title: Komission tiedonanto - Yhteinen kannanotto: suuntaviivat, jotka koskevat Euroopan unionin valmistautumista New Yorkissa kesäkuussa 1997 pidettävään Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen erityisistuntoon, jossa tarkastellaan Agenda 21:tä ja siihen liittyviä Rio de Janeirossa kesäkuussa 1992 pidetyn Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssin tuloksia

eurovoc_concepts:
UN Conference
UNO
economic development
environmental policy
environmental protection

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Tir * Bryssel, 12. 11. 1996 KOM(96) 569 lopull. KOMISSION TIEDONANTO YHTEINEN KANNANOTTO: SUUNTAVIIVAT, JOTKA KOSKEVAT EUROOPAN UNIONIN VALMISTAUTUMISTA NEW YORKISSA KESÄKUUSSA 1997 PIDETTÄVÄÄN YHDISTYNEIDEN KANSAKUNTIEN YLEISKOKOUKSEN ERITYISISTUNTOON, JOSSA TARKASTELLAAN AGENDA 21:TA JA SIIHEN UTITYVIÄ RIO DE JANEIROSSA KESÄKUUSSA 1992 PIDETYN YHDISTYNEIDEN KANSAKUNTIEN YMPÄRISTÖ- JA KEHITYSKONFERENSSIN TULOKSIA Tärkeimmät yhteistä kannanottoa koskevat ehdotukset I Taustaa 1. Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous kokoontuu kesäkuussa 1997 korkean tason erityisistuntoon (United Nations General Assembly Special Session, UNGASS), jossa tarkastellaan Agenda 21 :n ja siihen liittyviä vuonna 1992 pidetyn YK:n ympäristö jä kehityskonferenssin tuloksia. Yksimielisyys vallitsee siitä, että erityisistunnossa ei ole syytä neuvotella Agenda 21:stä uudelleen, vaan sen sijaan olisi tarkasteltava toteuttamisen onnistumista ja mahdollisia puutteita, määriteltävä uusia kysymyksiä ja saatava aikaan toimintapainotteinen poliittinen julistus. EU toivoo, että erityisistunnolla kohotetaan Rion prosessin julkista profiilia ja elvytetään sen poliittista kannatusta, jotta sopimusten täytäntöönpanon valmistelusta voidaan siirtyä täysipainoiseen toimintaan. EU on laatinut oman kestävää kehitystä koskevan toimintaohjelmansa, jonka 2. toteuttamista todennäköisesti jatketaan erityisistunnon tuloksista riippumatta. EU:n kannalta erityisistunnon suurin merkitys liittyy kestävän kehityksen edistämiseen maailmanlaajuisesti. Uusien ja kasvavien ympäristöongelmien vuoksi tämä on yhä tärkeämpää. 3. Teollisuus- ja kehitysmaat suhtautuvat erityisistuntoon kuitenkin erilaisin odotuksin. Riossa ja seurantakonferensseissa muotoillussa "kestävän kehityksen" määritelmässä yhdistetään sosiaalinen ja taloudellinen kehitys ympäristönsuojeluun. Teollisuusmaat ovat pyrkineet keskittymään ympäristönäkökohtiin. Kehitysmaat korostavat talouskasvun tarpeellisuutta ja ovat pettyneitä sen vuoksi, että teollisuusmaat eivät ole täyttäneet Riossa tekemiään taloudellista avunantoa koskevia sitoumuksia. 4. Ennen Rion konferenssia ja sen jälkeen saadut kokemukset osoittavat, että Euroopan unionin johtava rooli neuvotteluissa on olennaisen tärkeää erityisistunnon onnistumisen kannalta. Johtavan roolin on perustuttava vahvaan, hyvin valmisteltuun ja yhtenäiseen kantaan. Sen vuoksi tässä tiedonannossa esitetään EU:n yhteinen kannanotto. (Koska erityisistunnossa ei tehdä oikeudellisia sopimuksia, 228 artiklan mukainen neuvoston päätös ei ole tarpeen. ) 5. Oheisessa komission yksikköjen laatimassa työskentely asiakirjassa eritellään Rion konferenssin jälkeistä edistymistä kansainvälisellä tasolla ja tarkastellaan mahdollisia tukeutua erityisistuntoon valmistauduttaessa. Tämän tavoitteita, joihin EU voi lopputuloksena saadut suositukset esitetään jäljempänä. Kutakin suositusta koskeva yksityiskohtainen perustelu on esitetty työskentely asiakirjan asiaa koskevissa kohdissa, joiden numerot ilmoitetaan kunkin jäljempänä olevan kohdan vieressä. Jaettu esitystapa valittiin, jotta ei ylikuormitettaisi tätä tekstiä, jossa esitetään ehdotetun kannan ydinkohdat ja jonka on tarkoitus olla ministeritason keskustelujen pohjana. 6. Suositukset ovat yhdenmukaisia viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tarkistamista koskevan päätösehdotuksen, kehitysyhteistyötä koskevan EU-politiikan ja YK:n rakenteen uudistuksen kanssa. Niihin sisältyvät sekä ajatukset, jotka EU:n olisi pyrittävä saamaan mukaan erityisistunnon poliittiseen julistukseen, että YK:n kestävän kehityksen toimikunnan (Committee on Sustainable Development, CSD) tuleva toiminta; kyseinen toimikunta valvoo Agenda 21 :n toteuttamista. Tiedonannossa ei käsitellä 1 mahdollisia EU:n sisäisiä toimenpiteitä, joiden avulla seurataan erityisistunnon tuloksia, koska niitä ei voida nykyisellään ennustaa. II Erityisistunnon muotoon ja YK:n yhteensovittamiseen liittyviä EU:n tavoitteita koskevat suositukset EU:n olisi tuettava pyrkimyksiä erityisistunnon järjestämiseksi valtionpäämiesten 1. tai hallitusten tasolla, jotta Rion prosessille annettaisiin poliittinen lähtölaukaus. Hallitusten johtajien osallistuminen korostaisi lisäksi kestävän kehityksen kaikenkattavaa luonnetta ja mahdollistaisi sopimisen moniin aloihin vaikuttavista asioista. (I. 8)1 Prosessin ajankohtaisuuden varmistamiseksi olisi sovittava toisesta, viiden vuoden 2. kuluttua pidettävästä tarkistuksesta "10 vuotta Rion jälkeen". (1. 7) 3. Nyt kun useimmat ympäristöä koskevat ja muut kansainvälisen toiminnan perusedellytykset ovat olemassa, erityisistunnon olisi keskityttävä Agenda 21 :n toteuttamiseen ja toiminnan lisäämiseen. Päävastuu Agenda 21 :n eri luvuista olisi jaettava monien erilaisten foorumien kesken. Erityisistunnon on tuettava kestävän kehityksen toimikunnan ulkopuolisia prosesseja antamalla niille virallinen Agenda 21 -hyväksyntä. (V. 29, VII. 26) 4. Erityisistunnossa olisi päätettävä kestävän kehityksen toimikunnan seuraavan jakson työohjelmasta. Työohjelman on oltava sellainen, että kestävän kehityksen toimikunta voi edelleen hyötyä ministerien osallistumisesta. Sen olisi ilmennettävä kestävän kehityksen toimikunnan vastuuta laaja-alaisen kestävän kehityksen valvonnasta ja sen onnistumista kokemusten vaihdon foorumina. Kestävän kehityksen toimikunnan päätöksenteossa olisi keskityttävä harvalukuisempiin kysymyksiin ja erikoistavoitteisiin. Kestävän kehityksen talous- ja sosiaalineuvoston toiminnallisten komissioiden kanssa. (1. 11, IV. 15, VII. 9, 27, 28, 34-37, IX. 2) työ on sovitettava yhteen YK:n toimikunnan Kestävän kehityksen toimikunnan tuleviin tehtäviin vaikuttavat meneillään olevien 5. YK:n rakenteen uudistusprosessien tulokset. Erityisistunnon valmisteluihin osallistuvien EU-neuvottelijoiden toimintansa yhteen YK:n rakenneuudistukseen osallistuvien kanssa johdonmukaisuuden varmistamiseksi. (IV. 6-10, V. 24, VII. 30-35) sen vuoksi sovitettava on 6. Erityisistunnossa on myös tarkasteltava YK:n ympäristöohjelman (United Nations Environment Programme, UNEP) tulevia tehtäviä ja ympäristöpolitiikkaan liittyviä näkökohtia yleisemminkin. EU:n kannalta YK:n ympäristöohjelman hallintoneuvoston päätöksessä 18/7 määrätään hyvin tyydyttävällä tavalla ympäristöohjelman ja kestävän kehityksen toimikunnan välisestä työnjaosta; nyt on varmistettava, että ympäristöohjelma hallintoneuvoston 19. toimii tehokkaasti. Tämä on huomattavasti helpompaa, jos kokouksessa onnistutaan uudistamaan ympäristöohjelman hallinnointi luottamuksen palauttamiseksi ja rahoituksen takaamiseksi ja jos ympäristöohjelma pääsee tyydyttävään Suluissa olevat numerot viittaavat komission yksikköjen laatiman työskentelyasiakirjan (SEC (96) 2069) kohtiin. yhteistyöhön UNDP:n ja IUCN:n kaltaisten täydentävien järjestöjen kanssa. Heti kun hallintoneuvoston kokous päättyy 7. helmikuuta, on arvioitava tilanne ja tehtävä ehdotuksia erityisistuntoa varten. (VI. 30 & 31, VII. 36) tutkimuslaitoksia Lisäksi erityisistunnossa olisi tarkasteltava sitä, missä määrin olisi saatava YK:n 7. sekä tiedekeskuksia ulkopuolisia ympäristöohjelman että kestävä kehityksen toimikunnan työskentelyyn, jotta voidaan maksimoida ympäristöä koskevan vähäisen asiantuntemuksen tehokas käyttö. (VI. 32, VII. 37) säännöllisesti mukaan ja Yhteiskunnan 8. erityisistuntoon. (1. 12, V. 5, VII. 7 & 8) 'tärkeillä ryhmillä" on oltava mahdollisuus osallistua HE Poliittiseen julistukseen liittyviä EU:n tavoitteita koskevat suositukset Julistuksessa olisi: Yleiset päätelmät tunnustettava, että terve kehitys varmistetaan ainoastaan integroimalla kestävän 1. kehityksen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät osatekijät avoimeen, vastuulliseen ja demokraattisen kehykseen, jossa arvostetaan yhteiskunnan kaikkia osa- alueita ja annetaan niille toimintavaltuudet ja jossa otetaan huomioon sekä yhteiset, mutta eriytetyt vastuutehtävät kansainvälisellä tasolla että yhteiset, mutta eriytetyt tarpeet (VII. 2-4) korostettava alueellisen tason merkitystä toissijaisuuteen perustuvan toimintamallin 2. yhteydessä toimintojen yhteensovittamisen ja toteuttamisen parantamiseksi ja kehotettava YK:n ympäristöohjelmaa ottamaan uudelleen huomioon alueellinen taso. (VI. 16-19, VII. 10 & 11) Kehitysmaitten ja siirtymävaiheessa olevien kansantalouksien käytettävissä olevat varat suhtauduttava myönteisesti viime aikoina tiettyihin maihin suuntautuneiden 3. yksityisten varainsiirtojen, varsinkin ulkomaisten suorien investointien, huomattavaan kasvuun, jonka ansiosta reaalinen varojen kokonaisliikkuvuus on suurempaa kuin koskaan. Erityisistunnossa olisi kuitenkin myös otettava huomioon, että markkinoiden signaalit ohjaavat suuresti tätä liikkuvuutta, minkä vuoksi kaikki maat tai kaikki toimialat eivät ole hyötyneet liikkuvuudesta samanarvoisesta Erityisistunnon olisi pyydettävä kestävän kehityksen saataisiin toimikuntaa harkitsemaan keinoja, investoimaan ympäristöasioiden hallintaan. (VI. 4) joilla yksityissektoria 4. mainittava kaikkien OECD:n kehitysapukomitean (I)AC) lahjoittajien sitoumus olla antamatta kehitysavun tason laskea edelleen ja saattaa alkuun suunnanmuutos erityisesti kaikkein vähiten kehittyneiden maiden osalta. Koska apu BKT-osuutena mitattuna putosi vuonna 1995 ennätyksellisen alhaalle ja sen reaaliarvo laski 14 prosenttia vuosien 1992 ja 1995 välisenä aikana, kyseinen sitoumus olisi merkittävä edistysaskel. Jos kaikki jäsenvaltiot tekisivät tällaisen sitoumuksen, EU:lla olisi hyvät edellytykset lähestyä muita tärkeitä lahjoittajia samanlaisen sitoumuksen saamiseksi. Erityisistunnon aikana käytävissä keskusteluissa on otettava huomioon aikaisempien neuvottelujen tulokset Montrealin pöytäkirjan monenkeskisen rahaston, maailman ympäristörahaston (Global Environmental Facility) ja YK:n ympäristöohjelman ympäristörahaston rahoituksen lisäämisestä. On otettava huomioon myös talous- ja sosiaalineuvoston rinnakkaiskeskustelut YK:n pääsihteerin ehdotuksista, jotka koskevat rahastojen perustamiseen liittyviä uusia ja innovatiivisia ajatuksia. Tuesta keskusteleminen ei ole helppoa, mutta EU voisi johtaa toimintaa myönteisellä tavalla sitoutumalla jälleen korostamaan koulutuksessa ihmiset osoittamaan myönteistä, mutta realistista kehity snäkökohtia, jotta saataisiin kannatusta kestävämmälle, globaalistuneelle maailmalle suunnatulle tuelle. (IV. 1-5, VII. 12-18) 5. tunnustettava Brundtland-raportin ja Rion konferenssin jälkeinen edistyminen, jonka ansiosta ympäristönäkökohdat on otettu paremmin huomioon kehitysavun yhteydessä ja edistettävä nykyisten parhaiden toimintatapojen yleistymistä, minkä ansiosta tuella edistettäisiin huomattavasti kestävää kehitystä jopa nykyisillä rahamäärillä. Erityisistunnossa olisi myös korostettava, että tuki on tehokkainta silloin, kun sitä täydennetään toteuttamiskelpoisella poliittisella kehyksellä, asianosaisten mukanaololla ja valmiuksien kasvattamisella. (V. 30-33, VII. 19) 6. suhtauduttava myönteisesti siihen, että Kööpenhaminan julistuksessa kiinnitettiin huomiota sosiaalisten kehitystavoitteiden yhdentämiseen osaksi rakennemuutosohjelmia ja vaatimukseen, jonka mukaan ympäristönsuojeluun olisi kiinnitettävä yhtä paljon huomiota. Erityisistunnossa olisi korostettava, että jos ympäristönäkökohtia ei oteta asianmukaisella tavalla huomioon suunniteltaessa rakennemuutosohjelmia, seurauksena voi olla tahattomia kielteisiä ympäristövaikutuksia, jotka usein vahingoittavat erityisesti vahvistamaan köyhiä. Erityisistunnossa makrotalouspolitiikkojensa ja kehotettava kansainvälisiä rahoituslaitoksia, mukaan lukien Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF), ottamaan ympäristönäkökohdat paremmin huomioon antaessaan makrotaloudellista ohjausta. (V. 31, VII. 20) ympäristö ulottuvuutta kannustava hallituksia olisi kiinnitettävä huomiota kansallisten toimien johdonmukaisuuden taipeeseen 7. toteutettaessa YK:n konferenssisarjan aikana laadittuja lukuisia suunnitelmia ja korostettava valmiuksien kasvattamiseen liittyvän avun tarvetta kehitysmaissa sekä yhteensovittamisen tarvetta YK:n järjestelmän sisällä ja Bretton Woods -laitosten kanssa. Erityisistunnossa olisi myös vaadittava parempaa lahjoittavien elinten välistä käytännön työn yhteensovittamista YK:n järjestelmän sisällä ja sen ulkopuolella. (VI. 28-20, VII. 21) 8. tunnustettava, että voimakkaampi alueellisten näkökohtien puolustaminen toteutettaessa Agenda 21 :tä edellyttää lahjoittajien tukea köyhemmille alueille ja taattava, että alueellisen tason toimintaan ei käytetä maailmanlaajuisiin ongelmiin tarkoitettuja voimavaroja. (VI. 19, VII. 10) Yhteistoteutus (Joint Implementation) ja muut yhteisesti toteutettavat toimet 9. käynnistettävä prosessi - mahdollisesti kestävän kehityksen toimikunnalle ja talous- ja sosiaalineuvostolle kertomuksen laativan asiantuntijapaneelin avulla - tätä toimintaa koskevan keskustelun herättämiseksi, jolloin perustana on yksittäisten yleissopimusten mukaisesti jo käynnissä oleva toiminta. Tavoitteena olisi luottamuksen aikaansaaminen ja joidenkin yleisesti sovellettavien perussääntöjen laatiminen. (VII. 22) Velat tunnustettava Rion konferenssin 10. lukien Maailmanpankin/IMF:n aloite, johon kaikki velkojat - myös monenväliset - osallistuvat sen varmistamiseksi, että hyvin velkaantuneiden, siirtymävaiheessa olevien köyhien maiden velkataakka saadaan lasketuksi kestävälle tasolle. (V. 27, VII. 23) jälkeinen edistyminen mukaan Kauppa vakuutettava uudestaan, että kauppa ja ympäristö voivat tukea toisiaan edistäen 11. kestävää kehitystä (toisin sanoen jos käytössä ovat tehokkaat ympäristöpolitiikat ja kestävän kehityksen strategiat, avoin monenvälinen kauppajärjestelmä mahdollistaa luonnonvarojen tehokkaamman käytön). Erityisistunnossa olisi korostettava Maailman kauppajärjestöä (WTO) koskevan edistymisen tarvetta ja vahvistettava, että YK:n ympäristöohjelma ja YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi sisällytetään täysipainoisesti toimintaan. Kauppa ja ympäristö olisi sisällytettävä kestävän kehityksen toimikunnan toista WTO:n vuotta 1998 koskevaan ministerikokousta foorumi korkean tason täysin yhdennetylle poliittiselle keskustelulle, johon osallistuu kaupan, ympäristöalan ja mahdollisesti kehitysasioiden edustajia. (VI. 11 & 12, VII. 24) luotaisiin ennen työohjelmaan, jotta Investoinnit ja yksityinen sektori otetaan vapaaehtoisesti 12. korostettava yksityisen sektorin osuutta, erityisesti tarvetta saada yritykset osallistumaan nykyistä enemmän kestävää kehitystä koskevaan keskusteluun ja kansainvälisiä pyrkimyksiä sen edistämiseksi, että kotimaisissa ja ulkomaisissa investoinneissa ympäristöasiat huomioon kansallista riippumattomuutta kunnioittaen. Erityisistunnossa voitaisiin kannustaa pankkeja ja vakuutusyrityksiä noudattamaan YK:n ympäristöohjelman ympäristösitoumuksia, kehottaa suuryrityksiä laatimaan ympäristöselontekoja ja kiinnittää huomiota OECD:n laatimiin monenvälisiä yrityksiä koskeviin ohjeistoihin sekä investointeja koskevaan monenväliseen sopimukseen lisättyihin ympäristölausekkeisiin. Yksityiset investoinnit olisi sisällytettävä kestävän kehityksen toimikunnan vuotta 1998 koskevaan työohjelmaan ajankohtaisena panoksena toista WTO:n ministerikokousta varten. (V. 5-7, VII. 25) Ympäristöä koskevat ensisijaiset toimet Agenda 21 :n ympäristövarojen suojelua ja hallintaa koskevat luvut myötävaikuttavat tarkasteltava tavalla kestävään kehitykseen. Erityisistunnossa on ainutlaatuisella perinpohjaisesti näitä lukuja sen toteamiseksi, mitkä asiat on jo otettu hyvin huomioon kansainvälisellä tasolla ja mitkä asiat tarvitsevat lisävirikkeitä kestävän kehityksen toimikunnan tai muiden prosessien kautta. Tämän tarkastelun tuloksen olisi oltava erityisistunnon olennainen osa, ja EU:n olisi vaadittava, että julistuksessa olisi: 13. kiinnitettävä huomiota hallitustenvälisen ilmastopaneelin (Intergovernmental Panel on Climate Change, 1PCC) toisen arviointiselonteon tuloksiin ja korostettava Berliinin mandaattineuvottelujen onnistunutta tulosta Kiotossa järjestettävässä ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen sopimuspuolten 3. konferenssissa. Erityisistunnossa olisi vaadittava hyväksyttäväksi oikeudellinen asiakirja, jolla vahvistetaan yleissopimuksen alkuperäisten määräysten voimassaolo vuoden 2000 jälkeen. Tähän pitäisi sisällyttää päästöjen rajoittamista koskevat oikeudellisesti sitovat tavoitteet ja kasvihuonekaasujen merkittävät kokonaisvähennykset määrätyn ajan kuluessa sekä näiden toteuttamiseen liittyvät politiikat ja toimenpiteet. Kestävän kehityksen toimikunnan viidettä istuntoa ja erityisistuntoa ei tule kuitenkaan käyttää ilmastonmuutosta koskevien neuvottelujen rinnakkaisfoorumina. (V. ll, VII. 41) 14. lähetettävä Montrealin pöytäkirjan sopimuspuolten kokoukseen myönteinen viesti, jossa aivostetaan kymmenen viime vuoden aikana tehtyä työtä ja korostetaan kaikkien osapuolten jatkuvien pyrkimysten tarvetta. (V. 19, VII. 42) korostettava uusiutuvilla energiamuodoilla tuotetun energian säästämisen ja 15. jatkuvan energiansäästämisen huomioon ottamista (VII. 43) 16. esitettävä valittelu siitä, että harvat muut alueet ovat aloittaneet keskustelun alueellisista välineistä, joilla puututaan kaukokulkeutuviin ilman epäpuhtauksiin; YK:n toiminnan ympäristöohjelman nopeuttaminen muun muassa muistuttamalla asiaa koskevia alueellisia järjestöjä saastumisen aiheuttamista vakavista terveys- ja ympäristöongelmista, ja YK:n Euroopan talouskomissiota (United Nations Economic Commission for Europe, UN ECE) olisi kehotettava vaihtamaan kokemuksiaan muiden kanssa. (VI. 18 & 19, VII. 44) tarkoituksenmukaisen tehtäväksi olisi annettava 17. korostettava metsien merkitystä, koska metsät ovat todennäköisesti yksi erityisistunnon pääaiheista, ja tunnustettava YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssin jälkeinen huomattava metsään liittyvä toiminta, korostettava kyseisten asioiden kansainvälisen huomioimisen jatkuvaa tarvetta ja - riippuen Kansainvälisen metsäpaneelin (Intergovernmental Panel on Forests, IPF) tuloksista - annettujen suositusten nopeaa täytäntöönpanoa tai niiden vahvistamista. Jotta paneeli pääsisi parhaaseen mahdolliseen tulokseen, joulukuussa kokoontuvan neuvoston olisi pidettävä lähtökohtana jo saavutettua tärkeimmät poliittiset laajaa yksimielisyyttä unionissa ja julkilausumat. EU:n olisi kansainväliselle yksimielisyydelle, jonka ansiosta IPF on jo voinut päättää eräistä toiminnan kohteena olevista asioista. EU:n olisi kehotettava lPF:ää antamaan yksiselitteisiä suosituksia kestävän kehityksen toimikunnan viidettä istuntoa ja erityisistuntoa varten seuraavista keskeisistä seikoista, joista neuvotteluosapuolet ovat edelleen hyvin erimielisiä: tukensa hahmottuvalle toistettava jo sovitut ilmaistava tehokkaat sitoutuminen ja käsitellään teknisiä ongelmia, institutionaaliset järjestelmät, joilla taataan voimakas poliittinen järjestelmät, joilla parannetaan kansainvälistä yhteensovittamista ja yhteistyötä sekä autetaan kehitysmaita edistämään kestävää metsänhoitoa, julkisten ja yksityisten rahoituslähteiden tehokkaampi käyttö kotimaisella ja ulkomaisella tasolla, sen varmistaminen, että kauppa tukee kestävää metsänhoitoa, mukaan lukien keskeisten ympäristökustannusten hintoihin sisällyttämiseen liittyvät politiikat, sekä mahdollinen kestävän metsänhoidon, kaupan, vapaaehtoisten sertifiointi- ja merkintäjärjestelmien välinen myönteinen suhde. Neuvoston on ilmaistava halukkuutensa jatkaa kumppaneidensa kanssa rakentavaa keskustelua oikeudellisista järjestelyistä, minkä lisäksi sen olisi vahvistettava uudelleen tukensa erityiselle oikeudellisesti sitovalle asiakirjalle, joka mahdollistaisi kattavan ratkaisumallin, jossa otetaan huomioon metsäkysymysten kaikki ympäristöä koskevat, taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset näkökohdat. IPF:n annettua suosituksensa EU:n on mukautettava kantaansa erityisistuntoa varten. EU:n IPF-neuvottelijoiden ja erityisistuntoa valmistelevien neuvottelijoiden välillä tarvitaan edelleen kiinteää yhteistyötä. (V. 14, VII. 45) suhtauduttava erittäin myönteisesti aavikoitumisen 18. estämistä koskevan yleissopimuksen voimaantuloon sekä kehotettava kansainvälisen yhteisön kaikkia osapuolia, valtioita ja tärkeitä ryhmiä työskentelemään tämän uuden välineen hyväksi erityisesti Afrikassa. On sinnikkäästi pyrittävä ratkaisemaan jäljellä olevat kiistanalaiset kysymykset seuraavassa INCD:n kokouksessa vuonna 1997. Pyrkimyksiä näiden kysymysten siirtämiseksi erityisistuntoon on vastustettava päättäväisesti. (V. 13, VII. 46) 19. vahvistettava alueellisen ratkaisumallin tarve vuoristoalueiden kestävää kehitystä varten ja pyydettävä asiaa koskevia järjestöjä tarkastelemaan alueellista ratkaisua tarvitsevia ongelmia. Erityisistunnossa olisi myös vaadittava, että ympäristönmuutoksen tulevassa liikkeellepanevaa voimaa koskevassa kestävän kehityksen työskentelyssä otetaan huomioon vuoristoalueisiin kohdistuvat vaikutukset. (VII. 47) toimikunnan 1996 otettava huomioon Roomassa marraskuussa 20. järjestettävän elintarvikehuippukokouksen tulokset kestävää maataloutta ja maaseudun kehitystä koskevissa päätelmissä sekä korostettava makean veden, maanpinnan kulumisen, väestötieteen ja elintarvikkeiden saannin turvaamisen välisiä vuorovaikutuksia. Erityisistunnossa olisi kehotettava Uruguayn kierroksen aikana tehtyjen sopimusten tehokkaaseen ja moitteettomaan täytäntöönpanoon mukaan lukien Marrakeshin päätös toimenpiteistä, jotka liittyvät vähiten kehittyneitä maita ja elintarvikkeiden nettotuojamaita koskevan uudistusohjelman mahdollisiin haittavaikutuksiin. On korostettava sitä, että teollisuusmaiden on tarpeen mukauttaa tuotantoaan tasapainoisella tavalla, jossa otetaan huomioon luonnonvarojen ja maisemien suojelemisen tarve, luonnollisten olosuhteiden kilpailuetuun perustuva kansainvälinen kilpailu ja niiden oma elintarvikkeiden saannin turvaamisen tarve. Lisäksi erityisistunnon olisi vaadittava maataloustutkimuksen ja maatalouden laajentamisjärjestelmien vahvistamista sekä tutkimustulosten parannettua levittämistä. Samaten olisi vaadittava YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) toteuttamien kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevan maailmanlaajuisen toimintasuunnitelman mukaisten toimien ja biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen mukaisten toimien välistä johdonmukaisuutta. (VI. 15 & 16, VI. 23, VII. 48) suhtauduttava myönteisesti biologista monimuotoisuutta koskevaan 21. yleissopimukseen (Convention on Biological Diversity, CBD) ja maailmanlaajuiseen Erityisistunnossa olisi vaadittava biologisen monimuotoisuuden arviointiin. yleissopimukseen kuuluvan bioturvallisuutta koskevaan pöytäkirjaan liittyvien neuvottelujen nopeuttamista ja päätökseen saattamista vuonna 1998 ja suhtauduttava myönteisesti YK:n teknisiin suuntaviivoihin. Kaikkiin maihin olisi vedottava yleissopimuksen ratifioimiseksi ja pyydettävä YK:n pääsihteeriä saattamaan tämä vetoomus niiden osapuolten tietoon, jotka tuoda eivät ole yleissopimuksen sopimuspuolia. Tämän avulla asiaa voitaisiin näkyvämmin esille Yhdysvalloissa. (V. ll, VI. 20, VII. 49) ympäristöohjelman bioturvallisuutta koskeviin suhtauduttava myönteisesti YK:n merioikeusyleissopimuksen voimaantuloon ja 22. lukuisten kansainvälisten kalastusasiakirjojen hyväksymiseen Rion konferenssin jälkeen. olisi erityisistunnossa Samaten suhtauduttava myönteisesti Washingtonin maailmanlaajuiseen toimintasuunnitelmaan ja korostettava kaikkien suunnitelmassa mainittujen kansainvälisten järjestöjen välisen yhteistyön tarvetta. Lisäksi olisi kannatettava EU:n tukemaa kestävän kehityksen toimikunnan neljännen istunnon yhteensovittamispäätöstä, jolloin varmistetaan valtamerten esiintyminen säännöllisesti kestävän kehityksen toimikunnan esityslistalla ja yhdennetyn ratkaisumallin noudattaminen tarkasteltaessa merten voimavaroja ja merten saastumista. (V. 17, VII. 50) 23. kiinnitettävä huomiota makean veden puutteen aiheuttamaan kasvavaan ongelmaan ja sen vaikutuksiin kansainväliseen turvallisuuteen ja elintarviketuotantoon sekä vesien saastumiseen ja riittämättömän hygienian kasvavaan vaaraan yhä kaupungistuneemmassa maailmassa. Erityisistunnossa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota maailmanlaajuiseen vesien arviointiin (Global Water Assessment), jonka tulokset ovat valmiit ennen istuntoa ja jolla on tarkoitus edistää jokialueisiin ja muihin vesistöihin perustuvaa vesihuollon alueellista ratkaisumallia. Erityisistunnossa olisi myös suhtauduttava myönteisesti maailmanlaajuiseen vesihuollon kumppanuuteen (Global Water Partnership) ja kannustettava siihen kuuluvaa alueellista ja jokialueisiin perustuvaa vesihuollon ratkaisumallia. (VI. 18 & 23, VII. 51) 24. suhtauduttava myönteisesti järjestöjen väliseen kemikaalien turvallista käsittelyä koskevaan ohjelmaan (Interorganisation Programme for the Safe Management of Chemicals, IOMQ ja hallitusten väliseen kemikaalifoorumiin (Intergovernmental Forum on Chemical Safety) sekä neuvotteluihin, jotka koskevat ilmoitettua ennakkosuostumusta (Prior Informed Consent, PIQ ja, jos kaikki sujuu ongelmitta YK:n ympäristöohjelman hallintoneuvostossa, pysyviä orgaanisia epäpuhtauksia (Persistent Organic Pollutants, POP). Kemikaaleja koskevan esityslistan johdonmukaisuutta on korostettava, ellei tätä ole jo tehty ympäristöohjelman hallintoneuvoston 19. kokouksessa, jossa käsitellään PIC:n lisäksi myös muita toimenpiteitä. Kaikissa johdonmukaisuutta parantavissa ehdotuksissa olisi otettava huomioon tarve saada PIC-sopimus valmiiksi ja panna se täytäntöön mahdollisimman pian ottaen huomioon pysyvien orgaanisten epäpuhtauksien ja PIC- sopimuksessa lueteltujen aineiden väliset erot. Erityisistunnossa olisi myös korostettava tarvetta varmistaa pysyviä orgaanisia epäpuhtauksia koskevien maailmanlaajuisten aloitteiden johdonmukaisuus sekä alueellisten ilmakehää ja meriä koskevien aloitteiden johdonmukaisuus. (V. 19, VI. 20, VII. 52) suhtauduttava myönteisesti Baselin yleissopimuksen 25. täytäntöönpanossa saavutettuun edistymiseen ja vaadittava OECD:n ulkopuolisiin maihin tapahtuvaa vaarallisten jätteiden vientiä koskevan kiellon pikaista täytäntöönpanoa jätteiden käyttötarkoituksesta riippumatta. Erityisistunnossa olisi kehotettava kaikkia maita ratifioimaan yleissopimus ja pyydettävä YK:n pääsihteeriä saattamaan tämä vetoomus niiden tietoon, jotka eivät ole yleissopimuksen sopimuspuolia. Tämänkin avulla asiaa voitaisiin tuoda näkyvämmin esille Yhdysvalloissa. (V. 20, VI. 20, VII. 53) 26. korostettava kiinteiden jätteiden minimoinnin merkitystä sekä taloudellisten välineiden ja tuottajien vastuun periaatetta. Jos syntyvää jätettä ei voida hyödyntää uudelleen, erityisistunnossa olisi korostettava turvallisten loppusijoitusta koskevien menetelmien tarvetta. Erityisistunnossa olisi myös viitattava asuinyhdyskuntia koskevaan (Habitat Agenda), Kööpenhaminan ohjelmaan, Washingtonin toimintaohjelmaan maailmanlaajuiseen toimintaohjelmaan ja maailmanlaajuiseen makean veden arviointiin. (VII. 54) 27. kiinnitettävä huomiota tuleviin neuvotteluihin radioaktiivisten jätteiden käsittelyn turvallisuutta koskevasta yleissopimuksesta sekä myöhemmin käsiteltävään luonnollisten radioaktiivisten jätteiden turvalliseen huoltoon. (V. 21, VI. 27, VII. 55) 28. suhtauduttava myönteisesti paikallisten viranomaisten ennennäkemättömän aktiiviseen osallistumiseen Habitat II -ohjelmaan ja vaadittava riittävää yhteensovittamista kaikilla tasoilla paikallisten Agenda 21:n ja asuinyhdyskuntia koskevien ohjelmien toteuttamisen edistämiseksi. Erityisistunnossa olisi korostettava, että uuden vuosituhannen alkaessa yli puolet maailman väestöstä asuu kaupungeissa. (VI. 29, VII. 57) Institutionaaliset asiat 29. muistutettava mieliin Y K: n ympäristöohjelman vastuu kansainvälisen ympäristöoikeuden yhteensovittamisesta Agenda 21 :n mukaisesti. Erityisistunnossa olisi pyydettävä kaikkia valtioita ja yleissopimusten sihteeristöjä avustamaan tässä tehtävässä erityisesti aikana, jolloin sihteeristöjen hajauttaminen tuo mukanaan etuja ja haittoja. Erityisistunnossa olisi lisäksi otettava huomioon ja todennäköisesti kannatettava YK:n ympäristöohjelman suosituksia Montevideon ohjelman tarkistuksen jälkeen. (1. 7, V. 22, VI. 20, 30-31, VII. 58) tunnustettava kansainvälisten ympäristölaitosten suhteellinen heikkous ja niiden 30. tarve sopeutua globaalistuvaan maailmaan, jossa eri tekijät ovat yhä enemmän riippuvaisia toisistaan. Koska ei olisi tarkoituksenmukaista ehdottaa uusien laitosten perustamista tai Agenda 21 :n 38 luvussa esitettyjen laitosten tehtävien perusteellista muuttamista, viiden tarvetta ja halukkuutta uudistukseen. YK:n vuoden kuluttua on todennäköisesti ympäristöohjelman tehtäväksi olisi annettava sellaisten ehdotusten laatiminen, jotka kannustavat osallistumaan kestävää kehitystä koskevaan kansainväliseen lainsäädäntöön ja noudattamaan sitä; näistä ehdotuksista keskusteltaisiin myöhemmässä YK:n yleiskokouksen erityisistunnossa. (1. 7, VI. 30-31, VII. 59) 31. muistutettava mieliin kestävän kehityksen toimikunnan toiminta YK:n talous- ja sosiaalineuvoston johtavana toiminnallisena komissiona Rion konferenssin seurannan osalta ja vahvistettava sen toiminnan sopusointuisuus talous- ja sosiaalineuvoston äskettäisten päätösten kanssa. (VII. 29-36) Toimialoja yhdistävien kysymysten käsittely kannustettava ehdotusta kestävän kehityksen toimikunnan työohjelman uudelleen 32. suuntaamiseksi talouden osa-alueille, jotka ovat ympäristönmuutoksen liikkeellepanevia voimia. Näin voitaisiin tehostaa kansainvälistä keskustelua sellaisista asioista kuten ympäristöasioiden yhdentäminen muihin politiikkoihin, kulutus- ja tuotantomallit, teknologian siirto, rahoitusjärjestelmät, valistus ja tutkimus. Tämä vähentäisi myös kestävän kehityksen toimikunnan ja muiden toiminnallisten komissioiden toimintojen mahdollista päällekkäisyyttä. Erityisistunnossa on kuitenkin korostettava myös YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssissa todettujen toimialoja yhdistävien kysymysten pysyvää merkitystä. Erityisistunnossa olisi varsinkin toistettava tarve muuttaa kulutuksen pitkäaikaissuuntauksia ja -malleja ja yhdentää ympäristöulottuvuus kaikkien toimialojen päätöksentekoon. (VI. 8-10, 13-15, VII. 60-63) IV Kestävän kehityksen toimikuntaan ja sen tulevaan ohjelmaan liittyviä EU:n tavoitteita koskevat suositukset Kestävän kehityksen toimikunnan päätösten lukumäärää on vähennettävä 1. huomattavasti, ja päätöksistä on pyrittävä tekemään toiminnallisempia. Nykyisellään päätöksissä siteerataan liian usein Agenda 21 :n osia tai esitetään epämääräisiä toivomuksia. Kaikki yleiset lausunnot olisi suunnattava jollekulle toimimista varten. Kestävän kehityksen toimikunnan päätöksissä olisi myös ilmaistava paljon selkeämmin YK:n eri elinten esittämät toimet ja vahvistettava ensisijaiset alat, jotta YK:n järjestelmä kokonaisuudessaan voisi toteuttaa sen suosituksen yhteensovitetummalla tavalla. Lisäksi on pyrittävä laatimaan selkeämpiä tekstejä. (VIII. 2 & 3) 2. Tarvitaan jonkin verran lahjoittajien lisärahoitusta, joka mahdollistaa G 77-maiden riittävän edustuksen hallituksen tukemissa seminaareissa, jotka ovat tärkeä tekijä kestävän kehityksen toimikunnan pyrkiessä saamaan tärkeille päätöksille yksimielistä kannatusta. (VIII. 4) 3. Jos erityisistunnossa on määrä kannustaa alueellisempaan toimintaan, kestävän kehityksen toimikunnan on otettava tämä huomioon. Kestävän kehityksen toimikunnan on omalta osaltaan edistettävä alueellista lähestymistapaa ongelmien ratkaisemiseksi. Lisäksi voisi olla aiheellista järjestää kestävän kehityksen toimikunnan istuntoja toisinaan jossakin alueellisessa keskuksessa muualla kuin New Yorkissa. (VIII. 5) 4. Kestävän kehityksen asemaa ajatusten vaihdon foorumina on vahvistettava, ja lahjoittajien olisi syytä harkita varojen kohdentamista siten, että kehitysmaiden virkamiehet saisivat tilaisuuden tavata kollegoja. Olisi edistettävä OECD-maiden kestävän kehityksen toimikunnan neljännessä istunnossa esittämää ajatusta "keskustelijoista", jotka johtaisivat kansallisten kertomusten tutkintaa. (VIII. 6) Kestävän kehityksen toimikunnan sihteeristöä olisi avustettava, jotta Internetin 5. tarjoamia mahdollisuuksia käytettäisiin enemmän kestävän kehityksen toimikunnan omaa työohjelmaa ja Agenda 21 :n lukujen täytäntöönpanon edistymistä koskevan tiedon levittämiseen. (VIII. 8) 6. Kestävän kehityksen toimikunnalle osoitetut kansalliset kertomukset on laadittava hyvissä ajoin, jotta sihteeristö voi tehdä tärkeimmät havainnot sisältävän koosteen. (V. 1 -8, VIII. 9) YK:n pääsihteeriä olisi pyydettävä laatimaan yhdistetty vuosikertomus YK:n 7. pyrkimyksistä kestävän kehityksen edistämiseksi. (VIII. 10) 8. Kestävän kehityksen toimikunnan puheenjohtajiston valinnan aikataulua on vielä muutettava siten, että uusi puheenjohtajisto aloittaa työnsä kunkin istunnon päätyttyä ja sillä on vuosi aikaa valmistella johtamaansa istuntoa. EU:n on otettava tämä asia käsiteltäväksi New Yorkissa ennen erityisistuntoa. (VIII. 11) Kestävän kehityksen toimikunnan olisi aloitettava soveltaa uutta ratkaisumalliaan 9. eli tarkastella ympäristönmuutoksen sosiaalis-taloudellisia liikkeellepanevia voimia ottamalla huomioon energia, liikenne ja maatalous. Ennen erityisistuntoa on määriteltävä selkeät tavoitteet, jos EU haluaa saada valitsemansa toimialat mukaan kestävän kehityksen toimikunnan työohjelmaan, koska todennäköisesti käytettävissä olevasta lyhyestä ajasta 10 käytävä kilpailu on kovaa. Tältä osin komission ja jäsenvaltioiden on jaettava valmistelutyö. (V. 15, VI. 25 & 26, IX. 5 & 6) 10. (ellei On myös muita erittäin merkittäviä aloja. Valtameret, metsät erityisistunnossa käynnistetä tulevaa välinettä koskevia neuvotteluja) ja makea vesi, ottaen huomioon sekä kaupunkeja että maataloutta koskevat kysymykset, sekä yhteydet maanpinnan kulumiseen ja elintarvikkeiden saannin turvaamiseen olisi sisällytettävä seuraavaan jaksoon. (V. 14, 18, VI. 23, IX. 8-10) 11. Kauppa ja ympäristö sekä investoinnit ja yksityinen sektori kuuluvat esityslistan tärkeimpiin asioihin. Talouselämän osa-alueiden taustaa koskevan keskustelun lisäksi tuotantomalleista erityisesti huomion ja tarvitaan yleistä keskustelua kulutus- testaustoiminta seurauksiin. Indikaattorien kiinnittämiseksi pitkäaikaissuuntausten tarkastetaan jossakin vaiheessa jakson aikana. YK:n ympäristöohjelmalle esitetyt oikeudelliset ja institutionaaliset kysymykset palautuvat kestävän kehityksen toimikunnalle juuri ennen uutta erityisistuntoa. (V. 9-10, 22, VI. 5-7, 11-15, VII. 60-63, IX. 11-16) Päätelmä Tässä asiakirjassa pyritään esittämään luettelo EU:n mahdollisista tavoitteista 1. erityisistuntoa varten. Jos kaikki esitetyt suositukset pantaisiin täytäntöön, Agenda 21 saisi merkittävää poliittista tukea ja siirtyisi kokonaan toimintavaiheeseen. Metsät ja rahoitus ovat todennäköisesti erityisistunnon vaikeimmat kysymykset 2. Olisi sovittava toisesta Agenda 21 :n tarkistuksesta, joka pidettäisiin viiden vuoden kuluttua. Erityisistunnossa olisi korostettava ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen tarvetta saada Berliinin sopimuspuolten kolmannen konferenssin merkitystä mandaattineuvottelut päätökseen konferenssissa. ja 3. Makea vesi ja sen yhteydet maanpinnan kulumiseen ja elintarvikkeiden saannin turvaamiseen sekä kaupunkiympäristö on otettava paremmin huomioon, ja tässä suhteessa kestävän kehityksen toimikunnalla on hyvät toimintamahdollisuudet. EU on jo todennut valtamerten tarvitsevan kestävän kehityksen toimikunnan yhdennettyä ratkaisumallia. Lisäksi EU on hyvin kiinnostunut pitämään kaupan kestävän kehityksen toimikunnan esityslistan kärkipäässä ja nostamaan yksityisen sektorin investoinnit näkyvämmin esille. EU:n olisi toimialakohtaisen mallin käyttöönottoa kestävän kehityksen toimikunnan työskentelyssä. tuettava 4. Erityisistunto tarjoaa maailman valtionpäämiehille harvinaisen tilaisuuden ottaa kantaa pitkäaikaisesti vaikuttaviin kysymyksiin välittömien kriisien asemesta. Tämä onkin aiheellista nyt, kun vuosituhannen vaihtumiseen on enää kolme vuotta. Epäilemättä globaalistuminen ja keskinäinen riippuvuus ovat leimallisia uudelle vuosisadalle, ja näitä aiheita erityisistuntoon osallistuvien valtionpäämiesten olisi pohdittava. Päämiesten olisi tarkasteltava menneisyyttä, ehkä ei pelkästään Rion konferenssia vaan myös vuonna 1972 järjestettyä Tukholman konferenssia, ja arvioituaan tähänastista kestävän kehityksen edistymistä päätettävä toiminnan ensisijaisista aloista tästä eteenpäin. Heidän olisi annettava voimakasta poliittista tukea lukuisille foorumeille, joilla näitä kysymyksiä käsitellään, ja kannustettava niitä siirtymään valistustoiminnasta ja yleisten poliittisten suunnitelmien laadinnasta toiminnallisiin päätöksiin, jotka tuovat todellisen muutoksen maailman heikkeneviin ympäristöoloihin. Päämiesten olisi korostettava, että kaikkien 11 maiden ympäristöongelmat ovat merkittäviä kestävän kehityksen kannalta. Heidän olisi myös painotettava tarvetta luoda tehokas maailmanlaajuinen institutionaalinen kehys, jolla varmistetaan sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöä koskevat ongelmat asianmukaisesti huomioon ottava yhdennetty ratkaisumalli. 5. Ensisijaisia aloja sekä vahvaa ja yhtenäistä EU:n johtavaa roolia koskeva sopimus vie kestävää kehitystä edistäviä neuvotteluja eteenpäin ja on olennaisen tärkeä erityisistunnon onnistumisen kannalta. 12 ISSN 1024-4492 KOM(96) 569 lopullinen XTLO AXTL JVJ. J\. *31\. A FI 11 14 Luettelonumero : CB-CO-96-570-FI-C ISBN 92-78-11440-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: The state of health in the European Community.

eurovoc_concepts:
EU Member State
health policy
health statistics
public health


title: Meddelande från kommissionen - En gemensam plattform: Riktlinjer för EU:s förberedelse för FN:s generalförsamlings specialmöte som skall hållas i New York 1 juni 1997 i syfte att bedöma Agenda 21 och de relaterade resultaten från FN-konferensen om miljö och utveckling som hölls i Rio de Janeiro 1 juni 1992

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 12. 11. 1996 KOM(96) 569 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN EN GEMENSAM PLATTFORM: RIKTLINJER FÖR EU:S FÖRBEREDELSE FÖR FN:S GENERALFÖRSAMLINGS SPECIALMÖTE SOM SKALL HÅLLAS I NEW YORK I JUNI 1997 I SYFTE ATT BEDÖMA AGENDA 21 OCH DE RELATERADE RESULTATEN FRÄN FN-KONFERENSEN OM MILJÖ OCH UTVECKLING SOM HÖLLS I RIO DE JANEIRO I JUNI 1992 Huvudförsiagen för den gemensamma plattformen 3 I Bakgrund 1. FN:s generalförsamling kommer att hålla ett specialmöte (UNGASS) i juni 1997 på högsta möjliga nivå, Mötet syftar till att bedöma genomförandet av Agenda 21 och de relaterade resultaten från FN-konferensen om miljö och utveckling som hölls 1992. Det råder enighet om att UNGASS inte skall ha som mål att omförhandla Agenda 21, utan istället inriktas på att bedöma framgångar, brister och ofullständigheter i genomförandet, formulera nya frågor och som resultat få en politisk deklaration som är inriktad på åtgärder. Det är EU:s förhoppning att UNGASS skall få samma offentliga prägel som Rio-processen och att processen skall få förnyat politiskt stöd så att genomförandet av avtalen kan gå från det inledande stadiet till genomförandestadiet EU har utvecklat en egen tidsplan för en hållbar utveckling som förmodligen skall 2. följas oavsett av resultaten från UNGASS. Den stora vinsten för EU när det gäller UNGASS ligger i att man kan stödja en hållbar utveckling globalt Nya och växande globala miljöproblem gör detta viktigare än någonsin. 3. Man kan anta att industriländer och utvecklingsländer kommer att ha olika förväntningar på UNGASS. Som uttrycket "hållbar utveckling" formulerades vid Rio konferensen och efterföljande konferenser står det för en blandning av social utveckling, ekonomisk utveckling och miljöskydd. Industriländerna har lagt tyngdpunkten på miljöaspekterna, medan utvecklingsländerna understrukit behovet av ekonomisk utveckling och varit besvikna på att industriländerna inte uppfyllt sina åtaganden från Rio konferensen i fråga om ekonomiskt stöd. 4. Erfarenheterna före och efter Rio-konferensen har visat att Europeiska unionens ledarskap spelar en mycket viktig roll för att UNGASS skall bli framgångsrikt Ledarskapet måste byggas på en väl förberedd inställning som är stark och enad I det här meddelandet föreslås därför en gemensam plattform för EU. (Eftersom UNGASS inte kommer att leda till några rättsligt bindande avtal, behövs inget rådsbeslut enligt artikel 228). 5. I ett medföljande arbetsdokument från kommissionens tjänster finns en analys av framstegen på internationell nivå efter Rio-konferensen. Dokumentet innehåller även en genomgång av flera mål som är möjliga att uppnå och som kan tjäna som vägledning för EU inför förberedelserna av UNGASS. De rekommendationer som blivit resultatet finns uppställda nedan. I relevant stycke i arbetsdokumentet finns noggranna motiveringar för varje rekommendation. Numret på det relevanta stycket finns efter varje stycke nedan. Denna uppdelning är vald för att den här texten som innehåller det viktigaste av den föreslagna inställningen och som skall ligga till grund för en ministerdebatt inte skall bli överlastad. femte miljöhandlingsprogrammet och med EU:s politik Rekommendationerna överensstämmer med det föreslagna beslutet om genomgång 6. av det i fråga om utvecklingssamarbete och reform av FN. Rekommendationerna täcker både idéer som EU bör sträva efter att infoga i den politiska deklaration som blir resultatet av UNGASS, och den framtida verksamheten för FN-kommissionen för hållbar utveckling som ansvarar för 1 genomförande av Agenda 21. Meddelandet berör inte eventuella åtgärder inom EU som uppföljning av resultaten från UNGASS eftersom de för närvarande är okända. II Rekommendationer för EU-mål rörande formen för UNGASS och FN:s samordning EU bör stödja ambitionerna att hålla UNGASS på statschefs- eller 1. regeringschefsnivå för att Rio-processen skall få en flygande politisk start Deltagande från regeringschefer skulle också understryka den övergripande karaktären på hållbar utveckling och bana väg för enighet om övergripande frågor som påverkar många sektorer. (I. 8)1 2. Det bör finnas enighet om en ny genomgång, Rio + 10, om fem år för att upprätthålla kraften i processen. (1. 7) 3. Eftersom de flesta miljörelaterade och andra ramar för internationella åtgärder är på plats, bör UNGASS prioritera att genomföra Agenda 21 och göra den mer operationell. Huvudansvaret för olika kapitel i Agenda 21 måste ligga hos många olika fora. UNGASS måste uppmuntra till andra processer än CSD (kommissionen för hållbar utveckling) genom att godkänna dem i enlighet med Agenda 21. (V. 29, VII. 26) UNGASS bör fastställa arbetsprogrammet för nästa runda med CSD. 4. Arbetsprogrammet måste ge utrymme för CSD att fortsätta att dra nytta av engagemanget från ministrarna. Programmet bör återspegla CSD:s ansvar för övervakning av den breda frågan om hållbar utveckling och dess framgång som forum för utbyte av erfarenheter. Beslutsfattandet inom CSD bör koncentreras på färre frågor och särskilda mål. CSD:s arbete måste samordnas med det i övriga funktionella kommissioner inom ECOSOC. (1. 11, IV. 15, VII. 9, 27, 28, 34-37, IX. 2) 5. Den framtida rollen för CSD kommer att påverkas av resultaten från flera pågående reformer av FN. EU:s förhandlare som förbereder UNGASS måste därför samordna sitt arbete med de personer som sysslar med reformeringen av FN för att uppnå ett konsekvent tillvägagångssätt (IV. 6-10, V. 24, VII. 30-35) 6. UNGASS måste också ta ställning till UNEP:s framtida roll och till de institutionella aspektema på miljöpolitik. Från EU:s synvinkel innebär beslut 18/7 från UNEP:s styrelseråd en mycket tillfredsställande arbetsuppdelning mellan UNEP och CSD. Den viktigaste uppgiften nu blir att säkerställa att UNEP kan verka effektivt. Den uppgiften kommer att bli märkbart enklare om det nittonde styrelserådet lyckas reformera UNEP:s ledning i tillräckligt hög grad för att återupprätta förtroendet och skaffa fram medel och om UNEP kan uppnå tillfredsställande relationer med komplementära organisationer som UNDP och IUCN. När styrelserådet avslutar sitt möte den 7 februari kommer det att vara viktigt att göra en utvärdering och komma med förslag inför UNGASS. (VI. 30 och 31, VII. 36) Siffrorna inom parentes hänvisar till relevanta stycken i arbetsdokumentet från kommissionens tjänster (SEK (96) 2069). 7. UNGASS bör också undersöka möjligheterna att involvera vctcnskapricentra som inte är knutna till FN på en reguljär basis i både UNEP:s och CSD:s arbete för att utnyttja de fåtal miljöexperter som finns maximalt (VI. 32, VII. 37) "Större grupper" (från det privata samhället) måste också ha möjlighet att bidra 8. till UNGASS. (1. 12, V. 5, VII. 7 och 8) Hl Rekommendationer för EU-mål för den politiska förklaringen Förklaringen bör: A llmänna slutsatser 1. erkänna att det bara är möjligt att säkerställa en sund utveckling genom att integrera de ekonomiska, sociala och miljömässiga delarna av den hållbara utvecklingen i en överskådlig, pålitlig och demokratisk ram som respekterar och bemyndigar alla samhällssektorer och tar hänsyn till gemensamma men skilda skyldigheter på internationell nivå likaväl som gemensamma men skilda behov. (VII. 2-4) betona vikten av den regionala nivån vid ett tillvägagångssätt som är baserat på 2. subsidiaritetsprincipen för att förbättra operationell samordning och genomförande samt att uppmana UNEP att visa förnyad uppmärksamhet på den regionala nivån. (VI. 16-19, Vll. lOoch 11) Resurser för utvecklingsländer och övergångsekonomier 3. välkomna den nyligen inträffade kraftigt ökade strömningen av privata medel, i synnerhet i form av utländska direktinvesteringar, till vissa länder, vilket har medfört att det totala resursflödet i fasta priser har nått en toppnivå. UNGASS bör dock också erkänna att dessa flöden i stor utsträckning styrs av signaler från marknaden och följaktligen har inte alla länder eller alla sektorer gynnats i samma utsträckning. UNGASS bör be CSD att gå igenom vilka möjligheter som finns för att öka investeringar från den privata sektorn inom området miljöförvaltning. (VI. 4) inte omfatta en utfästelse från alla DAC-givare för utvecklingsbistånd) om att (Development Assistance 4. Committee - OECD:s kommitté sänka utvecklingsstödet ytterligare och att börja vända trenden, i synnerhet i fråga om de minst utvecklade länderna. Med tanke på att stödet uttryckt som del av BNP 1995 föll till den lägsta nivån någonsin och att det föll med 14 % i fasta priser mellan 1992 och 1995, skulle en sådan utfästelse innebära ett stort framsteg. Om alla medlemsstater kunde komma med samma utfästelse, skulle EU få en mycket stark förhandlingsställning i försöken att få andra större givare att komma med samma utfästelse. UNGASS- diskussionerna måste ta hänsyn till resultaten från de tidigare förhandlingarna om att öka Montrealprotokollets multilaterala (the Global Environmental Facility) och UNEP:s miljöfond samt de parallella diskussionerna i ECOSOC om förslagen från FN:s generalsekreterare om nya och innovativa idéer för att skaffa medel. Diskussionerna om stöd kommer att bli svåra, men EU kan uppvisa ett positivt ledarskap genom att på nytt lägga tyngdpunkten på utbildning om utveckling för att skapa ett realistiskt stöd från allmänheten för stöd som är riktat mot en hållbarare globaliserad värld. (IV. 1-5, VII. 12-18) fond, den globala miljögruppen erkänna de framsteg som gjorts sedan Brundtland-rapporten och Rio i syfte att 5. uppnå en bättre miljömässig värdering av utvecklingsstöd, och att påskynda utbredningen av bästa metoder, som kraftigt skulle öka stödets bidrag till en hållbar utveckling, även inom befintliga budgetar. UNGASS bör också poängtera att stöd blir effektivast när det åtföljs av en stabil politisk ram, deltagande från givare och kapacitetsuppbyggande. (V. 30- 33, VII. 19) välkomna den uppmärksamhet i Köpenhamnsförklaringen som ägnades åt 6. integreringen av sociala utvecklingsmål i program om strukturutveckling, och uppmana att lika stor uppmärksamhet ägnades åt miljöskydd. UNGASS bör understryka att om miljödimensionen inte integreras på rätt sätt i utformningen av programmen om strukturutveckling kan följden bli oavsiktliga negativa miljöeffekter som ofta drabbar de fattiga. UNGASS bör uppmana regeringar att stärka miljödimensionen i sin makroekonomiska politik och uppmana de internationella finansinstituten, inklusive IMF, att ägna mer uppmärksamhet åt den här aspekten i sina råd rörande makroekonomi. (V. 31, VII. 20) 7. fästa uppmärksamhet på behovet av samstämmighet i nationella åtgärder för att genomföra alla de planer som blivit följden av rundan med FN-konferenser, och betona behovet av hjälp med kapacitetsuppbyggandet i utvecklingsländer och av koordination inom FN-systemet och med Bretton Wood-institutionerna. UNGASS bör också uppmana till bättre koordination mellan givarorganisationer inom och utanför FN-systemet. (VI. 28- 29, VII. 21) 8. erkänna att ett förespråkande för starkare regionala aspekter vid genomförandet av Agenda 21 kommer att kräva stöd från givare till fattigare regioner och löften om att åtgärder på regional nivå inte stjäl resurser från globala problem. (VI. 19, VII. 10) Gemensamt genomförande och åtgärder som genomförts gemensamt starta en process, eventuellt genom en expertpanel som får mandat att rapportera 9. till CSD och ECOSOC, för att påskynda debatten om dessa åtgärder, som bygger på arbete som redan pågår i särskilda konventioner. Målet skall vara ökat förtroende och att fastställa några generellt gällande grundregler. (VII. 22) Skuld erkänna de framsteg som gjorts sedan Rio i och med Världsbankens och IMF:s 10. skuldinitiativ i vilket alla kreditgivare, även multilaterala, kommer att spela en roll för att se till att skuldbördorna hos de mest skuldtyngda fattiga länderna justeras ned till rimliga nivåer. (V. 27, VII. 23) Handel bekräfta att handel och miljö kan spela en ömsesidigt stöttande roll till förmån för 11. en hållbar utveckling (dvs. om det finns en effektiv miljöpolitik och strategier för en hållbar utveckling, skapar ett öppet multilateralt handelssystem möjligheter till en effektivare användning av naturresurser). UNGASS bör understryka behovet av framsteg i WTO och bekräfta att UNEP och UNCTAD måste involveras fullt ut i arbetet. Handel och miljö bör ingå i 1998 års arbetsprogram från CSD så att ett forum kan skapas för en helintegrerad politisk debatt på hög nivå med representanter från handel, miljö och om möjligt utveckling innan den andra WTO-ministerkonferensen äger rum (VI. 11 och 12, VII. 24) Investeringar och den privata sektorn betona den privata sektoms roll, särskilt behovet av större deltagande från företag 12 i dialogen om hållbar utveckling, och internationella ansträngningar för att gynna frivilliga 'gröna" Inhemska och utländska investeringar samtidigt som den nationella suveräniteten respekteras. UNGASS skulle kunna uppmana banker och försäkringsbolag att ansluta sig till UNEP:s uttalanden om miljöengagemang, uppmana alla större företag att utarbeta miljörapporter och fästa uppmärksamheten på OECD:s riktlinjer för multilaterala företag, samt eventuella miljöklausuler i det multilaterala investeringsavtalet. Privata investeringar bör ingå i 1998 års arbetsprogram från CSD som ett passande bidrag till WTO:s andra ministerkonferens. (V. 5-7, VII. 25). Miljöprioriteringar De kapitel i Agenda 21 som behandlar bevarandet och förvaltningen av miljöresurser är de enda som handlar om hållbar utveckling. UNGASS bör studera dessa kapitel ingående för att se vilka frågor som redan behandlas på internationell nivå, och vilka som behöver främjas genom CSD eller andra förfaranden. Resultaten av denna undersökning bör utgöra en väsentlig del av UNGASS, och EU bör eftersträva att deklarationen omfattar följande punkter: Det skall understryka betydelsen av IPCC:s andra utvärderingsrapport och betona 13. vikten av att Berlinmandatförhandlingama vid den för klimatförändringskonventionen i Kyoto blir framgångsrika. UNGASS bör uppmana till antagandet av ett rättsligt instrument för att förstärka konventionens ursprungliga bestämmelser för perioden efter år 2000. Dit hör även rättsligt bindande målsättningar för minskning av utsläpp och betydande sammanlagda minskningar av växthusgaserna inom fastställda tidsgränser, samt strategier och åtgärder för att uppnå dessa mål. CSD V och inte användas som ett parallellt förhandlingsforum för UNGASS bör dock klimatförändringsfrågor. (V. 11, VII. 41) tredje konferensen 14. Ett positivt meddelande skall gå ut till Montrealprotokollets möte, i vilket de senaste tio årens arbete välkomnas och det understryks att förnyade ansträngningar krävs av alla parter. (V. 19, VII. 42) Det bör framhållas att bevarandet av förnyelsebar och självfömyande energi bör 15. tillmätas större uppmärksamhet (VII. 43) Det är beklagansvärt att så få andra regioner har inlett diskussioner om regionala 16. styrmedel för att bekämpa gränsöverskridande luftföroreningar. UNEP bör därför uppmanas att vidta lämpliga åtgärder, bland annat genom att påminna berörda regionala instanser om de allvarliga hälso- och miljöproblem som uppstår genom sådan förorening. UN ECE bör uppmanas att dela sina erfarenheter med andra. (VI. 18 och 19, VII. 44) 17. Skogamas betydelse, som förmodligen kommer att vara en av de viktigaste frågorna för UNGASS, och det betydande arbete som lagts ned på denna fråga sedan UNCED bör betonas, likaså vikten av fortsatt internationell behandling av dessa frågor. Beroende på resultaten av regeringskonferensen om skogar bör UNGASS främja ett snabbt genomförande av dess rekommendationer eller försöka förstärka dem. I syfte att uppnå bästa möjliga resultat av konferensen bör rådet vid sitt möte i december bygga vidare på den höga nivå av samstämmighet som redan uppnåtts inom unionen, och på nytt ta upp de viktigaste strategiuttalanden som hittills gjorts. EU bör markera sitt stöd för den begynnande internationella enighet som redan gjort det möjligt för IPF att identifiera viktiga uppgiftsområden. EU bör uppmana IPF att avge entydiga rekommendationer till CSD V och UNGASS inom följande nyckelområden, där det fortfarande råder stora åsiktsskillnader mellan förhandlingsparterna: De institutionella mekanismerna bör effektiviseras för att säkerställa starkt politiskt engagemang och garantera att tekniska frågor kan lösas. Mekanismer bör upprättas för att förbättra internationell samordning och internationellt samarbete och öka stödet till utvecklingsländerna i syfte att främja hållbar skogsförvaltning. Offentliga och privata medel bör användas mer effektivt både på hemmanivå och internationell nivå. Det bör säkerställas att handeln och de strategier som har med internaliseringen av viktiga miljökostnader att göra, samt det potentiellt positiva förhållandet mellan hållbart skogsbruk, handel och frivilliga certifierings- och märkningsprojekt främjar ett hållbart skogsbruk. Rådet bör visa beredskap att upprätthålla en konstruktiv dialog om rättsliga arrangemang med våra partners, men samtidigt bekräfta sitt stöd för ett specifikt, rättsligt bindande styrmedel som möjliggör ett allomfattande tillvägagångssätt som tar hänsyn till de miljömässiga, ekonomiska, sociala och kulturella aspekterna av skogsbruket. Så snart regeringskonferensen kommit med sina rekommendationer, kommer EU att behöva anpassa sina ståndpunkter inför UNGASS. Även framöver kommer nära kontakter mellan EU:s IPF- och UNGASS-förhandlare att krävas. (V. 14, VII. 45) 18. Ikraftträdandet av konventionen om bekämpning av ökenutbredning välkomnas varmt, och alla parter i den internationella gemenskapen, både stater och andra grupperingar, uppmanas tillämpa detta nya styrmedel, i synnerhet i Afrika. Stora ansträngningar bör företas för att lösa de kvarvarande innehållsfrågorna vid INCD:s nästa möte år 1997. Alla försök att skjuta över dessa frågor på UNGASS bör motarbetas energiskt. (V. 13, VII. 46) 19. Behovet av regionala strategier för hållbar utveckling i bergstrakterna bör bekräftas, och de berörda organisationerna bör uppmanas att identifiera frågor som kräver regionala lösningar. UNGASS bör också säkerställa att CSD:s verksamhet beträffande de socio-ekonomiska drivkrafterna bakom miljöförändringar i framtiden tar hänsyn till effekterna i bergsområdena. (VII. 47) 20. Slutsatserna om hållbart jordbruk och utveckling av landsbygden bör ta hänsyn till resultaten av toppmötet om livsmedelsförsörjning som hålls i Rom i november 1996, och betona sammanhangen mellan färskvatten, erosion, demograf! och säker tillgång till livsmedel. UNGASS skall driva på en effektiv och korrekt tillämpning av de avtal som slöts i samband med Uruguayrundan, inbegripet Marrakesh-beslutet om åtgärder för att minska reformprogrammets eventuella negativa effekter på de minst utvecklade länderna och på länder som är nettoimportörer av livsmedel. Dessutom skall det betonas att de industrialiserade länderna måste anpassa sin egen produktion på ett balanserat sätt som tar hänsyn till behovet att skydda naturresurser och landskap, till internationell konkurrens utgående från relativa fördelar i fråga om naturtillgångar och till deras eget behov av säker livsmedelsförsörjning. UNGASS skall också uppmana till en förstärkning av systemen för agronomisk forskning och utvidgning av jordbruksarealen, och till bättre spridning av forskningsresultat. Dessutom skall UNGASS uppmana till samordning av FAO:s verksamhet inom ramen för den globala verksamhetsplanen för växters genetiska resurser för jordbruket och den verksamhet som äger rum inom ramen för konventionen om biologisk mångfald. (V. 15 och 16, VI. 23, VII. 48) Det arbete som utförts av konventionen om biologisk mångfald (CBD) och 21. sammanställningen av den globala utvärderingen av biologisk mångfald välkomnas. UNGASS bör uppmana till snabba framsteg vid förhandlingarna om CBD:s protokoll om biologisk säkerhet i syfte att nå en uppgörelse under 1998, och ställa sig positivt till antagandet av UNEP:s tekniska riktlinjer för biologisk säkerhet. UNGASS bör dessutom uppmana alla länder att ratificera CBD och be FN:s generalsekreterare att leda denna uppmaning vidare till de länder som inte är parter. Detta skulle bidra till att ge frågan större tyngd i USA. (V. ll, VI. 20, VII. 49) Ikraftträdandet av FN:s konvention om sjölagen och antagandet av olika 22. internationella styrmedel för fisket som överenskommits efter Riokonferensen välkomnas. UNGASS bör också välkomna Washington Global Plan of Action och betona vikten av att alla de internationella organisationer som nämns i den planen samarbetar. UNGASS bör dessutom stödja CSD IV-samordningsbeslutet som sponsras av EU, och därigenom säkerställa att världshaven får en permanent plats på CSD:s dagordning och att ett integrerat tillvägagångssätt väljs när havsresurser och föroreningsfrågor behandlas. (V. 17, VII. 50) 23. Det allt större problemet med bristen på färskvatten och de följder detta har för internationell säkerhet och livsmedelsproduktion måste uppmärksammas, likaså det ökande hot som vattenföroreningar och otillräckliga remngssystem utgör i en allt mer urbaniserad värld. UNGASS bör ta särskild hänsyn till den globala vattenutredningen som kommer att finnas tillgänglig före mötet, och främja regionala tillvägagångssätt i fråga om vattenförvaltning, utgående från flodbäddar och avrinningsområden. UNGASS bör även välkomna invigningen av det globala vattensamarbetet och propagera för dess regionala, flodbäddsbaserade strategi för vattenförvaltning. (VI. 18 och 23, VII. 51) Den verksamhet som genomförts av det organisationsövergripande programmet för 24. säker förvaltmng av kemikalier (IOMQ och regeringsforumet för kemisk säkerhet välkomnas, likaså inledningen av förhandlingar om föregående information och godkännande (PIQ och, om allt går väl vid UNEP:s regerings råds möte, om icke nedbrytbara organiska föroreningar (POP). Behovet av samstämmighet om kemiska frågor bör beaktas om detta i samband med UNEP: s nittonde regeringsrådsmöte, där även frågan om vidare åtgärder efter PIC kommer att behandlas. Förslag avseende större samstämmighet bör utgå från behovet att avsluta och genomföra PIC-avtalet så snart som möjligt, och ta hänsyn till skillnaderna mellan POP och de ämnen som ingår i PIC-förteckningen. UNGASS bör även betona behovet att uppnå samstämmighet mellan globala initiativ beträffande POP å ena sidan och regionala initiativ avseende atmosfär och hav å den andra. (V. 19, VI. 20, VII. 52) inte redan gjorts De framsteg som gjorts inom ramen för Baselkonventionen bör välkomnas, och 25. man bör uppmana till snabbt och framgångsrikt genomförande av det ovillkorliga förbudet mot export av farligt avfall till länder utanför OECD. UNGASS bör uppmana alla länder att ratificera konventionen, och be FN:s generalsekreterare att leda denna uppmaning vidare till de länder som inte är parter. Detta skulle återigen bidra till att ge frågan större tyngd i USA. (V. 20, VI. 20, VII. 53) Vikten av att minska mängden fast avfall, och den roll de ekonomiska styrmedlen 26. och principen om tillverkarens ansvar spelar i detta sammanhang bör betonas. I de fall där avfall ändå uppstår och inte kan återvinnas, bör UNGASS understryka behovet av säkra bortskaffningsmetoder. UNGASS skall också påpeka förbindelserna med Habitat- dagordningen, Köpenhamnsprogrammet, Washington Global Programme of Action och den globala farskvattensutredningen. (VII. 54) 27. Det är viktigt att påminna om de kommande förhandlingarna om konventionen om säkerhet inom förvaltmng av radioaktivt avfall och betona problemet med säker förvaltning av naturligt radioaktivt avfall, som bör tas upp vid ett senare tillfälle. (V. 21, VI. 27, VII. 55) 28. Det starka deltagandet av lokala myndigheter - det största någonsin - i Habitat II bör välkomnas, och lämplig samordning uppmuntras på alla nivåer i syfte att främja den lokala Agenda 21 och lokalt genomförande av Habitat-målen. UNGASS bör betona att mer än hälften av världens befolkning kommer att bo i städer i början av tvåtusentalet. (VI. 29, VII. 57) Institutionella frågor 29. Det är viktigt att påminna om det ansvar för samordningen av internationell miljölagstiftning som UNEP fått genom Agenda 21. UNGASS bör uppmana alla stater och konventionssekretariat att assistera i denna fråga, i synnerhet i dessa dagar, när sekretariat upplöses runt omkring, med alla de för- och nackdelar detta medför. UNGASS bör dessutom beakta, och förmodligen stödja, de rekommendationer som UNEP kommer med efter att ha granskat Montevideoprogrammet (1. 7, V. 22, VI. 20, 30-31, VII. 58) 30. Det bör beaktas att de internationella miljöorganisationerna är relativt svaga, och att anpassning krävs i en allt mer global och ömsesidigt beroende värld. Det är ännu inte lämpligt att föreslå nya institutioner eller radikalt ändra de roller som institutionerna har fått genom kapitel 38 i Agenda 21, men förmodligen kommer det att finnas behov av och vilja till reformer om cirka fem år. UNEP bör uppmanas att sammanställa förslag för att uppmuntra till delaktighet i, och respekt för en internationell lagstiftning om hållbar utveckling som skulle kunna debatteras vid ett senare särskilt möte av UNGA. (1. 7, VI. 30- 31. VII. 59) 31. Det bor påminnas om att CSD är ECOSOC:s ledande funktionella kommitté när det gäller uppföljningen av Rio. Därför bör CSD:s roll bekräftas i överensstämmelse med de senaste ECOSOC-besluten. (VII. 29-36) Behandling av sektorsövergripande frågor 32. Förslaget att omfokusera en stor del av CSD:s arbetsprogram på ekonomiska sektorer såsom drivkrafterna bakom miljöförändringar bör stödjas. Detta kan bidra till att göra den internationella debatten mer funktionell när det gäller frågor som integration av teknologiöverföring, miljön i övrig politik, konsumtions- och produktionsmönster, finansiella mekanismer, ökat medvetande och forskning. Det skulle också bidra till att minska antalet återuppfunna hjul inom CSD och andra funktionella kommittéer. UNGASS kommer dock även att behöva betona den fortsatt viktiga roll som de sektorsövergripande frågor som identifierades vid UNCED spelar. UNGASS bör i synnerhet på nytt ta upp behovet av att ändra långtidstrender och mönster inom konsumtionen och att integrera miljödimensionen i beslutsfattandet inom alla sektorer. (VI. 8-10, 13-15, VII. 60-63) IV Rekommendationer för EU:s mål för CSD och dess framtida arbetsprogram 1. Utöver en betydande minskning av antalet CSD-beslut krävs stora ansträngningar för att göra besluten mer genomförbara. I dag är besluten alltför ofta en upprepning av delar av Agenda 21, eller uttrycker allmänna önskningar som inte riktas till någon speciell part. Alla allmänna uttalanden bör ha en adressat som skall anpassa sitt handlande till detta. CSD:s beslut bör också mycket tydligare fastställa de åtgärder som krävs av olika FN-organ, och fastställa prioriteter för ett mer samordnat genomförande av CSD- rekommendationerna inom FN som helhet. Det krävs också fortsatta ansträngningar för att producera begripligare texter. (VIII. 2 och 3) 2. Fortsatt, om än blygsamt stöd från bidragsgivare krävs för att möjliggöra adekvat G 77-representation vid de regeringsfinansierade arbetsgrupperna, som är en viktig del av CSD:s verksamhet för att skapa den enighet som krävs för viktiga beslut. (VIII. 4) 3. Om UNGASS uppmuntrar till mer regional verksamhet måste CSD reagera på detta. CSD bör ta del i främjandet av regionala lösningar på problem. Det kunde eventuellt också vara lämpligt att hålla vart annat CSD-möte utanför New York, i något större regionalt centrum. (VIII. 5) 4. CSD:s roll som forum för utbyte av idéer bör stärkas, och bidragsgivare bör överväga att öronmärka medel för att göra det möjligt för representanter för berörda myndigheter i utvecklingsländerna att delta i vad som för dem skulle vara värdefulla tillfällen att möta kolleger från andra länder. Idén att låta debattdeltagare leda frågeställandet beträffande nationella rapporter, som införts av OECD-länder i CSD IV, bör främjas. (VIII. 6) 5. CSD:s sekretariat bör få hjälp med att på ett effektivare sätt använda de möjligheter som Internet innebär för att tillhandahålla information om CSD:s eget arbetsprogram och om framsteg i genomförandet av de olika kapitlen i Agenda 21. (VIII. 8) Nationella rapporter till CSD skall sammanställas i god tid före mötena, så att 6. sekretariatet har möjligheter att författa en användbar sammanfattning av de viktigaste punkterna. (V. 1-8, VIII. 9) FN:s generalsekreterare bör uppmanas att sammanställa en konsoliderad årsrapport 7. om FN:s åtgärder för att främja hållbar utveckling. (VIII. 10) 8. Tiderna för tillsättning av CSD:s sekretariat måste ändras, så att det nya sekretariatet tillsätts i slutet av varje möte och har ett år på sig att förbereda det möte som det kommer att vara ordförande för. Denna fråga måste tas upp av EU inför UNGASS i New York. (VIII. 11) 9. CSD bör inleda sin nya strategi att undersöka de socio-ekonomiska drivkrafterna bakom miljöförändringar med att studera energi, transport och jordbruk. Det är viktigt att klara målsättningar fastställs före UNGASS om EU skall kunna få med sina utvalda frågor på CSD:s arbetsprogram, eftersom konkurrensen om den begränsade tiden förmodligen kommer att vara hård. På detta område bör kommissionen och medlemsstaterna dela på förberedelsearbetet. (V. 15, VI. 25 och 26, IX. 5 och 6) 10. Det finns ett antal andra viktiga områden, som exempelvis haven, skogarna (om UNGASS inte inleder förhandlingar om ett framtida styrmedel) och färskvatten med fokus både på stads- och jordbmksaspekter, och kopplingar till erosionsfrågor och säker livsmedelsförsörjning, som bör tas med i nästa runda. (V. 14, 18, VI. 23, IX. 8-10) 11. Handel och miljö, samt investeringar och den privata sektorn är frågor som bör få hög prioritet på dagordningen. Förutom diskussion i samband med de ekonomiska sektorerna krävs en allmän debatt om konsumtions- och produktionsmönster, inte minst för att visa på de följder som långtidstrender kan ha. Under cykelns gång kommer provningen av indikatorer att behöva ses över. De rättsliga och institutionella frågor som föreslagits inför UNEP kommer att behöva återföras till CSD direkt före ett ytterligare särskilt möte. (V. 9-10, 22, VI. 5-7, 11-15, VII. 60-63, IX. 11-16) V Slutsatser Detta dokument syftar till att inför UNGASS sammanställa en förteckning över 1. målsättningar för EU som kan uppnås i praktiken. Om alla rekommendationer skulle utföras, skulle Agenda 21 politiska ställning förbättras avsevärt, och skulle kunna övergå till genomförandestadiet. 2. Skog och finansiering kommer förmodligen att vara de mest kritiska frågorna vid UNGASS. Man bör enas om att se över Agenda 21 igen om fem år. Mötet bör också betona vikten av klimatförändringskonventionens parters tredje konferens och hur viktigt det är att denna konferens fullbordar förhandlingarna om Berlinmandatet. 3. Färskvatten och dess samband med erosion och säker livsmedelsförsörjning samt med stadsmiljön, kräver ökad uppmärksamhet. Det är lämpligt att CSD tar sig an denna uppgift. EU har redan fastställt att haven kräver CSD:s integrerade tillvägagångssätt. EU har också stort intresse av att handel förblir en viktig fråga på CSD:s dagordning och att ge investeringar från den privata sektorn en mer framträdande roll. EU bör stödja införandet av ett sektorsbundet tillvägagångssätt i CSD:s verksamhet. 4. U N G A SS utgör ett sällsynt tillfälle för världens ledare att behandla långtidsfrågor i stället för överhängande kriser. Tre år innan det nya tusentalet börjar är detta särskilt viktigt. Det finns inga tvivel om att globalisering och ömsesidigt beroende kommer att prägla det nya århundradet, och att dessa bör vara de teman som ledarna vid UNGASS tar upp. Ledarna bör se till Stockholmskonferensen 1972, och när de utvärderar den utveckling mot hållbarhet som ägt rum sedan dess fastställa prioriteterna för dagens verksamhet. De bör ge starkt politiskt stöd till de många fora som behandlar sådana frågor, och uppmana dem att gå till Rio, utan även tillbaka, kanske inte bara 10 längre än enbart ökad medvetenhet och allmänna ramar för politiken, och i stället sammanställa genomförbara beslut som verkligen bryter de negativa trenderna i världens miljöutveckling. Ledarna bör betona att alla länders miljöproblem är betydelsefulla för en hållbar utveckling. De bör också understryka behovet av en effektiv institutionell ram på global nivå, som kan säkerställa ett integrerat tillvägagångssätt som tar hänsyn till sociala, ekonomiska och miljömässiga aspekter. 5. Samstämmighet om viktiga prioriteter och ett starkt och enigt EU-ledarskap kan bidra till att driva på förhandlingarna till förmån för en hållbar utveckling. Detta kommer att vara av avgörande betydelse för UNGASS framgång. 11 ISSN 1024-4506 KOM(96) 569 slutlig DOKUMENT SV 11 14 Katalognummer : CB-CO-96-570-SV-C ISBN 92-78-11441-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg / Il


title: Legislative Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für eine Richtlinie des Rates zur Änderung der Richtlinie 86/378/EWG zur Verwirklichung des Grundsatzes der Gleichbehandlung von Männern und Frauen bei den betrieblichen Systemen der sozialen Sicherheit (KOM(95)0186 -C4-0422/95 - 95/0117(CNS)) (Verfahren der Konsultation)

eurovoc_concepts:
equal treatment
gender equality
labour relations
social security

formats: html print


title: Decisión relativa a la posición común aprobada por el Consejo con vistas a la adopción del reglamento (CE/CECA/ Euratom) del Consejo sobre las acciones en el ámbito del VIH/SIDA en los países en vías de desarrollo (C4-0372/96 - 95/0164(SYN)) (Procedimiento de cooperación: segunda lectura)

eurovoc_concepts:
AIDS
EDF
EU aid
aid programme
developing countries


title: Legislative Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für eine Entscheidung des Europäischen Parlaments und des Rates zur Änderung der Entscheidung Nr. 1254/96/EG des Europäischen Parlaments und des Rates über Leitlinien für die Ausgestaltung der transeuropäischen Netze im Energiebereich (KOM(96)0390 - C4-0429/96 - 96/0203(COD)) (Verfahren der Mitentscheidung: erste Lesung)

eurovoc_concepts:
energy grid
energy policy
trans-European network


title: Decisión sobre la posición común aprobada por el Consejo con vistas a la adopción de la decisión del Consejo relativa al programa multianual de fomento de la eficiencia energética en la Comunidad - SAVE II (C4-0603/95 - 95/0031 (SYN)) (Procedimiento de cooperación: segunda lectura)

eurovoc_concepts:
energy consumption
energy production
energy saving
energy use


title: Afgørelse om Rådets fælles holdning fastlagt med henblik på vedtagelse af Rådets forordning om foranstaltninger på området HIV/AIDS i udviklingslandene (C4-0372/96 - 95/ 0164(SYN)) (Samarbejdsprocedure - andenbehandling)


title: Schlussfolgerungen des Rates vom 12. November 1996 zu den übertragbaren spongiformen Enzephalopathien (TSE)

eurovoc_concepts:
animal disease
cattle
epidemiology
medical research
public health
scientific cooperation

formats: html pdfa1b print


title: Decision on the common position adopted by the Council with a view to the adoption of a Council Regulation on environmental measures in developing countries in the context of sustainable development (C4-0373/96 - 95/ 0161(SYN)) (Cooperation procedure: second reading)

eurovoc_concepts:
developing countries
environmental policy
sustainable development


title: Regulamento (CE) nº 2166/96 da Comissão de 12 de Novembro de 1996 que altera o Regulamento (CE) nº 1866/95 que estabelece as normas de execução no sector da carne de aves de capoeira do regime previsto nos acordos sobre comércio livre entre a Comunidade, por um lado, e a Letónia, a Lituânia e a Estónia, por outro

eurovoc_concepts:
Baltic States
egg
import licence
liberalisation of trade
poultrymeat
quantitative restriction


title: Decision on the common position adopted by the Council with a view to the adoption of a European Parliament and Council Directive amending Council Directive 89/552/EEC on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the pursuit of television broadcasting activities (C4-0380/96 - 95/0074(COD)) (Codecision procedure: second reading)

eurovoc_concepts:
European audiovisual area
advertising
approximation of laws
audiovisual production
audiovisual programme
broadcasting
child protection
directive (EU)
distance selling
dominant position
establishment
freedom to provide services
head office
pluralism in the media
political morality
restriction on competition
sponsorship
television
young person


title: Vade-mécum para uso dos funcionários e outros agentes.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European official
rules of procedure
secretariat of an Institution


title: Conclusões do Conselho de 12 de Novembro de 1996 sobre as encefalopatias espongiformes transmissíveis (EET)


title: Wetgevingsresolutie houdende advies van het Europees Parlement inzake het voorstel voor een richtlijn van de Raad tot invoering van rationele planningstechnieken in de elektriciteits- en de gasdistributiesector (COM(95)0369 - C4-0030/96 - 95/0208(SYN)) (Medebeslissingsprocedure: eerste lezing)

eurovoc_concepts:
economic planning
electricity supply
gas


title: Décision concernant la position commune arrêtée par le Conseil en vue de l'adoption d'un règlement du Conseil relatif aux actions dans le domaine du VIH/SIDA dans les pays en développement (C4-0372/96 - 95/0164 (SYN)) (Procédure de coopération: deuxième lecture)


title: Resolución legislativa que contiene el dictamen del Parlamento Europeo sobre la propuesta de directiva del Consejo por la que se modifica la Directiva 86/378/CEE, relativa a la aplicación del principio de igualdad de trato entre hombres y mujeres en los regímenes profesionales de seguridad social (COM(95)0186 - C4-0422/95 - 95/0117(CNS)) (Procedimiento de consulta)


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) oliiviöljyalan erityistoimenpiteistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2262/84 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
co-financing
financial control
olive oil

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •it * * -h Bryssel, 12. 11. 1996 KOM(96)571 lopull. 96/0275 (CNS ) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) oliiviöljyalan erityistoimenpiteistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2262/84 muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT 1. 2. Yhteisön asetusten moitteeton soveltaminen oliiviöljyalalla edellytti sellaisten toimielinten perustamista, joiden tehtävänä on valvoa sääntelyn mukaisten velvollisuuksien noudattamista oliiviöljyä tuottavissa jäsenvaltioissa. Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2262/84, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 593/92, säädetään, että toimielinten tosiasialliset menot katetaan viiden vuoden ajan 1 päivästä marraskuuta 1992 50-prosenttisesti ja että neuvosto päättää Euroopan yhteisöjen yleisestä määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ennen 1 päivää tammikuuta 1997 kyseisten menojen rahoitusmenetelmästä markkinointivuodesta 1997/1998. talousarviosta 3. Ehdotetun menetelmän mukaan yhteisön 50-prosenttinen osallistuminen toimielinten menoihin säilytetään. Taloudelliset vaikutukset yhteisön talousarvioon on arvioitu yhteensä 12,1 miljoonaksi ecuksi, jotka jakautuvat varainhoitovuosille 1997 ja 1998. Ottaen huomioon, että oliiviöljyn yhteisen markkinajärjestelyn uudistus on parhaillaan suunnitteilla, komissio selvittää ennen 1 päivää lokakuuta 1997, onko yhteisön osallistuminen toimielinten menojen rahoitukseen säilytettävä myös markkinointivuoden 1997/1998 jälkeen. Z Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o annettu oliiviöljyalan erityistoimenpiteistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2262/84 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että asetuksen (ETY) N:o 2262/841, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 593/922, 1 artiklan 5 kohdan mukaan neuvosto vahvistaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ennen 1 päivää tammikuuta 1997 toimielinten tosiasiallisten menojen rahoitusmenetelmän markkinointivuodesta 1997/1998, ja toimielinten on suoritettava niille tavanomaisesti kuuluvat tehtävät markkinointivuoden 1997/1998 aikana; tämän vuoksi olisi säädettävä yhteisön osallistumisesta toimielinten menoihin kyseisen jakson osalta, jotta voidaan varmistaa toimielinten tehokas ja säännöllinen taloudellisen riippumattomuuden mukaisesti, (ETY) N:o 2262/84 säädetyn toiminta asetuksessa ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (ETY) N:o 2262/84 1 artiklan 5 kohdan kaksi viimeistä alakohtaa seuraavasti: "Toimielinten tosiasialliset menot katetaan markkinointivuonna 1997/1998 Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta 50-prosenttisesti. Komissio selvittää ennen 1 päivää lokakuuta 1997, onko tarpeen ylläpitää yhteisön osallistuminen toimielinten menoihin, ja esittää tarvittaessa ehdotuksen neuvostolle. 1 2 EYVL N:o L 208, 3. 8. 1984, s. 12 EYVL N:o L 64, 10. 3. 1992, s. 1 Neuvosto päättää perustamissopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen ennen 1 päivää tammikuuta 1998 kyseisten menojen mahdollisesta rahoituksesta. ". 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Y RAHOITUSSELVITYS ALAMOMENTTI B2 - 511 - Maatalousalan tarkastukset 1. TOIMENPITEEN NIMI: Oliiviöljyalan erityistoimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2262/84 muuttamisesta annettu neuvoston asetus (EY) (oliviiöljyalan toimielimille myönnetyn yhteisön rahoituksen jatkaminen vuodella). 2. 3. BUDJETTIKOHTA / -KOHDAT: B2 - 511 OIKEUDELLINEN PERUSTA: EY:n perustamissopimuksen 43 artikla Neuvoston asetus (ETY) N:o 2262/84, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 593/92 4. TOIMENPITEEN KUVAUS: 4. 1. 4. 2. unionin Toimenpiteen yleistavoite Euroopan neljän tarkastustoimielimen tosiasiallisten menojen rahoitukseen osallistumisen kauden jatkaminen yhdellä vuodella, jotta toimielinten säännöllinen toiminta varmistettaisiin ja niiden hallinnollista itsenäisyyttä lujitettaisiin. talousarviosta tapahtuvan yleisestä Toimenpiteen säädetty kestoaika : yksi vuosi Huomioon ottaen se, että oliiviöljyn YMJ:n uudistushanke on parhaillaan käsiteltävänä, toimielimille myönnettävän yhteisörahoituksen jatkaminen määräytyy sen ajankohdan perusteella, jolloin uudistus aiotaan toteuttaa. Komissio aikoo tutkia ennen 1. lokakuuta 1997 mahdollisuutta jatkaa edelleen yhteisön osallistumista toimielinten menojen rahoitukseen. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS: 5. 1. Ei-pakollinen 5. 2. Jaksotetut määrärahat 6. MENOLAJI: Yhteisrahoituksen tukeminen 50 prosentilla muiden julkisen tai yksityisen rahoitusosuus perustuu kanssa; yhteisön sektorin toimintaohjelmaan ja alustavaan talousarvioon, jotka toimielimet esittävät vuosittain komissiolle (katso 9. 1 kohta menoryyppien kuvaus). tulolähteiden X 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: 7. 1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa (miljoonina ecuina): laadittu aiemmin kulutettujen määrien perusteella. Italia 6,5 - Espanja 2,4 Kreikka 2,3 - Portugali 0,9. 7. 2. Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan Maksusitoumusmäärärahat miljoonina ecuina (nykyiset hinnat) Erittely vuosi n (1997) n+1 n+2 Toimielinten menojen yhteisrahoitus YHTEENSÄ 12,1 12,1 YHTEENSÄ n+4 n + 3 n+5 ja seuraa va varain hoito vuosi 12,1 12,1 7. 3. Maksusitoumusmäärärahojen / maksumäärärahojen aikataulu vuosi n (1997) 12,1 3,1 9,0 Maksusitou- musmäärära hat Maksu määrärahat vuosi n (1997) n+1 (1998) n+2 n+3 n+4 n+5 ja seuraava varainhoito vuosi YHTEENSÄ 12,1 Maksusitoumusmäärärahat miljoonina ecuina n+1 n+2 n+3 n+4 YHTEENSÄ n+5 ja seuraava varainhoito vuosi 12,1 3,1 9,0 12,1 G PETOSTENVASTAISET SÄÄNNÖKSET Toimielimet esittävät säännöllisesti toimintaohjelmansa. Lisäksi komissio seuraa säännöllisesti rahoitusta koskevia yhteenvetoja; komissio tutkii markkinointivuoden lopussa vallitsevan rahoitustilanteen ja tekee päätöksen määrästä, joka edustaa kyseisille jäsenvaltioille myönnettäviä toimielinten tosiasiallisia menoja. 9. KUSTANNUS-HYÖTYANALYYSI: 9. 1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä: erityistavoitteet, yhteys yleistavoitteeseen Toimenpiteeseen sisältyvät menolajit ovat seuraavat: Henkilöstökulut: Oliiviöljyalan valvontajärjestelmän perustamiseen suoraan liittyviin töihin palkatusta henkilöstöstä johtuvat menot; henkilöstökulut, jotka edustavat tärkeintä kustannuserää ja joihin sisältyvät sekä palkat, työnantajan maksettavana olevat sosiaaliturvamaksut että koulutusmenot. Valvontarakenne: Rekistereiden ja lomakkeiden painaminen ja niiden valmistelu; laitteet, joiden avulla voidaan ottaa näytteitä varastoidusta oliiviöljystä; maanviljelijöille tiedottamisesta aiheutuvat kulut. Hallintomenot: matkakulut, rakennusten vuokraaminen ja niiden huolto, vakuutukset, erilaiset toimistokulut (tietotekniikka) - Kohderyhmä. Yhteisön rahoituksen edunsaajina ovat kyseisissä jäsenvaltioissa (IT, ES, GR, PO) olevat neljä toimielintä, joiden vastuulla on valvoa tukien myöntämistä oliiviöljyalalla. Menot maksetaan suoraan toimielimille; maksut suoritetaan kunkin neljännesvuoden alussa ja samalla annetaan selvitys käyttövaroista. 9. 2. Toimenpiteiden perustelut: Yhteisön taloudellisen toimen tarpeellisuus erityisesti toissijaisuusperiaate huomioon ottaen. Toimielinten rahoittamista voidaan perustella yhteisön taloudellisten etujen suojelemisen sekä myös kyseisten jäsenvaltioiden tarpeiden huomioon ottamisen tärkeydellä, koska näissä valtioissa erityisen valvontajärjestelmän perustaminen aiheuttaa huomattavan lisärasitteen talousarviossa. ^ - Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta Edut verrattuna vaihtoehtoisiin toimenpiteisiin (suhteelliset edut) * Yhteisön rahoitustuki on toimielimille myönnetty avustus ja lisäksi se antaa kansallisiin tarkastusyksiköihin. * Muiden vastaavanlaisten yhteisön tasolla tai kansallisella tasolla mahdollisesti suoritettavien toimien erittely itsenäisyyden tietynlaisen verrattuna niille nimenomaan oliiviöljyalalle ominainen; Osittain komission ja osittain jäsenvaltion rahoittama toimielinjärjestelmä täysin on uudenlaisen valvontajärjestelmän soveltamista. Sen vuoksi sitä ei voida verrata muihin kansallisella tasolla suoritettuihin toimiin. toimi koskee Odotetut liitännäis- ja kerrannaisvaikutukset * Yhteisön rahoitusosuus edustaa selvästi alle 1 prosenttia oliiviöljyalalle myönnetyistä tuista mutta se mahdollistaa silti valvontajärjestelmän tehokkaan toiminnan, jossa yhdistyy lisäksi sen kiistämätön ehkäisevä vaikutus. Toimielimille myönnetty yhteisrahoitus vaikuttaa siis täysin kannattavalta, että tuottajajäsenvaltioiden hallinnollinen rakenne ei ole mukautunut riittävästi yhteisön lainsäädännöllä säädettyjen tarkastusten tekemiseen. huomioon erityisesti otetaan kun se, Lisäksi toimielinten toteuttamat valvontatoimet ovat paljastaneet useita väärinkäytöksiä ja joskus jopa petoksia. Tärkeimmät epävarmuutta aiheuttavat tekijät, jotka voivat vaikuttaa toimenpiteiden erityistuloksiin. Tärkeimmät epävarmuutta aiheuttavat tekijät liittyvät teknisiin vaikeuksiin, joita jäsenvaltiot saattavat kohdata säännösten noudattamisessa. 9. 3 Toimenpiteiden seuranta ja arviointi: Suoritusten osoittimet Jotta voitaisiin varmistaa yhteisön soveltaminen oliiviöljyalalla, toimielimet suorittavat tarkastuksia, jotka on yhteisön lainsäädännön mukaan annettu niiden tehtäväksi, kirjaavat tarkastusten yhteydessä havaitut väärinkäytökset ja tiedottavat niistä komission yksiköille ja kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille. tukien oikea Viime vuosien aikana saatujen tulosten sekä komission toimenhaltijoiden suorittamien tarkastusten perusteella on voitu tehdä myönteisiä päätelmiä toimielinten toiminnasta. Ei voida kiistää, etteivätkö toimielimet olisi kohdanneet monenlaisia vaikeuksia ensimmäisten vuosien aikana, mutta siitä huolimatta niiden työ on vähitellen hyväksytty kansallisessa hallinnossa. Tällä hetkellä voidaan todeta, että neljässä toimielimessä työskentelee pätevä henkilökunta, ioka on hankkinut kokemusta oi ii vi öljy al aan liittyvien eri toimenpiteiden valvonnasta. Toimielinten toiminnan tuloksia ei kuitenkaan voida arvioida ainoastaan numerotietojen avulla (suoritetut tarkastukset, seuraamuksia koskevat ehdotukset, takaisin perityt tuen määrät, sakkotulot jne. ). On järkevää olettaa myös, että jo pelkkä toimielinten olemassaolo vähentää kiusausta tai mahdollisuutta ryhtyä vilpillisiin toimiin, vaikka tätä ehkäisevää vaikutusta onkin hyvin vaikea mitata. ja säännöt koskevat jälkiarviointia yksityiskohtaiset Säädettyä toteuttami saikataulu Komission yksiköt ovat seuranneet hyvin tiiviisti näiden toimielinten toimintaa; komissio arvioi säännöllisesti toimielinten suoritukset ja esittää toiminnan tulokset vuosittain EMOTR:n kertomuksessa. Tämän vuoksi pyydetään, jatkettaisiin markkinointivuonna 1997/1998. Toimen jatkamista koskevan päätöksen tekemiseksi aiotaan vuoden 1997 aikana toteuttaa tilannearvio, jossa kiinnitetään erityistä huomiota oliiviöljyn YMJ. n uudistustoimien edistymiseen. yhteisrahoitusta toimielinten että Saavutettujen tulosten arviointi Alalle ominaiset vaikeudet huomioon ottaen toimielimillä on ilmeisesti keskeinen osuus toimenpiteen tarkastusten alalla. Sekä komissio että kansalliset hallintoyksiköt hyödyntävät suoritettuja tarkastuksia. Tämän vuoksi on rahoitusmuodon myöntämistä tämän jatkaa markkinointivuonna 1997/1998. suotavaa 3 ISSN 1024-4492 KOM(96) 571 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 Luettelonumero : CB-CO-96-571-FI-C ISBN 92-78-11451-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: RÅDETS SLUTSATSER av den 12 november 1996 om överförbar spongiform encefalopati (TSE)


title: Resolução do Conselho de 12 de Novembro de 1996 relativa à integração dos requisitos de protecção da saúde nas políticas comunitárias

eurovoc_concepts:
health control
health legislation
health policy
public health


eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Türkiye
agro-industry
pasta
tariff quota

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE ir ir ir ir ir ò Bruxelles, 12 11. 1996 l OM(%) 565 dei. 96/0271 (ACC) Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO SULLA POSIZIONE COMUNE DELLA COMUNITÀ IN SENO AL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE CE-TURCHIA KELA UVA AL REGIME APPLICABILE A TALUNI PRODOTTI AGRICOLI TRASFORMATI (presentata dalla Commissione) REL A/IONI-: 1. 2. 3. 4. Le tariffe applicate dalla Comunità in seguito all'Uruguay Round hanno avuto l'effeito di aumentare la quota riscossa dall'Unione sull'elemento agricolo dei dazi applicabili alle paste alimentari. Queste tariffe limitano l'accesso delle paste originarie della Turchia al mercato comunitario. D'altro canto, l'accordo relativo all'Unione doganale prevede che la Turchia possa mantenere una protezione non agricola nei confronti di alcune merci indicate nell'allegato 6 della decisione n. 1/95 del Consiglio di Associazione CE-Turchia, in virtù dell'articolo 21 della predetta decisione. Pertanto, la Turchia e l'Unione hanno interesse alla reciproca apertura di contingenti tariffari espressi in valore al fine di migliorare i loro scambi di prodotti agricoli trasformati. Tali contingenti, per l'Unione, riguarderanno una riduzione dell'elemento agricolo sulle paste a livello di tariffa applicata dalla Turchia, e, per la Turchia, la non applicazione per talune merci della deroga di tre anni (a partire dall' 1 Gennaio 1996) prevista dall'articolo 21 della decisione n. 1/95 nonché dall' allegato 6 tabella 1 della stessa decisione. ^ Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO SULLA POSIZIONE COMUNE DELLA COMUNITÀ IN SENO AL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE CE-TURCHIA RELATIVA AL REGIME APPLICABILE A TALUNI PRODOTTI AGRICOLI TRASFORMATI IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 113, vista la proposta della Commissione, considerando che le tariffe applicate dalla Comunità alle paste alimentari hanno comportato un considerevole aumento dell'elemento agricolo rispetto al livello del periodo immediatamente precedente l'applicazione degli accordi dell'Uruguay Round; considerando che la Turchia applica a taluni prodotti agricoli trasformati una protezione transitoria addizionale oltre a quella risultante dall'attuazione della protezione agricola; che tali misure si applicano, in particolare, a taluni prodotti agricoli trasformati indicati nel capitolo 19 della nomenclatura combinata; considerando che la previsione di concessioni reciproche tra la Comunità e la Turchia, nei limiti di contingenti annuali espressi in valore per i prodotti agricoli trasformati considerati, contribuirà allo sviluppo di flussi di scambi conformemente agli obiettivi dell'Unione doganale, DECIDE di adottare quale posizione comune in seno al Consiglio di associazione CE-Turchia il progetto di decisione allegato. 3 Progetto di decisione del Consìglio di associazione CE-Turchia del relativa al regime applicabile a taluni prodotti agricoli trasformati IL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE, visto l'accordo che istituisce una associazione tra la Comunità economica europea e la Turchia, in particolare l'articolo 22, paragrafo 3 , considerando che la decisione n. 1/95 del Consiglio di associazione del 22 dicembre 1995 relativa all'attuazione della fase finale dell'Unione doganale il regime applicabile ai prodotti agricoli trasformati;. definisce considerando che, al fine di favorire lo sviluppo degli scambi conformemente agli obiettivi dell'Unione doganale, è opportuno stabilire contingenti annuali espressi in valore riguardanti, per la Comunità, talune paste alimentari e, per la Turchia, taluni prodotti agricoli trasformati indicati al capitolo 19 della nomenclatura combinata, DECIDE: Articolo 1 La Comunità applica, nei limiti di un contingente annuale di 2,5 milioni di ECU, alle merci elencate nella tabella di cui all'allegato 1, il dazio specifico che vi figura- zi rticolo 2 La Turchia applica, nei limiti di un contingente annuale di 2,5 milioni di ECU, alle merci elencate nella tabella di cui all'allegato 2, gli elementi agricoli che vi figurano. Gli importi indicati nella tabella di cui all'allegato 2 sostituiscono gli importi previsti per le merci corrispondenti, nei limiti di tale contingente, dall'allegato 6, tabella 1, della decisione 1/95. Articolo 3 La presente decisione entra in vigore il Essa è applicabile a partire dal ÌM1. 1996. Per il consiglio di associazione CE-Turchia Il Presidente G U n. L 293 del 29. 12. 1972, pag. 68 GUn. L 35 del 13. 2. 1996, pag. 1. 2 Allegato I Contingenti tariffari e dazi all'importazione nella Comunità di merci originarie della Turchia I Codice NC 1902 11 00 1902 19 I Dazio applicabile (ECU/100 kg) I 1^67 10^67 S Allegato 2 Contingenti tariffari e dazi all'importazione nella Turchia di merci originarie della Comunità I CODICE NC I DAZIO APPLICABILE (ECU/100 kg) I 1902 20 91 1902 20 99 1902 30 10 1902 30 90 1902 40 90 1904 10 10 1904 10 90 1904 20 10 1904 90 10 1904 90 90 1905 90 20 1905 90 60 1905 90 90 2,61 7^41 10,67 4^21 4v21 6^19 19,94 * 44,21 11,11 18,74 * * | * importo dell'allegato 4 della Decisione n. 1/95 del Consiglio di associazione CE- Turchia, del 22 dicembre 1995, relativa all'attuazione della fase finale dell'unione doganale (GU n. L 35 del 13. 2. 1996, pag. 1) G SCHEDA FINANZIARIA STANZIAMENTI: 864 MIO di ECU 1. LINEA DI BILANCIO: articolo 10 Voce 1000 2. TITOLO DEL PROVVEDIMENTO: Progetto di decisione del Consiglio di associazione CE-Turchia relativa a concessioni reciproche in materia di regime applicabile a taluni prodotti agricoli trasformati. 3. BASE GIURIDICA: art. 113; art. 22, par. 3 dell'accordo di associazione CE-Turchia 4. OBIETTIVI DEL PROVVEDIMENTO: In seguito all'applicazione nell'Unione delle tariffe dell'Uruguay Round, migliorare l'accesso delle paste turche di cui ai codici NC 1902 I 1 e 1902 19 al mercato comunitario 5. INCIDENZA FINANZIARIA: 5. 0. Spese a carico: - del bilancio della CE (restituzioni/interventi) - dei bilanci nazionali - di altri settori Esercizio successivo ( ) Esercizio in corso ( ) Periodo di 12 mesi 5. 1. Entrate: - Risorse proprie della CE (prelievi/dazi doganali) 5. 0. 1. PREVISIONI DI SPESA 5. 1. 1. PREVISIONI DI ENTRATA l. 242. (KK) 5. 2. METODO DI CALCOLO: Volume delle importazioni 1994 (4 866 l) moltiplicato per la perdita di entrate conseguente all'introduzione dell'elemento agricolo ridotto (362 ECU/t-106,7 ECU/t) = Perdita massima di entrate 1 242 000 ECU. 6. 0. POSSIBILISTA' DI FINANZIAMENTO ATTRAVERSO GLI STANZIAMENTI ISCRITTI AL CAPITOLO RILEVANTE. DEL BILANCIO IN CORSO DI ESECUZIONE POSSIBILISTA' DI FINANZIAMENTO ATTRAVERSO LO STORNO TRA CAPITOLI DEL BILANCIO IN CORSO DI ESECUZIONE 6. 2. NECESSITA' DI UN BILANCIO SUPPLEMENTARE 6. 3. STANZIAMENTI DA ISCRIVERE NEI BILANCI FUTURI OSSERVAZIONI: La misura ha per oggetto il ripristino degli scambi tradizionali. NO NO NO NO Rispetto alla situazione esistente al 30. 6. 1995 si ottiene un aumento delle entrate: lelemento agricolo ridotto (106,7 FCU/t) - elemento agricolo medio 1994-1995 (33,55 ECU/t)]* volume delle importazioni 1994 (4 866 t) = 335 948 ECU. ISSN 0254-1505 COM(96) 565 def. DOCUMENTI IT 11 03 02 N. di catalogo : CB-CO-96-563-IT-C ISBN 92-78-10897-9 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo #


title: Beschluß betreffend den Gemeinsamen Standpunkt des Rates im Hinblick auf den Erlaß der Verordnung des Rates über Aktionen im Bereich der Hilfe für entwurzelte Bevölkerungsgruppen in den Entwicklungsländern Asiens und Lateinamerikas (C4-0374/96 - 95/0162(SYN)) (Verfahren der Zusammenarbeit: zweite Lesung)

eurovoc_concepts:
Asia
Latin America
aid programme
aid to refugees
developing countries
migrant


title: Decision on the common position adopted by the Council with a view to the adoption of a Council Regulation on HIV/AIDS- related operations in developing countries (C4-0372/96 - 95/ 0164(SYN)) (Cooperation procedure: second reading)


title: 96/657/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 12ης Νοεμβρίου 1996 που επιτρέπει στην Ιταλία να συνεχίσει τον πειραματισμό νέας οινολογικής πρακτικής (Το κείμενο στην ιταλική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό)

eurovoc_concepts:
Italy
food technology
vineyard
vinification
wine