför ytterligare medel. 6. 2 Sammanlagda beräknade kostnader och ytterligare medel som behövs för samordning av aktiviteter mellan medlemsstaterna De sammanlagda kostnader som anses nödvändiga för det fullständiga genomförandet av denna aktivitet, vilka grundar sig på deltagandet av ett laboratorium per medlemsstat, redovisas i punkt 7. 1 i tabell 2 i finansieringsöversikten. 17 BERÄKNING AV SAMMANLAGD KOSTNAD OCH YTTERLIGARE MEDEL SOM BEHÖVS FÖR DEN PRIORITERADE FORSKNINGEN OM BSE OCH SUBAKUT SPONGIFORM ENCEFALOPATI (1997-1998) TABELL 1 Forskningsområde Prioritet Beräkning av sammanlagd kostnad ** (milj. ecu) Nuvarande EU- bidrag*** (milj. ecu) Utsikter för EU-bidrag (milj. ecu) Eventuella EU-medel genom omfördelning (milj. ecu) Ytterligare medel som krävs** (milj. ecu) 1. Klinisk, epidemiologisk och social forskning om human SE 1. 1 Jämförelse av smittämnesstammar från patienter med V-CJS med BSE med "normala" stammar av CJS, GSS och FFI D* 1. 2 Förekomst (inbegripet en ny utvärdering av fall som tidigare diagnosticerats som CJS), geografisk fördelning och särskilda riskfaktorers roll (genotyp, kost, exponering, miljö) D* 1. 3 Förfarandet för identifiering av misstänkta fall och övervakningssystemets känslighet 1. 4 Forskning om befolkningens riskuppfattning beträffande prionsjukdomar D 2. Smittämnet och dess överföringsmekanismer 2. 1 Beskrivning av smittämnet D* 2. 2 Mekanismer för förökning, transport och patogenes (med särskild betoning av möjligheten av oral överföring), inbegripet klarläggande av ev. samband med andra neurodegenerativa sjukdomar D* 2. 3 Beskrivning av de olika stammarna, jämförelse av skrapiestammar och BSE-stammar Q* 2. 4 Strukturen hos PrF och PrP50, den normala funktionen hos PrP och mekanismerna for omvandling av PrP till PrP50 in vitro •* 2. 5 Principerna för artbarriären, som begränsar överföring inom och mellan arter •* 2. 6 Mottaglighetsfaktorer för utvecklingen av animala och humana prionsjukdomar D* A A A A A A A A A A 1,5 2,0 0,5 0,5 Totalt: 4,5 2,5 4,8 0,8 1,5 1,4 0,5 Biomed Totalt 0,5 1,5 Biomed 1,5 Biomed 0,5 Biomed 0,5 Biomed Totalt: 4,0 2,5 Biotech/Fair 0,4Biomed 0,4 Biomed 0,5 Biotech 3,5 Biotech/Biomed/Fair 0,3 Fair 0,5 Biomed/Biotech 0,5 Biomed 0,5 Biomed 0,5 Biomed 0,4 Biomed 0,5 Biomed/Biotech 0,5 Biomed/Biotech 1,1 Totalt: 12,1 0,1 Biomed Totalt:l,5 | Totalt: 1,3 0,5 Fair Totalt: 1,3 1,0 Biomed Totalt: 8,0 3. Diagnosticering av SE 3. 1 Vidareutveckling av cellkulturer samt vävnads- och cellbanker Q* 3. 2 Utveckling av snabba och känsliga metoder för tidig diagnosticering, inbegripet surrogatmarkörer, särskilt hos levande djur och människor D* A A A 1,0 7,6 1,3 0,5 Biotech 0,5 Biotech 2,0 Fair 0,6 Biomed 1,5 Fair 0,5 Fair 3,5 Fair/Biom/Biotech 0,8 Biotech/Fair 3. 3 Utveckling av känsliga test på transgena möss •* Totalt: 9,9 Totalt 2,6 Totalt 2,5 Totalt: 4,8 4. Riskbedömning av SE 4. 1 Bedömning av överföringsmekanismerna för SE (inbegripet oral överföring) från nötkreatur till människa och till andra livsmedelsproducerande djurD* 4. 2 Utvidgning av programmet för övervakning av BSE och besläktade sjukdomar •* 4. 3 Identifikation av latent sjukdom hos nötkreatur * 4. 4 Bestämning av den infektiösa dosen i vävnader och produkter av nötkreatur som ingår i livsmedelskedjan eller används i farmaceutiska och kosmetiska produkter •* 4. 5 Potentiell exponering av människor •* 4. 6 Bestämning av i vilken utsträckning kött smittas av hjärna eller ryggmärg efter ett standardslaktförfarande * 4. 7 Bestämning av reaktionen på oralt intag och intracerebral halt av BSE-smittämnet och huruvida multipel exponering är kumulativ *; 4. 8 Undersökning av eventuella biologiska mekanismer för överföring av BSE från ko till kalv, även via mjölken * A A A A A A A A 4,5 2,0 2,0 3,5 0,5 0,5 1,0 1,0 2,0 Fair 1,5 Fair 0,5 Fair 0,5 Fair 0,5 Fair 4,5 Biomed 2,0 Fair**** 2,0 Fair/Biotech 0,5 Biomed 0,5 Fair 0,5 Fair Totalt: 15,0 Totalt 5,0 | Totalt: 10 ^ 5. Behandling och förebyggande av SE 5. 1 Bedömning och utveckling av inaktiveringsförfaranden som används i industrin; * (livsmedel, farmaceutiska produkter, kosmetik) 5. 2 Utveckling av terapeutiska metoder D* 5. 3 Avel av PrP-fria nötkreatur och får •* A A C 1,7 2,0 0,5 1,0 Fair 0,7Fair/Biotech 2,0Biomed/Biotech 0,5Biotech/Fair Totalt: 3,2 30,0 TOTALT Totalt: 4,2 Totalt 1,0 45,7 1,5 4,4 9,8 Prioriteringsordningen är A > B > C Weissmann-rapporten * Bakgrund till ett europeiskt initiativ på rådets möte (forskning) den 7 oktober 1996 • Utifrån följande antagande: 100 000 ecu per laboratorium och år (1 forskare i 12 månader = 66 000 ecu, 1/2 tekniker i 12 månader = 20 000 ecu, förbmkningsvaror ** och utrustning) *** EU-bidrag under fjärde ramprogrammet **** I samarbete med de nationella myndigheterna 20 BERÄKNING AV SAMMANLAGD KOSTNAD OCH YTTERLIGARE MEDEL SOM BEHÖVS FÖR ATT SAMORDNA VERKSAMHETEN MELLAN MEDLEMSSTATERNA BETRÄFFANDE BSE OCH SUBAKUT SPONGIFORM ENCEFALOPATI (1997-1998) TABELL 2 Forskningsområde Prioritet Standardisering av fallbeskrivningar för insamling av data, analys av data och spridning av information, i syfte att säkerställa en bra övervakning Harmoniserade metoder för insamling av data, särskilt för övervakning, tidig upptäckt och diagnosticering D Löpande uppdatering och spridning av vetenskaplig kunskap på detta område D Friktionsfri och snabb spridning av dessa data Q Aktivering av ett varningssystem på tidigt stadium vid kritisk utveckling D Utbyte och rörlighet, inbegripet utbildning av forskningspersonal • Löpande inventering av hur nationella forskningsprogram fortskrider • H. Harmonisering och kontroll av diagnostiska metoder för human och animal SE • TOTALT D Beräkning av sammanlagd kostnad ** (milj. ecu) 1,00 0,50 0,35 0,35 0,35 0,60 0,35 1,50 5,0 Nuvarande EU-bidrag*** (milj. ecu) Utsikter för EU-bidrag (milj. ecu) Eventuella EU-medel genom omfördelning (milj. ecu) Ytterligare medel som krävs** (milj. ecu) 1,00 1,00 0. 50 0. 35 0. 35 0,60 0. 35 1. 50 5. 0 Bakgrund till ett europeiskt initiativ på rådets möte (forskning) den 7 oktober 1996 För område A och H utifrån följande antagande: ca 75 000 ecu per laboratorium för varje medlemsstat och associerat land i två år (1/2 forskare, förbruknings varor, resekostnader och utrustning) och 10 000 ecu ytterligare till det laboratorium som står för den överordnade samordningen För område B, C, D, F utifrån följande antagande: ca 20 000 ecu per laboratorium för varje medlemsstat och associerat land i två år (1/4 forskare, tekniker, förbruknings varor, resekostnader och utrustning) För område F utifrån följande antagande: ca 35 000 ecu per laboratorium för varje medlemsstat och associerat land i två år BILAGA 1 ÖVERSIKT ÖVER NATIONELLA FORSKNINGSAKTIVITETER PÅ OMRÅDET BSE/CJS MEDLEMSSTATER i. Österrike Forskningen om spongiform encefalopati (SE) i Österrike är koncentrerad till avdelningen för neuropatologi och neurokemi på institutet för neurologi vid universitetet i Wien. De huvudsakliga forskningsområdena vid detta center inbegriper epidemiologin (avdelningen har utfört en epidemiologisk studie av förekomsten av CJS i Österrike) och neuropatologin för human SE (CJS och Gerstmann-Sträussler-Scheinkers sjukdom (GSSS)). Dessutom samordnar denna avdelning ett gemenskapsforskningsprogram som omfattar 100 europeiska laboratorier för neuropatologi och grundforskning som arbetar med neuropatologisk diagnosticering av och vävnadshantering vid human SE. 2. Belgien Belgien sysslar med forskning om SE på följande områden: * Epidemiologisk övervakning av BSE/skrapie, som finansieras av jordbruksministeriet. För tillfället finns det inget särskilt program för SE. 3. Danmark För tillfället finns det inget särskilt program för SE. Ett nytt nationellt register för CJS har inrättats och ett program för undersökning av PrP-mutationer skall utvecklas. 4. Finland Forskningen på detta område är koncentrerad runt följande ämnen: Neuropatologi för human SE Övervakning av human SE (den ärftliga formen av CJS) * * * Molekylärpatologi för SE Arbetet utförs vid universitetet i Helsingfors. För närvarande finns det inga särskilda program på området. 5. Frankrike Ett nationellt referenscenter för animal SE inrättades 1990 (CNEVA, Lyon). En nationell rådgivande expertkommitté för SE inrättades 1996. Sexton laboratorier arbetar med prionsjukdomar. De huvudsakliga forskningsområdena är följande: * Beskrivning av de franska BSE-stammarna (CNEVA, Lyon). 1 11 * * * * * Beskrivning av PrP-genens polymorfism i samband med resistens mot skrapie (INRA, Toulouse). Beskrivning av antalet infekterade nötkreatur i en hjord där ett enstaka fall har identifierats (CNEVA, Lyon). Forskning om nya diagnostiska hjälpmedel. Forskning om kriterier för inaktivering av kött- och benmjöl i olika konverteringssystem (CNEVA, INRA, CEMAGREF - skall startas). Överföringsstudier (med hjälp av transgena djur) och studier av smittämnets struktur och vilken funktion PrP har. Dessa inbegriper följande: Undersökning om immunsystemets roll vid utvecklingen av prionsmittämnet på tidiga stadier av sjukdomen. PrP:s roll i sjukdomsutvecklingen. In vitrostudier, med hjälp av en cellmodell, av normal och patologisk PrP. Studier av strukturförändringen hos PrP. Identifikation av exakt lokalisering i cellen för normal och patologisk PrP och strukturen hos amyloida plack. Forskning med hjälp av två experimentmodeller om möjligheten att blockera ackumuleringen av PrP på olika stadier av sjukdomen. Analys av sjukdomens överföringsmekanismer. * Epidemiologisk forskning, inbegripet forskning om riskfaktorer för utveckling av SE (genetiska, kost- och miljörelaterade): Övervakning av CJS och besläktade sjukdomar. Forskning om genetiska faktorer som främjar utvecklingen av SE och jämförelse med Alzheimers sjukdom och besläktade sjukdomar. Genetisk och klinisk uppföljning av en grupp om 1 000 individer som har fått tillväxthormon som uppenbarligen innehöll smittämnet (1984-1985). I denna grupp har 35 fall av CJS diagnosticerats. Ovannämnda arbete utförs vid CNRS, enhet 9026 (Bordeaux), 2420 och 2431 (Gif sur Yvette) och 9045 (Villejuif), INSERM, enhet 415 (Lille), 153 och 360 (Paris), 180 och 431 (Montpellier), INRAJJouy-en-Josas, Tours, Toulouse), CEA-DSV (Fontanay-aux-Roses). 6. Tyskland forsknings-, hälso- och i Tyskland Forskningen om överförbar SE jordbruksministerierna. De viktigaste forskningsområdena omfattar både animal och human SE på följande områden: stöds av * * * Struktur och funktion hos PrP. inbegripet det infektiösa prionproteinets struktur och strukturomvandling samt kartläggning av strukturen Patogenes. funktion och terapi, inbegripet undersökningar av de patogena mekanismerna hos SE i cellkulturer från PrP %-möss som ett experimentellt system för undersökning av prionproteinernas smittsamhet och cellbiologi, beskrivning av de prionproteinområden som orsakar sjukdomen samt kemoprofylax och kemoterapi för prioninfektioner. Diagnostik och överföring, inbegripet fastställande av metoder för titrering av cellkulturer för att påvisa smittämnet för skrapie, oral infektion hos hamster med skrapiesmittämnet samt produktion av antikroppar mot prionproteiner hos människor och djur. Detta arbete utförs vid det tyska primatcentret och institutet för neuropatologi (Göttingen), DKFZ (Heidelberg), Robert Koch-institutet (Berlin), institutet för molekylärbiologi (Munchen) förbundsforskningsinstitutet för virussjukdomar hos djur (TQbingen), institutet för fysiologisk institutet för fysisk biologi (Diisseldorf) samt GBF, strukturforskning kemi (Mainz), (Braunschweig). 7. Grekland Forskning på SE-området utvecklas på följande områden: * * * Jämförande studie av kolhydrater i BSE och normala kohjärnor. Förbättring av skrapiediagnosticeringen och studie av skrapie-smittämnet. Beskrivning av BSE-smittämnet. På detta område är universitetet i Thessaloniki (avdelningen för farmakologi) samordnare för ett gemenskapsforskningsprojekt. Dessutom deltar detta laboratorium i tre andra gemenskapsforskningsprojekt. Sponsorer är den grekiska nationella forskningsstiftelsen, grekiska utvecklingsministeriet och det nationella programkontoret på Cypern. För närvarande finns det inga särskilda program för SE. 8. Irland Forskningen på detta område utvecklas huvudsakligen vid det veterinära forskningslaboratoriet i Abbottown (Dublin) och zoologiavdelningen vid University College of Dublin. Det viktigaste forskningsämnet är utveckling av polyklonala kanin-antisera mot ett antal syntetiska PrP-peptider som har bedömts immunhistokemiskt för sin förmåga att skilja BSE- och skrapieangripna vävnader från negativa vävnader. En vetenskaplig kommitté inrättades nyligen för att fastställa prioriteringarna för detta område. 9. Italien Italien bedriver forskning på detta område inom två huvudämnen: * Övervakning Epidemiologi för CJS och andra prionbesläktade typer av encefalopati hos människor och djur. Identifikation av patienter med mutationer och/eller polymorfism i PrPN-genen. Insamling av upplysningar om patienter med CJS vid utvalda institut, och studier av familjer med överrepresentation av sjukdomen, identifikation av genotyper och möjliga punktmutationer. * Neuropatologi och grundforskning Identifikation av nya fenotyper för dessa sjukdomar. Studier av syntetiska PrP-peptider; biologiska effekter, fysisk-kemiska egenskaper som är relevanta för biologin, interaktion med plasmamembran. Studier av celler med muterade PrPN-fragment. Interaktion mellan medicin och amyloid in vitro samt in vivo. Nationella forskningsrådet (CNP) har nyligen lanserat ett strategiskt forskningsprojekt om BSE som omfattar * * fysiopatologin för SE, forskning om överföringsmekanismerna mellan italienska stammar. Hälsoministeriet, via institutet för zooprofylax och husdjurssjukdomar, finansierar ett program för samverkande åtgärder för permanent övervakning av BSE. Nationella hälsoinstitutet i Italien stöder det nationella registret för övervakning av CJS (samordnare: professor M. Pocchiari). De två huvudsakliga institutioner i Italien som utvecklar forskning på detta område är Nationella hälsoinstitutet (Rom) och institutet för neurologi Carlo Bestå (Milano). 10. Nederländerna De viktigaste forskningsämnena på området SE inbegriper: * * * * * Utveckling av hjälpmedel för diagnostiska metoder för skrapie och BSE. Antigenicitetsstudier av bovint prionprotein. Immunhistokemisk påvisning av PrP i hjärnan för skrapiediagnos. Immunhistokemisk påvisning av prionprotein i lymfvävnad från döda och infekterade får. Genetisk resistans mot skrapie. Ovannämnda arbete utförs vid institutet för djurvetenskap och djurhälsa (ID-DLO) i Lelystad. Dessutom är detta institut samordnare för ett gemenskapsforskningsprogram som är avsett att bedöma den roll PrPsc spelar vid aktivering av gliaceller. Nederländerna har också, genom det arbete som utförts vid avdelningen för epidemiologi och biostatistik (Erasmus University Medical School), varit djupt engagerat i den epidemiologiska övervakningen av CJS, som en del i gemenskapsforskningsprojektet för övervakning av denna sjukdom. Det nederländska hälsorådet håller också på att utarbeta en strategi för forskning om SE, som snart kommer att vara klar. 11. Portugal Ett nationellt program för övervakning av skrapie har nyligen genomförts. Dessutom håller man på att lägga grunden för utveckling av ett nationellt register för CJS. 12. Spanien Inget särskilt program för forskning om SE finns för närvarande. Landet har deltagit som observatör i det europeiska övervakningsnätet för CJS och håller på att upprätta ett nationellt register för sjukdomen. 13. Sverige Inget särskilt program finns för SE. BSE förekommer inte och endast få fall av skrapie. 14. Förenade kungariket 4 "2 5" Prioriteringarna för den statliga forskningen om animal SE grundas för närvarande på särskilda behov allt eftersom de identifieras samt på råd från den rådgivande kommittén för spongiform encefalopati (SEAC). Det program som ministeriet för jordbruk, fiskeri och livsmedel (MAFF) leder kompletteras av forskningsprogram som leds av vetenskapliga forskningsrådet för bioteknik och biologi (BBSRC), medicinska forskningsrådet (MRC), hälsodepartementet (DH) samt Wellcome Trust. Samordningen mellan dessa grupper åstadkoms genom kontakter på åtskilliga nivåer, senast genom Transmissible Spongiform Encephalopathy Research and Development Funders Coordination Group, under ledning av hälsodepartementet. Det finns fem huvudområden (enligt definitionen i SEAC:s rapport för 1995), som omfattar prionsjukdomar både hos människor och djur: a) Smittämnets art Forskningen på detta område leds av MAFF, BSEP, BBSRC, MRC, BBSRC/MRC Core och Wellcome Trust. Deltagande institutioner är universiteten i Edinburgh och Reading, the Imperial College of Science, Technology and Medicine of London, Animal Health Trust samt Institute for Animal Health. b) Patologiska förändringar Forskningen på detta område genomförs vid universiteten i Edinburgh, Birmingham och för zoologi och centrala Nottingham, veterinärlaboratoriet (CVL). Den sponsras bl. a. av MAFF, BBSRC/MRC, MRC, BSEP och Wellcome Trust. Imperial College of London, institutet c) Overföringsstudier. inbegripet transgena djur Omfattande forskning på detta område genomförs vid neuropatogenesenheten vid institutet för djurhälsa (NPU, Edinburgh), universitetet i Cambridge och Imperial College of London, CVL, Scottish Agricultural College samt Agricultural Development Advisory Board. Forskningen finansieras bl. a. av MAFF, BSEP, BBSRC/MRC Core och Wellcome Trust. d) Kontroll av PSE-epidemj Forskning på detta område finansieras huvudsakligen av MAFF, NPU, CVL, Agricultural Development Advisory Board och universitetet i Edinburgh. e) Praktiska frågor, inbegripet övervakning av CJS CJS har övervakats nationellt sedan 1990. Övervakningen sköts vid den nationella övervakningsenheten för CJS (Edinburgh), NPU, CVL och Imperial College of London, St. Mary's Hospital och stöds huvudsakligen av MAFF, DH, Scottish Home and Health Department (SHHD), EG och MRC. Ett särskilt samordningsprogram för hälsoaspekter i samband med överförbar spongiform encefalopati i landet, varav en stor del finansieras av jordbruksministeriet, medicinska forskningsrådet och Wellcome Trust. (SE) har nyligen lanserats 7 i- MRC har tillsammans med hälsodepartementet föreslagit ett tioårigt initiativ som skall utvecklas i två femårsfaser. Detta initiativ är avsett att stärka forskningskapaciteten (kompetens och infrastruktur), öka samarbetet mellan befintliga expertcenter samt öka kunskapen om prionsjukdomar och därmed associerade risker hos allmänheten och personal inom hälsovården. En ansökningsomgång har nyligen utlysts för avgränsade områden. Programmet har stark inriktning på folkhälsa med bred biologisk infallsvinkel. De huvudsakligen prioriterade vetenskapliga ämnena är följande: * Molekylära, att för funktionella metoder cellulära, genetiska och förklara överföringsmekanismerna hos överföringsbar SE, PrP-reproduktion, patogenes och klinisk utveckling. Integrerade molekylära, epidemiologiska och kliniska metoder orsaken/orsakerna till sporadisk CJS. Det biologiska och epidemiologiska sambandet mellan BSE och CJS och atypisk démens. Tidig sjukdomsutveckling och diagnosticering hos levande individer. Analys, uppfattning och kommunikation av riskerna i samband med CJS. Den biologiska funktionen hos normal PrP. Den molekylära strukturen hos prionproteiner. Rationella metoder för att utveckla terapi. för att förstå * * * * * * * ASSOCIERADE LÄNDER OCH TREDJE LAND i. Norge Ett forskningsprogram för animal och human SE har nyligen föreslagits. Programmet omfattar följande: * Norska kollegiet för veterinärmedicin Undersökningar av förekomsten av skrapieförändringar i skrapiedrabbade hjordar. Genetisk disposition för skrapie i norska hjordar. Jämförande studier av skrapiesmittämnets absorption och persistens i tarm- och lymfvävnad hos får och CJS hos människor. Jämförande studier av post mortem-förändringar hos skrapiedrabbade får och CJS hos människor. Undersökning av den genetiska dispositionen i fårhjordar för faktorer som ingår i prionproteinernas normala funktion och sjukdomsutvecklingen. * Centrala veterinärlaboratorier Utveckling av känsliga metoder för upptäckt av prionproteiner in vivo. Epidemiologiska studier av riskfaktorer för utbrott av skrapie i fårhjordar. * Nationella folkhälsoinstitutet Epidemiologiska studier av riskfaktorer för utvecklingen av CJS hos människor. Förbättrad övervakning av CJS och andra former av human spongiform encefalopati i Norge, genom fastställande av kriterier för diagnosticering. Utveckling av modeller för samarbete mellan human medicin och veterinärmedicin på området prionsjukdomar. O Dessa tre institutioner kommer att stå för genomförandet av den föreslagna planen. 2. Island På Island finns särskild kunskap om patologi och epidemiologi hos skrapie, eftersom skrapie har varit endemisk i vissa delar av landet. Det arbete som utförs vid institutet för experimentell patologi i Keldur har utgjort grunden för utrotningsprogrammet för skrapie på Island. Dessutom har två nya forskningsområden införts: * * Forskning om effekterna av priongengenotyper på mottagligheten för skrapie hos isländska får. Studier av mutationer och DNA-polymorfism hos tre CJS-patienter på Island. 3. Schweiz * * * Två referenscenter för human och animal SE In situ hybridisering och immunkemi för PrP i BSE (institutet för animal neuropatologi, Bern). Fallkontrollstudier/riskbedömning för BSE i Schweiz (institutet för virologi och immunprofylax, Mittelhäusern). iï FINANSIERINGSOVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Meddelande från kommissionen till rådet beträffande forskning om bovin spongiform encefalopati (BSE) och subakut spongiform encefalopati. 2. BERÖRDA BUDGETPOSTER Fjärde ramprogrammet: 3. RÄTTSLIG GRUND - Bioteknologi - B6 7141 - Biomedicin - B6 7142 Jordbruk och fiske - B6 7143 Rådets beslut 94/912/EG av den 15 december 1994 om ett särskilt program inom bioteknologiområdet. Rådets beslut 94/913/EG av den 15 december 1994 om ett särskilt program inom områdena biomedicin och hälsa. Rådets beslut 94/805/EG av den 23 november 1994 om ett särskilt program inom jordbruk och fiske. Rådets och Europaparlamentets beslut 616/96/EG av den 25 mars 1996. 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN Trots de nuvarande ansträngningarna inom grundforskning och klinisk forskning om bovin spongiform encefalopati och subakut spongiform encefalopati har det hittills inte varit möjligt att identifiera av vilken art smittämnet för dessa sjukdomar är, och samma sak gäller ett stort antal epidemiologiska faktorer som rör de former av spongiform encefalopati som drabbar människor. Dessa faktorer bör dock identifieras om dessa sjukdomar skall kunna bekämpas effektivt. Det är därför av avgörande betydelse att mobilisera forskarvärlden och stimulera forskningsinsatser på gemenskapsnivå. Dessa insatser kräver att nya forskargrupper upprättas för att uppnå en kritisk massa. I detta sammanhang syftar detta meddelande i första hand till att främja forskningsverksamheten kring bovin spongiform encefalopati (BSE) och subakut spongiform encefalopati. Denna målsättning medför följande två olika verksamhetsområden: Samordning av nationella åtgärder. Verksamhet utgående från en extra ansökningsomgång inom områdena klinisk och epidemiologisk forskning, smittämnet och mekanismerna för dess spridning, diagnosticering, riskbedömning, behandling och prevention. 5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER rf Icke-obligatoriska utgifter/Differentierade anslag. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Verksamhet med kostnadsdelning demonstrationsprojekt kan få gemenskapsbidrag på högst 50%. form av FoTU-projekt och i Universitet och andra forskningscentrum som deltar i FoTU-projekt och demonstrationsprojekt, och som enligt kommissionens åsikt inte kan redovisa sina sammanlagda utgifter med tillräcklig precision, utgående från ett analytiskt bokföringssystem, kan erhålla stöd motsvarande 100% av alla extra utgifter. Samordnad verksamhet kan erhålla stöd på upp till 100% av alla extra utgifter. BUDGETKONSEKVENSER 7. 1 Åtgärdens totala kostnad (i miljoner ecu) De åtgärder som krävs för att uppnå de mål som avses i punkt 4 utgör del av den höjning som förutses i förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring för andra gången av beslut 1110/94/EG om det fjärde ramprogrammet för gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994-1998), ändrat genom beslut 6161/96/EG, som lämnats till Europaparlamentet och rådet för antagande genom medbestämmandeförfarandet. Förslaget förutsätter att de nödvändiga anslagen på förhand ställs till förfogande av budgetmyndigheten. Ur finansiell synvinkel berör denna finansieringsöversikt endast översikten över åtaganden och betalningar för perioden mellan 1997 och 1999+ för följande summor: Samordning Prioriterad forskning Bioteknologi Biomedicin och hälsa 3,5 Jordbruk och fiske 1,5 7,5 12,5 10 Totalt 7,5 16 11,5 En preliminär detaljerad uppdelning av denna allmänna översikt kan göras i enlighet med de uppgifter som anges i tabellerna 1 och 2 nedan. "U BERÄKNING AV SAMMANLAGD KOSTNAD OCH YTTERLIGARE MEDEL SOM BEHÖVS FÖR DEN PRIORITERADE FORSKNINGEN OM BSE OCH SUBAKUT SPONGIFORM ENCEFALOPATI (1997-1998) TABELL 1 Forskningsområde Prioritet Beräkning av sammanlagd kostnad ** (milj. ecu) Nuvarande EU- bidrag*** (milj. ecu) Utsikter för EU-bidrag (milj. ecu) Eventuella EU-medel genom omfördelning (milj. ecu) Ytterligare medel som krävs** (milj. ecu) 1. Klinisk, epidemiologisk och social forskning om human SE 1. 1 Jämförelse av smittämnesstammar från patienter med V-CJS med BSE med "normala" stammar av CJS, GSS och FFI D* 1. 2 Förekomst (inbegripet en ny utvärdering av fall som tidigare diagnosticerats som CJS), geografisk fördelning och särskilda riskfaktorers roll (genotyp, kost, exponering, miljö) D* 1. 3 Förfarandet för identifiering av misstänkta fall och övervakningssystemets känslighet 1. 4 Forskning om befolkningens riskuppfattning beträffande prionsjukdomar • 2. Smittämnet och dess överföringsmekanismer 2. 1 Beskrivning av smittämnet •* 2. 2 Mekanismer för förökning, transport och patogenes (med särskild betoning av möjligheten av oral överföring), inbegripet klarläggande av ev. samband med andra neurodegenerativa sjukdomar •* 2. 3 Beskrivning av de olika stammarna, jämförelse av skrapiestammar och BSE-stammar •* 2. 4 Strukturen hos PrP" och PrPsc, den normala funktionen hos PrP och mekanismerna for omvandling av PrP till PrPsc in vitro •* 2. 5 Principerna för artbarriären, som begränsar överföring inom och mellan arter D* 2. 6 Mottaglighetsfaktorer för utvecklingen av animala och humana prionsjukdomar •* A A A A A A A A A A 1,5 2,0 0,5 0,5 Totalt: 4,5 2,5 4,8 0,8 1,5 1,4 0,5 Biomed Totalt 0,5 1,5 Biomed 1,5 Biomed 0,5 Biomed 0,5 Biomed Totalt: 4,0 2,5 Biotech/Fair 0,4Biomed 0,4 Biomed 0,5 Biotech 3,5 Biotech/Biomed/Fair 0,3 Fair 0,5 Biomed/Biotech 0,5 Biomed 0,5 Biomed 0,5 Biomed 0,4 Biomed 0,5 Biomed/ Biotech 0,5 Biomed/Biotech 1,1 Totalt: 12,1 0,1 Biomed Totalt: 1,5 Totalt: 1,3 0,5 Fair Totalt: 1,3 <* 1,0 Biomed Totalt: 8,0 0,5 Biotech 0,5 Biotech 3. Diagnosticering av SE 3. 1 Vidareutveckling av cellkulturer samt vävnads- och cellbanker •* 3. 2 Utveckling av snabba och känsliga metoder för tidig diagnosticering, inbegripet surrogatmarkörer, särskilt hos levande djur och människor •* 3. 3 Utveckling av känsliga test på transgena möss D* A A A 4. Riskbedömning av SE 4. i Bedömning av överföringsmekanismerna för SE (inbegripet oral överföring) från nötkreatur till människa och till andra livsmedelsproducerande djurO* 4. 2 Utvidgning av programmet för övervakning av BSE och besläktade sjukdomar D* 4. 3 Identifikation av latent sjukdom hos nötkreatur * 4. 4 Bestämning av den infektiösa dosen i vävnader och produkter av nötkreatur som ingår i livsmedelskedjan eller används i farmaceutiska och kosmetiska produkter D* 4. 5 Potentiell exponering av människor •* 4. 6 Bestämning av i vilken utsträckning kött smittas av hjärna eller ryggmärg efter ett standardslaktförfarande * 4. 7 Bestämning av reaktionen på oralt intag och intracerebral halt av BSE-smittämnet och huruvida multipel exponering är kumulativ *; 4. 8 Undersökning av eventuella biologiska mekanismer för överföring av BSE från ko till kalv, även via mjölken * 1,0 7,6 1,3 2,0 Fair 0,6 Biomed 1,5 Fair 0,5 Fair Totalt: 9,9 Totalt 2,6 Totalt 2,5 4,5 2,0 2,0 3,5 0,5 0,5 1,0 1,0 Totalt: 15,0 2,0 Fair 1,5 Fair 0,5 Fair 0,5 Fair 0,5 Fair Totalt 5,0 3,5 Fair/Biom/Biotech 0,8 Biotech/Fair Totalt: 4,8 4,5 Biomed 2,0 Fair**** 2,0 Fair/Biotech 0,5 Biomed 0,5 Fair 0,5 Fair Totalt: 10 5. Behandling och förebyggande av SE 5. 1 Bedömning och utveckling av inaktiveringsförfaranden som används i industrin; * (livsmedel, farmaceutiska produkter, kosmetik) 5. 2 Utveckling av terapeutiska metoder D* 5. 3 Avel av PrP-fria nötkreatur och får •* A A C 1,7 2,0 0,5 1,0 Fair 0,7Fair/Biotech 2,0Biomed/Biotech 0,5Biotech/Fair Totalt: 3,2 30,0 TOTALT Totalt: 4,2 Totalt 1,0 45,7 1,5 4,4 9,8 Prioriteringsordningen är A > B > C Weissmann-rapporten * Bakgrund till ett europeiskt initiativ på rådets möte (forskning) den 7 oktober 1996 D Utifrån följande antagande: 100 000 ecu per laboratorium och år (1 forskare i 12 månader = 66 000 ecu, 1/2 tekniker i 12 månader ** och utrustning) 20 000 ecu, förbrukningsvaror *** EU-bidrag under fjärde ramprogrammet **** I samarbete med de nationella myndigheterna 20 BERÄKNING AV SAMMANLAGD KOSTNAD OCH YTTERLIGARE MEDEL SOM BEHÖVS FÖR ATT SAMORDNA VERKSAMHETEN MELLAN MEDLEMSSTATERNA BETRÄFFANDE BSE OCH SUBAKUT SPONGIFORM ENCEFALOPATI (1997-1998) TABELL 2 Forskningsområde Prioritet Beräkning av sammanlagd kostnad ** (milj. ecu) Nuvarande EU-bidrag*** (milj. ecu) Utsikter för EU-bidrag (milj. ecu) Eventuella EU-medel genom omfördelning (milj. ecu) Ytterligare medel som krävs** (milj. ecu) A. B. C. D. E. F G. H. Standardisering av fallbeskrivningar för insamling av data, analys av data och spridning av information, i syfte att säkerställa en bra övervakning Harmoniserade metoder för insamling av data, särskilt för övervakning, tidig upptäckt och diagnosticering D Löpande uppdatering och spridning av vetenskaplig kunskap på detta område D Friktionsfri och snabb spridning av dessa data D Aktivering av ett varningssystem på tidigt stadium vid kritisk utveckling • Utbyte och rörlighet, inbegripet utbildning av forskningspersonal • Löpande inventering av hur nationella forskningsprogram fortskrider • Harmonisering och kontroll av diagnostiska metoder för human och animal S ED TOTALT D A 1,00 A A A A A A A 0,50 0,35 0,35 0,35 0,60 0,35 1,50 5,0 1,00 1,00 0,50 0,35 0,35 0,60 0,35 1,50 5,0 För område A och H utifrån följande antagande: ca 75 000 ecu per laboratorium för varje medlemsstat och associerat land i två år (1/2 forskare, förbrukningsvaror, resekostnader och utrustning) och 10 000 ecu ytterligare till det laboratorium som står för den överordnade samordningen För område B, C, D, F utifrån följande antagande: ca 20 000 ecu per laboratorium för varje medlemsstat och associerat land i två år (1/4 forskare, tekniker, förbruknings varor, resekostnader och utrustning) För område F utifrån följande antagande: ca 35 000 ecu per laboratorium för varje medlemsstat och associerat land i två år — ; —I s T——! : 21 7. 2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar1 För det särskilda bioteknologiprogrammet - budgetrubrik: B6 - 7141 I miljoner ecu 1995 1996 1997 1998 1999+ TOTALT Åtagandebemynd iganden' Extra åtagandebemyndi ganden Betalningsbemyn diganden1 Extra betalningsbemyn diganden 70 036 230 000 132 000 155 963 PM 588 000 2 250 5 250 7 500 19 789 115 666 124 200 163 000 165 345 588 000 4 500 3 000 7 500 För det särskilda biomedicinprogrammet - budgetrubrik: B6 - 7142 1 miljoner ecu 1995 1996 1997 1998 1999+ TOTALT Åtagandebemynd iganden' Extra åtagandebemyndi ganden Betalningsbemyn diganden1 Extra betalningsbemyn diganden 37 833 126 000 90 000 104 167 PM 358 000 4 800 11 200 16 000 10 831 49 000 85 800 95 000 117 369 358 000 9 600 6 400 16 000 För det särskilda programmet för jordbruk och fiske - budgetrubrik: B6 - 7143 1 miljoner ecu 1995 1996 1997 1998 1999+ TOTALT Åtagandebemynd iganden1 Extra åtagandebemyndi ganden Betalningsbemyn diganden' 120 737 181 000 162 000 182 763 PM 646 500 3 450 8 050 11 500 19 768 70 000 114 700 230 000 212 032 646 500 Anslag för fjärde ramprogrammet, enligt preliminära budgetförslaget för 1997. ^ Extra betalningsbemyn diganden 6 900 4 600 Il 500 De slutgiltiga beloppen lor varje är kommer att fastställas av budgetmyndigheten 7. 3 Administrativa utgifter och personalkostnader Vad beträffar administrativa utgifter kommer programmen att se till att det allmänna belopp som ställts till förfogande som extra finansiering i första hand används för forskningsåtgärderna (i enlighet med det förslag som avses i punkt 4). 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING Ett stort antal administrativa och finansiella kontroller förekommer på alla stadier av forskningskontraktens urval och genomförande. Bland dessa kontroller kan följande nämnas: Innan kontraktet sluts; - Urval av ansökningarna utgående från deras vetenskapliga värde och hur realistiskt kostnaderna är beräknade i förhållande till forskningens art, varaktighet och potentiella verkan. - Utvärdering av finansiella uppgifter som lämnas av de sökande i förhandlingsformuläret. Efter det att kontraktet slutits - Kontroll av uppgifter om utgifter före utbetalning, på flera nivåer (finansförvaltning, vetenskapligt ansvarig). - Intern revision utförd av finanskontrollen. - Kontroll på plats som gör det möjligt att genom undersökning av styrkande dokument upptäcka fel eller andra oegentligheter. För att öka dessa kontrollers effektivitet har kommissionen upprättat en revisionsgrupp som centraliserar alla genomförda kontroller. Dessa kontroller genomförs av medlemmar av revisionsgruppen eller av revisionsfirmor med vilka kommissionen slutit ramavtal, varvid kontrollerna övervakas av personal från revisionsgruppen. - Inspektioner på plats som genomförs av finanskontrollen och av Europeiska unionens revisionsrätt. 9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 9. 1 Särskilda och kvantifierbara mål %<o Den allmänna målsättningen, enligt punkt 4, kan delas in i sex särskilda mål. Dessa kan indelas på följande sätt: a) Forskningsprioriteter beträffande bovin spongiform encefalopati och subakut spongiform encefalopati: Klinisk och epidemiologisk forskning om former av spongiform encefalopati hos människan. Smittämnen och dess spridningsmekanismer. Diagnosticering av former av spongiform encefalopati hos människan. Riskbedömning beträffande former av spongiform encefalopati hos människan. Behandling och prevention av spongiform encefalopati hos människan. b) Samordning mellan medlemsstaterna av de forskningsåtgärder som rör bovin spongiform encefalopati och subakut spongiform encefalopati De medel som behövs för genomförandet av dessa mål har beräknats utgående från följande kriterier: Ett projektförslag omfattar i genomsnitt fem laboratorier. Europeiska gemenskapens stöd till varje laboratorium varierar mellan 10 000 ecu och 100 000 ecu per år. Dessa mål skall uppnås på följande sätt: åtgärder med kostnadsdelning, samt samordnade åtgärder. Dessa åtgärder skall få stöd genom att allmänna verktyg ställs till forskarnas förfogande, och genom målinriktad utbildning av dessa forskare (arbetsgrupper, tvärvetenskapliga konferenser, undersökningar osv. ). 9. 2 Målgrupp Direkt målgrupp: Forskare sjukhuskliniker och ingenjörer. inom industri och i den akademiska världen sam Slutmottagare: De europeiska medborgare som har tillgång till forskningsresultaten, konsumenterna, livsmedelssektorn, jordbrukarna. 9. 3 Skäl för åtgärden De olika formerna av spongiform encefalopati hör till en grupp dödliga, transmissibla neurodegenerativa sjukdomar hos människor (kuru, Creutzfeldt-Jakobs sjukdom, Gerstmann-Straussler-Scheinkers sjukdom (GSSS)) eller djur (Scrapie, bovin spongiform encefalopati (BSE)). M Dessa sjukdomar utgör ett allt viktigare forskningsområde både på grund av sin unika biologi och på grund av oron för en möjlig överföring av smittämnet till människan. Det är därför av avgörande betydelse att denna grupp sjukdomar prioriteras inom forskningen. Detta stimuleras på gemenskapsnivå, och att nya forskningsteam upprättas i syfte att uppnå en kritisk massa. forskningsverksamheten måste innebär att 9. 4 Uppföljning och utvärdering av åtgärden De berörda generaldirektören kommer med hjälp av programkommittén att följa upp åtgärden. För att bidra till en allmän utvärdering av den gemenskapsverksamhet som avses i artikel 4. 2 i beslutet om det fjärde ramprogrammet för gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration, kommer kommissionen vid lämpligt tillfälle att låta opartiska experter genomföra en undersökning av de genomförda åtgärderna inom det område som direkt berörs av de föreliggande programmen, samt av deras förvaltning under de senaste fem åren fram till undersökningen. Denna åtgärd kommer dessutom att bedömas inom ramen för den allmänna bedömningen av gemenskapens verksamhet inom det fjärde ramprogrammet. Kommissionen kommer vid lämpligt tillfälle att låta opartiska experter genomföra en undersökning av åtgärderna samt av deras förvaltning under de senaste fem åren fram till undersökningen. För de kontrakt som kommer att slutas inom ramen för den åtgärd som avses i punkt 4 och punkt 9. 1 skall en interimsrapport och en slutrapport inlämnas. Vid förberedelsen av det femte ramprogrammet kommer följande rapporter att beaktas: - Kommissionens årsrapport om Europeiska unionens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration enligt artikel 130p i EG-fördraget. - En årsrapport för löpande kontroll av varje särskilt program samt för ramprogrammet. Dessa rapporter sammanställs av opartiska experter. - En utvärderingsrapport för de fem åren av varje särskilt program samt av ramprogrammet. Även dessa rapporter sammanställs av opartiska experter och offentliggörs under 1996. Vt ISSN 1024-4506 KOM(96) 582 slutlig DOKUMENT SV 03 15 Katalognummer : CB-CO-96-589-SV-C ISBN 92-78-11633-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Resolución sobre la reestructuración y la deslocalización industrial en la Unión Europea

eurovoc_concepts:
European industrial area
industrial policy
industrial restructuring
transfer of businesses

formats: html print


title: 96/658/EG: Entscheidung der Kommission vom 13. November 1996 über besondere Zulassungsbedingungen für Betriebe in Großmärkten (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
fresh meat
health control
marketing standard
meat processing industry
veterinary inspection
wholesale trade

formats: html pdfa1b print


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2181/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 13ης Νοεμβρίου 1996 για τροποποίηση των αντιπροσωπευτικών τιμών και των προσθέτων εισαγωγικών δασμών ορισμένων προϊόντων του τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: Wetgevingsresolutie houdende advies van het Europees Parlement inzake het voorstel voor een besluit van het Europees Parlement en de Raad betreffende de herziening van het Beleidsplan en actieprogramma van de Europese Gemeenschap inzake het milieu en duurzame ontwikkeling "Op weg naar duurzame ontwikkeling" (COM(95)0647 - C4-0147/96 - 96/0027(COD)) (Medebeslissingsprocedure: eerste lezing)

eurovoc_concepts:
EU action
EU environmental policy
EU programme
sustainable development


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2173/96 DER KOMMISSION vom 13. November 1996 zur Änderung der Ausfuhrerstattungen für Weißzucker und Rohzucker in unverändertem Zustand

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: Risoluzione legislativa recante il parere del Parlamento europeo sulla proposta di decisione del Consiglio relativa alla concessione di garanzie su prestiti alle piccole e medie imprese per investimenti destinati a creare nuovi posti di lavoro (COM(96)0155 - C4-0314/96 - 96/0107 (CNS)) (Procedura di consultazione)

eurovoc_concepts:
guarantee
investment
job creation
loan
small and medium-sized enterprises


title: Wetgevingsresolutie houdende advies van het Europees Parlement inzake het voorstel voor een besluit van de Raad betreffende de verstrekking van leninggaranties voor investeringen van kleine en middelgrote ondernemingen die werkgelegenheid scheppen (COM(96)0155 - C4-0314/96 - 96/ 0107(CNS)) (Raadplegingsprocedure)


title: Decision on the common position established by the Council with a view to the adoption of a Council Directive amending Directive 85/337/EEC on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment (C4- 0371/96 - 94/0078(SYN)) (Cooperation procedure: second reading)

eurovoc_concepts:
EU Member State
environmental impact
environmental monitoring
environmental protection
impact study
legislation
project evaluation
transfrontier pollution


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (KOM(96) 0313 - C4-0536/96 - 96/0224(CNS)) (Høringsprocedure)

eurovoc_concepts:
EU Member State
competition
competition policy
economic concentration
merger control


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2177/96 av den 13 november 1996 om införande av förebyggande destillation enligt artikel 38 i förordning (EEG) nr 822/87 för produktionsåret 1996/97

eurovoc_concepts:
EU production
distillation
production control
production quota
quantitative restriction
table wine