title: Første handlingsplan for innovation i Europa - Innovation som vækst- og beskæftigelsesfremmende faktor

eurovoc_concepts:
action programme
development policy
economic policy
employment policy
innovation

text: KOMMISSIONEN FOR OE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 20. 11. 1996 KOM(96) 589 endelig udg. Første handlingsplan for innovation • i Innovation som vækst- og beskæftigelsesfremmende faktor (forelagt af Kommissionen) for at bekæmpe for en stærkere vækst hvor "Europa ma arbejde lægges på de områder, der har fremtiden med sig" {Tillidspagten for beskæftigelse, juni 1996). arbejdsløshed hovedvægten sin INDLEDNING Den offentlige debat i forbindelse med grønbogen har i høj grad bekræftet de store linjer i Kommissionens beskrivelse af situationen vedrørende den manglende innovation i EU. Man er nået til almindelig enighed om, at problemet bør gribes an på globalt plan under hensyntagen til de teknologiske aspekter, erhvervsuddannelse, udviklingen love og administrative bestemmelser. 2 Under debatten er det blevet fremhævet, hvor vigtigt det internationale perspektiv er, og der er blevet sat fokus på de mange forskellige nationale, regionale og sektorielle situationer. På topmødet i Firenze gav Det Europæiske Råd klart udtryk for, at "indsatsen for beskæftigelse fortsat skal have førsteprioritet for Unionen og dens medlemsstater" og opfordrede som led i en strategi med henblik herpå "Kommissionen til at udarbejde en handlingsplan for innovationsforanstaltninger". 3 i risikovillig kapital samt Der udvikler sig nemlig støt nye markeder inden for information, miljø, sundhed, fødevarer og kultur i hele verden, og der er ved at opstå en efterspørgsel efter nye produkter og tjenesteydelser. Europas fremtidige arbejdspladser afhænger af, hvorvidt man har den nødvendige innovationskapacitet til at imødekomme de nye behov. Dette potentiale er fuldt ud lige så vigtig for at opretholde konkurrenceevnen og beskæftigelsen inden for andre aktivitetsområder. At gøre en indsats for innovation er fortrinsvis borgernes, virksomhedernes og de nationale, regionale og lokale myndigheders opgave. Det er absolut nødvendigt at handle på fællesskabsplan - under overholdelse af nærhedsprincippet - når det drejer sig om at fastlægge og håndhæve spillereglerne, især inden for konkurrence, industriel ejendomsret og det indre marked. På dette plan er det desuden muligt at tilvejebringe det nødvendige overblik og at organisere udvekslingen af erfaringer og udbredelsen af god praksis. Fællesskabet bør endelig være et eksempel og inddrage sine egne instrumenter, især rammeprogrammet for forskning og udvikling samt strukturfondene. I grønbogen om innovation er der udstukket en lang række aktionslinjer. Af hensyn til effektiviteten omfatter denne "første handlingsplan" kun et begrænset antal prioriterede aktioner, som snarest skal iværksættes på fællesskabsplan, samt igangværende eller siden offentliggørelsen af grønbogen bebudede aktioner, der i denne er udpeget som væsentlige for innovationsprocessen. 4 Der er tale om en første handlingsplan, idet Kommissionen dels fortsætter undersøgelsen af visse af grønbogens aktionslinjer, hvis iværksættelse indgår i en langsigtet planlægning, dels foreslår i samarbejde med medlemsstaterne og ansøgerlandene at foretage en mere tilbundsgående undersøgelse af de aktiviteter, der hører under deres ansvarsområde, med henblik på at udarbejde en fælles referenceramme og på denne måde hjælpe dem med at fastlægge prioriterede aktioner og samarbejdsmuligheder. Begrebet innovation og dets anvendelsesområde er defineret i denne grønbog (KOM(95) 688 endelig udg. ). De modtagne kommentarer er sammenfattet i bilag 2. Formandskabet konklusioner fra Det Europæiske Råd i Firenze den 21. og 22. juni 1996. SN/300/96. Aktionerne er beskrevet og begrundet i bilag 1. De ti associerede lande i Centraleuropa. Cypern og Malta. Denne første handlingsplan for innovation drejer sig om tre aktionsområder: • at fremme innovationskulturen • at skabe gunstige betingelser for innovation • at forbedre forbindelserne mellem forskning og innovation. 1. DET FØRSTE VIGTIGE PUNKT ER AT FREMME EN EGENTLIG INNOVATIONSKULTUR. For at innovere må man være i besiddelse af et temperament, som forener kreativitet, iværksætterånd, evne til at acceptere og styre risici samt accept af social, geografisk og erhvervsmæssig mobilitet. Det kræver også, at man er i stand til at foregribe behov, tilrettelægge arbejdet effektivt og kontrollere frister og omkostninger. Man bør derfor fremme innovationsånden. og her hjælper hverken retsforskrifter eller kortsigtede aktioner! Man råder dog over visse midler: (i) Indgriben i uddannelses- og erhvervsuddanneisesforløbet Man må på nationalt plan fortsat gøre sig kritiske overvejeiser om uddannelsesprogrammer og -metoder, først og fremmest om. hvorvidt de er egnede til at stimulere kreativitet og iværksætterånd lige fra de små klasser, og om eventuelle ændringer \ læreruddannelserne. Medlemsstaterne bør også fortsætte udviklingen af vekseluddannelserne. Kommissionen vil bidrage hertil ved at oprette et stående forum for uddannelse og innovation med henblik på at fremme udvekslingen af erfaringer og udbredelsen af god praksis på dette område. Den vil gå videre med gennemførelsen af hvidbogen om aimen uddannelse og uddannelse, navnlig inden for lærlingeuddannelse (ERASMUS-program for lærlingeuddannelser og den europæiske lærlingevedtægt) og videreuddannelse. Den vil fremme de indbyrdes forbindelser mellem skolerne som led i initiativet "Læring i informationssamfundet". (ii) Fremme af forskeres og teknisk personale mobilitet i retning af virksomhederne I retningslinjerne for det femte rammeprogram for forskning foreslår Kommissionen et omfattende program, hvis hovedmål er at øge det menneskelige potentiale. Herved ønsker den navnlig at styrke rammeprogrammets indsats til fordel for beskæftigelse af unge forskere og ingeniører i virksomhederne, især i SMV'er. som et supplement til deres innovations- eller teknologioverførselsprojekter. Medlemsstaterne opfordres til at vedtage tilsvarende foranstaltninger og sørge for, at betingelserne for denne mobilitet rent faktisk er til stede. Kommissionen har igangsat en debat i forbindelse med grønbogen om mobiliteten og vil foretage en undersøgelse af Veil-gruppens anbefalinger. 6 (iii) Demonstration af effektive indfaldsvinkler til innovation i erhvervslivet og samfundet Når borgerne, virksomhederne og deres repræsentanter inddrages i debatten om de store teknologiske valg, og når lønmodtagerne, brugerne og forbrugerne deltager i processen, letter det accept af innovation og dennes endelige succes. Udbredelsen af god praksis på disse områder vil blive styrket. Det kommende rammeprogram for forskning vil i øvrigt muliggøre nye demonstrationsmetoder, som omfatter de tekniske, økonomiske og sociale aspekter samt de ledelsesmæssige og organisatoriske aspekter, og som begunstiger fremgangsmåder baseret på medansvar. Kommissionen har bedt en gruppe af højtstående embedsmænd under forsæde af S. Veil om at undersøge de hindringer, der stadig begrænser arbejdstagernes og andre personers frie bevægelighed. Denne gruppe vil på grundlag af sine drøftelser komme med forslag til fjernelse af de lovgivningsmæssige, administrative og praktiske hindringer. (iv) Udbredelse af de bedste ledelses- og organisationsmetoder i virksomhederne Succesfulde virksomheder er i stadig højere grad "kvikke" virksomheder, der reagerer på deres omgivelser, og som er i stand til at etablere samarbejdsforbindelser med eksterne kompetencecentre. Udbredelsen af innovation inden for arbejdstilrettelæggelse såvel som anvendelsen af informations- og kommunikationsteknologier på dette område bør prioriteres højere på nationalt plan og på fællesskabsplan. Med henblik herpå vil Kommissionen sørge for at fremme anvendelsen af de instrumenter, den råder over (rammeprogrammet, strukturfondene og uddannelsesprogrammerne). Politikken for kvalitetsfremme bevirker også, at virksomheder og offentlige administrationer bevæger sig i denne retning. Den indbyrdes rivaliseren mellem virksomhederne, navnlig ved sammenlignende evalueringer ("benchmarking"), der gør det muligt for dem at placere sig i forhold til de bedste virksomheder på internationalt plan. udgør et effektivt middel til udbredeise af god praksis. Kommissionen vil derfor indføre et "benchmarking"-system på europæisk plan, der først skal anvendes inden for kvalitet, og lette sammenslutningen i netværk af nationale forsøg, som den opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre. (v) Fremme af innovation i den offentlige sektor og administrationen På nationalt plan bør man udvikle aktioner for beslutningstagere, projektledere og fondsforvaltere inden for det offentlige, som har til formål at uddanne aem i og bevidstgøre dem om innovation. Kommissionen vil fremme udvekslingen af erfaringer om, hvordan innovation kan fremmes og udbredes inden for administrationen og de offentlige tjenester. Som følge heraf vil der eventuelt blive offentliggjort en grønbog i 1998. Herudover vil Kommissionen indføre en ordning med løbende registrering af innovationsresultater og - politikker i Europa, som skal danne grundlaget for en periodisk beretning om innovation i EU. Endelig opfordres medlemsstaterne til fortsat at bestræbe sig på at fremme konkurrencen i forbindelse med offentlige aftaler og anvendelsen af præstationsnormer KOM(96)463af9. 10. 96. 2. DET ANDET VIGTIGE PUNKT ER AT SKABE GUNSTIGE LOVGIVNINGSMÆSSIGE, ADMINISTRATIVE OG FINANSIELLE BETINGELSER, ilt Tilpasning og forenkling af love og administrative bestemmelser » £U og medlemsstaterne bor forst og fremmest bestræbe sig pa at forbedre det europæiske patentsystem, der bør gores mere effektivt, nemmere tilgængeligt og mindre bekosteligt. At der blandt brugerne er et behov nerfor. er blevet bekræftet under den offentlige debat. Mange af mangierne ved den nuværende situation skyides. at der i EU findes tre patentsystemer side om side, nemlig aet nationale Datent. , det europæiske Datent og EF-oatentet. i det europæiske patentsystem er der ikke nogen domstol mea kompetence Då europæisk plan. som kan afgøre tvister. Derfor består der en risiko for. at de kompetente domstole i medlemsstaterne træffer indbyrdes modstridende afgørelser, £F-patentet er endnu 'kke trådt i kraft, da det ikke er ratificeret af alle medlemsstaterne, og det har allerede vist sig at være utilstrækkeligt pa baggrund af udviklingen i behovene og i opbygningen af Europa. Kommissionen vil i 1997 udarbejde en grønbog om EF-patentet. i den forbindelse er det hensigten at undersøge følgende spørgsmål: * hvorvidt Luxembourg-konventionen om EF-patentet bør overføres tii et retssystem under traktaten * hvorvidt der pa fællesskabsplan bør ske en voeriigere narmonisenng af patentrenen * hvorvidt der bør bygges bro meiiem det europæiske patentsystem og EF-patentet * hvorvidt ordningen med afgifter og gebyrer kan tilpasses pa en sådan made. at disse kommer til at svare til de ydede tjenester og ikke uagør en nindnng for Deskyttelse af ejendomsretten til innovation. Kommissionen vil i samarbejde med medlemsstaterne fortsat bestræbe sig på at harmonisere og fuldstændiggøre lovgivningen (især hvad angår informationssamfundet, mønstre og lønmodtageres opfindelser), og den vil styrke sin egen rolle * bekæmpelsen af patentkrænkelser. Den vil oprette en informations- og hjælpetjeneste for deltagerne \ rammeprogrammet for forskning. Kommissionen henstiller tii medlemsstaterne at sørge for bistand tii SMV'er og universiteter i forbindelse med tvister, bedre opiysning af SMV'er og indførelse af uddannelser pa dette område. * Forenkling af virksomhedsoprettelse og innovationsstøtteforanstaltninger pa nationalt plan og på fællesskabsplan Kommissionen henstiller til medlemsstaterne at opstille kvantificerede mål for forenkling af formaliteterne og forkortelse af fristerne i forbindelse med oprettelse af virksomheder og at iægge en ambitiøs tidsplan for deres gennemførelse. Kommissionen vil til forhåndsvurdering af lovgivningens betydning for innovation inden for rammerne af de almindelige retningslinjer for politikken pa lovgivningsområdet. ligesom visse medlemsstater forsøg med en mekanisme foretage Det er ofte svært for virksomhederne, og især SMV'erne, at finde rundt i det væld af støttetjenester, der er dukket på såvel lokalt, regionalt og nationalt plan som på fællesskabsplan. Der bør gøres yderligere bestræbelser på at rationalisere strukturerne og koordinere initiativerne for at gøre dem så gavnlige og effektive som muligt. Desuden bør lokale eller regionale net af centrale kontaktpunkter for SMV'er. som dækker støtteforanstaltningerne for innovation, tinde alminoeiie udbredelse. Oer skal endelig vedtages egnede lovgivningsmæssige strukturer idet europæiske selskab og joint enture-seiskabet). og oe eksisterende instrumenter sEOFG'j vfi fonsat blive tremmet aktivt. ii) Forenkling af adgangen til finansiering af innovation i Europa På dette altafgørende omrade kommer initiativerne især ira oen private sektor eller fra de nationale eller regionale myndigheder. Kommissionen bør oetordre udbredeisen at god praksis, især ved at støtte pilotaktioner. men også ved at anvende strukturfondene og nyere instrumenter, såsom Den Europæiske investeringsfond (EIF). Indsatsen skal sigte mod følgenoe tre mål: * for det første bør investeringer i form af rtsikoviiiig kapital og egenkamtal fremmes, Det gælder især etablenngsinvestermger og innovative virksomheder 3 stærk vækst, der er en vigtig kilde tii ny beskæftigelse Langtidsinvesteret kapital (pensionsfonde, iønopsparing) bør ? større omfang orienteres mod nsikoinvestenng. livsforsikringer, lokale net af private investorer og Kommissionen vil bestræbe sig på at styrke EIF's aktioner til fordel for innovation. Det kan eventuelt ske ved at indføre en pilotmekanisme tn fremme af risikokapitalfonde. hvor EIF foretager kapitalindskud tii investering i de tidlige stadier at investerings- og innovationsprojekter. især projekter under Fællesskabets forskning. • For det andet bør betingelserne tor udviklingen ar de nye europæiske kapitalmarkeder for mnovative virksomheder s stærk vækst {såsom sammenslutningen af nye markeder (Nouveaux Marches) eller Easdaq) sikres. Det betyder, at et vist antal lov- og skattebestemmeiser skal tages op til fornyet behandling, og at den nødvendige ekspertise skal tiiveiebnnges. For det tredje bør forbindelserne mellem den teknologiske innovation og det finansielle miljø styrkes. Der bør ydes støtte tii udbredeisen pa tværs at grænserne af god praksis og forsøg med nye metoder på dette område. Man bør endvidere fremme udnytteisen af resultaterne af Fællesskabets forskning ved at forbedre forbindelserne mellem denne og risikokapitalen. Der vil blive oprettet en informations- og rådgivningstjeneste på området ror deltagerne i rammeprogrammet. D ET T R E D JE V I G T I GE PUNKT ER AT FORBEDRE FORBINDELSERNE M E L L EM FORSKNING OG INNOVATION PA NATIONALT PLAN OG PA FÆLLESSKABSPLAN. ' "vidensbaserede økonomier" er oparbejdelse, udbredeise og overførsel af knowhow til forskellige aktører (personer, virksomheder eiler organisationer) samt disses evne til at optage den og anvende den i tiltagende omfang tæt forbundne. Det er således hovedsagelig forbindelsen mellem forskning (oparbejdelsen af viden), uddannelse, mobilitet, interaktion (udbredelse af viden) og virksomhedernes - især SMV'emes - evne til at optage ny teknologi og viden, der er livsvigtig for innovationen. (i) På nationalt plan bør der gennemføres en række aktioner, som skal udformes efter situationen i de enkelte lande og eventuelt suppleres af Kommissionen: • For det forste er der behov for et strategisk og fremadrettet perspektiv for forskningen og anvendelserne af denne. Initiativer af typen "nogleteknologier". "Delphi" og "Foresight" kan hjælpe med at rette de kollektive bestræbelser mod de sektorer, fagomrader elier teknologier, der vi! få storst betvdning i fremtiden. De Vedtægterne tor EIF har tilladt dette siden luni 1006 medlemsstater, der ikke har erfaring på området, bør overveje, om de ønsker at anvenae denne type metoder. Kommissionen vil udfolde bestræbelser på: • at lette udvekslingen af erfaringer mellem medlemslandene og at udnytte resultaterne af disse initiativer i søgningen efter nye indfaldsvinkler på unionsplan - at forstærke den teknologiske overvågning på unionsplan ved Det Europæiske Observationscenter for Videnskab og Teknologi, der er etableret ved Centeret for Teknologiske Fremtidsstudier under FFC (Det Fælles Forskningscenter), og anvende dette center som knudepunkt for medlemsstaternes observatorier. • For det andet bør erhvervslivets forskning styrkes, både absolut og i forhold til den øvrige verden. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at opstille kvantificerede og ambitiøse målsætninger for en forøgelse af den andel af bruttonationalproduktet, der anvendes til forskning, udvikling og innovation, navnlig ved at fremme virksomhedernes forskning (især forskning, der finansieres af virksomhederne, eller forskning, som finansieres af de offentlige myndigheder i det i henhold til traktatens artikel 92 tilladte omfang). For Europas vedkommende ligger den procentvise andel af BNP, der går til finansieringen af industriens forskning - et område, der kan udnyttes yderligere - nemlig 38% under den tilsvarende andel i USA og o5% unaer Japan. • For det tredje bør der tilskyndes kraftigt til oprettelse af teknologibaserede virksomheder ("campus companies", decentralisering osv. t. Kommissionen henstiller til medlemsstaterne at styrke indsatsen på dette område og især at lægge vægt på eksisterende ordninger, der er anvendt med held. I 1997 vil Kommissionen foranstalte en grundig drøftelse af dette emne med medlemslandene under inddragelse af de lokale aktører. Drøftelsen vil omhandle foranstaltninger (inden for områderne lette intellektuel ejendomsret, decentraliseringen af virksomhederne, samt nationale eller regionale foranstaltninger til fremme heraf. Kommissionen vil støtte udbredelsen af god praksis ved hjælp af pilotaktioner i samarbejde med f. eks. universiteternes institutioner, risikokapitalvirksomheder og teknologimæglere. finansielle ordninger osv. ), der kan teknologioverførselsafdeiinger, rettigheder, regionale relevante sociale • For det fjerde bør samarbejdet mellem offentlig og privat forskning intensiveres. Kommissionen henstiller til medlemsstaterne at skabe gunstige betingelser for dette samarbejde, både lovgivningsmæssigt og i praktisk henseende, som f. eks. ved: - at give universiteter og forskere mulighed for at anvende en del af deres tid til virksomheds udvikling - at give universiteter og andre offentlige forskningscentre mulighed for at indgå eksklusivkontrakter med industrien med hensyn til resultaternes udnyttelse, hvilket også kan ske ved erhvervelse af kapitalandele. • Endelig bør evnen til at udnytte viden og knowhow, uanset hvor den stammer fra, styrkes. Der skal gøres et betydeligt arbejde på dette område. Medlemsstaterne bør udvide deres støtteforanstaltninger til også at omfatte overførsel af teknologier med international oprindelse. Virksomhederne, og især SMV'erne, bør have nemmere adgang til den bedste knowhow inden for teknologi, arbejdstilrettelæggelse, uddannelse eller management på europæisk plan og på verdensplan. Î øvrigt bør bestræbelserne pa en rationalisering at de ovennævnte organer til støtte for innovation ledsages på nationalt og regionalt plan af foranstaltninger, nvorved de kan opnå det nødvendige mindstemål af viden og professionalisme. Kommissionen vil udvide sine bestræbelser oå at skabe bedre indbyrdes forbindelser mellem de forskellige nationale og regionale innovationssystemer. Den vil i samarbejde med de relevante aktører medvirke ved udviklingen - og eventuelt den officielle godkendelse - af de nye professioner, der er behov for i denne sammenhæng. (ii) På unionsplan vii Fællesskabet inddrage sine instrumenter i indsatsen til fordel for innovation. * Kommissionen foreslår i det femte rammeprogram en forenklet ramme til Integrering af innovations- og SMV-dimensionerne. Ud fra erkendelsen af at store virksomheder spiller en vigtig rolle for innovationen, især i medfør af deres forbindelser mea minore virksomheder, bør denne foranstaltning gøre det muligt for et større antai SMV'er at få del i hele forskningsspektret og resultaterne heraf, lette teknologioverførslen og fremme innovation. - For det første bor rammeprogrammet anskues ud fra en integreret synsvinkel. Der vil i højere grad systematisk blive taget nensyn til spørgsmål vedrørende organisation, forvaltning, markeder, finanser, jura og sikkerhed i forskningsproiekterne. - For det andet skal iværksættelsesrarnmerne for programmer og projekter tilpasses. Dette vil især vedrøre: * evalueringskriterier for projektforslag * tilskyndelse til, at der allerede på forskningsstadiet træffes forberedelser med henblik på udnytteise og spredning af resultaterne (dokumentering af resultater, komplementære undersøgelser, uddannelsesaktioner, licenser, udvælgelse af partnere, forberedelse af overvejelser vedrørende det standardfbrberedende arbejde osv. ) * tilpasning af kontrakterne med særligt henblik oå at opnå større fleksibilitet og styrke eller forbindelse med intellektuelle ejendomsret udviklings- \ kontrahenters demonstrationsaktiviteter * tilstræbeise af den størst mulige brugervenlighed for SMV'er og fremskyndelse af procedurerne med fastsættelse af maksimumsfrister for de forskellige faser. - For det tredje skal udarbejdelsen og gennemførelsen af de forskellige aktioner koordineres bedre for at sikre: * en bedre overordnet sammenhæng i aktionerne * et integreret udvalg af tjenester, der er tilpasset forskellige typer SMV'ers behov * opretteise af gateways (samkøring) mellem projekter på forskellige stadier (forskning, demonstration, overførsel og udnyttelse) * bedst mulig udnyttelse af eksisterende netværk for støtte til især SMV'er på områderne innovation, projektforberedelse og partnersøgning. - Endelig vil de positive erfaringer med industri- og forsknings-taskforcerne blive udnyttet i forbindelse med det femte rammeprogram for forskning. Debatten om grønbogen om innovation og erfaringerne fra taskforcerne under det fjerde rammeprogram har påvist nyttigheden af instrumenter, der gør det muligt: * at identificere (i samarbejde med brugere, forskere og industrien) de teknologiske problemer. hvis løsning er et prioriteret økonomisk og socialt mål i Europa * i højst muligt omfang at samle ekspertisen og de private og offentlige ressourcer - på EU-plan eller nationalt plan - om en heldig gennemførelse af større, målrettede projekter og derved opnå hurtigere resultater af forskningsarbejdet, samtidig med at dobbeltarbejde undgås, og synligheden og eksempeiværdien af Fællesskabets forskning øges. På fællesskabsplan bør man derfor: * styrke task-forcernes vejledende rolle ved i højere grad at inddrage innovation som et udvælgelseskriterium for projekterne, ved det femte rammeprogram * effektivisere procedurerne ved at planlægge samtidige eller integrerede indkaldelser af forslag i forbindelse med de forskellige programmer for prioriterede forskningsområder. Alle de øvrige fællesskabsinstrumenter vil også blive inddraget i innovationsindsatsen: - Således vil man videreføre strukturfondenes engagement til fordel for innovation såvel på fællesskabsplan (artikel 10 i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), initiativerne SMV, ADAPT eller LEADER II) som på nationalt og regionalt plan. Medlemsstaterne og de pågældende regioner opfordres i innovationsfremmende foranstaltninger under hensyntagen til de midler, der er til rådighed i indeværende planlægningsperiode og den kommende generation af strukturfonde. til at øge deres engagement Kommissionen vil i den forbindelse trække på de erfaringer, der er indhøstet fra de regionale innovationsstrategiprojekter, der har hentet støtte såvel under artikel 10 i EFRU som fra innovationsprogrammet. Den vil i øvrigt i højere grad tage hensyn til innovation i sine forskellige initiativer. - EU bør få mest muligt ud af innovationens internationale dimension. To tredjedele af verdens innovationer og videnskabelige opdagelser sker nemlig uden for Unionen, og vækstmarkederne ligger for de flestes vedkommende uden for vores kontinent. Dette indebærer især: * en tættere interaktion mellem rammeprogrammet og COST- og EUREKA-samarbejdsprogram- merne * støtte til internationalt industrielt samarbejde * en intensivering af det internationale forsknings- og udviklingssamarbejde med tredjelande * en øget tilskyndelse af organisationer i de pågældende lande til at indgå i et bedre samspil med Fællesskabets forskningsprojekter via de muligheder, instrumenter som TACIS, PHARE , MEDA osv. byder på. * en fortsat bevågenhed ved internationale forhandlinger over for spørgsmål af mulig betydning for europæisk innovation og dens afsætningsmarkeder (f. eks. intellektuel ejendomsret og foranstaltninger over for svig). Endelig vil handlingsplanens indhold blive udformet for de forskellige prioriterede sektorer og teknologiområder Forholdene varierer meget efter land. sektor eller teknologi. Derfor må handlingsplanen tilpasses de områder eller sektorer, der betragtes som prioriterede. Som sådanne kan bl. a. følgende komme på tale: miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling, servicesektoren, udviklingen af landdistrikterne, efterspørgsels- og forbrugerspørgsmål, den audiovisuelle sektor og bedre udnyttelse af rumfartsteknologier og teknologier med dobbelt anvendelse. For ikke-ansøgerlande. KONKLUSION På de tre ovenfor afgrænsede hovedområder forslår Kommissionen således de foranstaltninger, hvis prioritering, forventede virkninger eller påtrængende karakter er blevet understreget under debatten. De opsummeres i nedenstående tabeller. På fællesskabsplan kan disse foranstaltninger finansieres ud fra eksisterende budgetter og budgetoverslag. Hovedindsatsen bør imidlertid finde sted på lokalt, regionalt eller nationalt plan. For så vidt angår de aktiviteter, der hører under medlemsstaternes og ansøgerlandenes ansvarsområde, foreslår Kommissionen, at den i samarbejde med de pågældende lande udfører en mere tilbundsgående undersøgelse med henblik på at udarbejde en fælles referenceramme og på denne måde hjælpe dem med at fastlægge deres egne prioriteringer og samarbejdsmuligheder. Kommissionen vil træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for en effektiv koordinering af foranstaltningerne interaktion med medlemslandene. Den opfordrer medlemsstaterne til at træffe tilsvarende foranstaltninger. forskellige politikker og en forbedret i forbindelse med Kommissionen vil udarbejde en detaljeret tidsplan for iværksættelsen og en præcis beregning af omkostningerne for de foreslåede foranstaltninger. På dette grundlag vil den forelægge Rådet, Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget lovforslagene i overensstemmelse hermed. Kommissionen vil med regelmæssige mellemrum aflægge rapport til Det Europæiske Råd om handlingsplanens afvikling. Î denne sammenhæng vil den fremlægge forslag til ændringer, der bliver aktuelle i medfør af udviklingen eller de særlige omstændigheder i forbindelse med planens iværksættelse. Den entusiasme og energi, der er lagt for dagen, bør kanaliseres ud i iværksættelsen af nærværende handlingsplan, således at der kan opbygges et Europa, der i højere grad satser på innovation, konkurrencedygtighed og jobskabelse,. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * ** Nedenstående sammenfattende tabeller er en integrerende del af nærværende handlingsplan. 10 - 1 - FREMME AF INNOVATIONSKULTUREN 1. 1. NYE AKTIONER 1- Almen uddannelse og erhvervsuddannelse (grundlæggende uddannelse og videreuddannelse! Kommissionen • Oprettelse af et forum for uddannelse og innovation med henblik på udveksling af erfaringer og udbredelse af god praksis (1997). Medlemsstaterne og de lokale offentlige organer - Kritiske overvejelser om uddannelsesprogrammer og -metoder og om læreruddannelser * Tilpasning af de grundlæggende uddannelser med henblik på at udvikle kreativitet, iværksætterånd osv. lige fra de små klasser. 2- Forskeres, studerendes og underviseres mobilitet Kommissionen • Forslag til et omfattende program til forøgelse af det menneskelige potentiale i det femte rammeprogram for forskning (første halvår af 1997) • Fremme af beskæftigelse af forskere og ingeniører i udenlandske virksomheder ("Industrial Phd's") (pilotprojekt i 1997) Indførelse af større fleksibilitet i fællesskabsstøtten til mobilitet (femte rammeprogram). • Medlemsstaterne • Foranstaltninger til fremme af midlertidig beskæftigelse af forskere i virksomheder, navnlig SMV'er - Tilvejebringelse af gunstige betingelser for mobilitet mellem forskning og erhvervsliv (bedømmelse af fortjeneste, karriereforløb). 3- Innovation og virksomhedsledelse Kommissionen - Fremme af innovation i arbejdstilrettelæggelsen ved hjælp af fællesskabsinstrumenterne (rammeprogrammet, strukturfondene, uddannelsesprogrammerne osv. ) (1997/98) Indførelse af et system til justering af præstationer ("benchmarking") på EU-plan (pilotprojekt i 1997). • 4- De offentlige myndigheder Kommissionen • Udbygning af udvekslingen af erfaringer om fremme og udbredelsen af innovation i administrationer • og offentlige tjenester. Konference i 1997 og grønbog i 1998 Indførelse af en ordning med løbende registrering af innovationsresultater og -politikker i Europa (1997). Medlemsstaterne • Udarbejdelse af aktioner til bevidstgørelse og oplysning af politiske ledere og højtstående embedsmænd om udfordringerne i forbindelse med innovation. 11 - 1- FREMME AF INNOVATIONSKULTUREN i. 2. IGANGVÆRENDE AKTIONER VEDRØRENDE FORBEDRINGEN AF KLIMAET FOR INNOVATION I EUROPA 1- Almen uddannelse og erhvervsuddannelse (grundlæggende uddannelse og videreuddannelse) Kommissionen iværksættelse af de forslag, der er indeholdt i hvidbogen om almen uddannelse og erhvervsuddannelse (navnlig ERASMUS-programmet for lærlingeuddannelser og den europæiske lærlingevedtægt) • Pilotprojekter til fremme af de indbyrdes forbindelser mellem skolerne (initiativet "Læring i informationssamfundet"). Medlemsstaterne og de lokale offentlige organer • Udbygning af vekseluddannelserne, især på universitetsniveau • Tilskyndelse til beherskelse af flere fællesskabssprog. \- Forskeres, studerendes og underviseres mobilitet Kommissionen og medlemsstaterne • Igangsættelse af en debat vedrørende grønbogen om almen uddannelse, erhvervsuddannelse og forskning - hindringer for mobiliteten i Det Europæiske Fællesskab og gennemførelse af de godkendte aktionslinjer; gennemgang og eventuel anvendelse af Veil-gruppens anbefalinger. 3- Deltagelse af de berørte aktører og bevidstgørelse af offentligheden Kommissionen • Udarbejdelse af aktioner til udbredelse af god praksis på dette område. Medlemsstaterne - Fremme af teknisk-videnskabelig almenviden og af kendskabet til de positive virkninger af innovation. Kommissionen og medlemsstaterne - Inddragelse af virksomhederne, borgerne og deres repræsentanter i debatten om de store teknologiske valg Udvikling af fremgangsmåder baseret på medansvar, som inddrager lønmodtagerne, brugerne og forbrugerne og dermed letter accept af innovation. 4- Innovation, pg virksomhedsledelse Medlemsstaterne • Styrkelse af aktiviteterne inden for uddannelse i innovationsorienteret ledelse • Aktioner til fremme af anvendelsen af "benchmarking" i virksomhederne. ^i^LiLffegJligg-JTiyndigheder Medlemsstaterne II • Fremme af konkurrencen inden for offentlige aftaler og anvendelsen af præstationsnormer. i 12 -2- SKABE GUNSTIGE BETINGELSER FOR INNOVATION 2. 1 NYE AKTIONER Ir-Beskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret Kommissionen og medlemsstaterne • Udarbejdelse af en grønbog om EF-patentet (september 1997). Kommissionen • Oprettelse af en hjælpetjeneste vedrørende intellektuel ejendomsret ("IRP-Helpline") for EU- forskningen (1997). Medlemsstaterne • Oprettelse af oplysnings- og hjælpetjenester for SMV'er og universiteter med henblik på retstvister. ^Administrativ forenkling Kommissionen • • Indførelse af en mekanisme til forhåndsvurdering af lovgivningens betydning for innovation (ultimo 1997). Indføreise af operationelle mekanismer til samordning af Fællesskabets netværk for innovationsstøtte (1997). Medlemsstaterne • Formulering af målsætninger og en nøjagtig tidsplan for en forenkling af formaliteterne ved oprettelse af virksomheder. Medlemsstater og de lokale myndigheder • Fortsættelse af bestræbelserne på en rationalisering af støtteorganer og -aktiviteter for innovation. 3- Finansiering Kommissionen • Styrkelse af EIF's interventioner til fordel for innovation og samarbejdet mellem EIB og strukturfondene (begyndelsen af 1997) • Styrkelse af forbindelserne mellem Fællesskabets forskning og risikokapitalen, især ved at tilbyde informations» og rådgivningstjenester på området til såvel deltagerne i rammeprogrammet som investorerne (medio 1997) • Styrkelse af udvekslingen af erfaringer og udbredelsen af god praksis blandt medlemsstaterne og aktørerne på området (1997 og 1998). Medlemsstaterne • Tilvejebringelse af overordnede rammer for børsmarkeder for vækstvirksomheder • Styrkelse af orienteringen af langtidsinvesteret kapital mod risikoinvestering. 4- Beskatning Kommissionen • Forberedelse af udarbejdelsen af en meddelelse om beskatning og innovation (muligvis i 1997). Medlemsstaterne • Fremme af en skatte- og regnskabsmæssig praksis, der er mere gunstig over for immateriel investering. 13 -2- SKABE GUNSTIGE BETINGELSER FOR INNOVATION 2. 2 IGANGVÆRENDE AKTIONER TIL FORBEDRING AF BETINGELSERNE FOR INNOVATION I EUROPA Kommissionen • Opfølgning af grønbogen om revision af fusionsforordningen, der omhandler en udvidelse af den fælles europæiske overvågning af virksomhedssammenlægninger og en harmonisering af behandlingen af strukturelle joint venture-selskaber • Offentliggørelse af en grønbog om anvendelsen af konkurrencereglerne på vertikale aftaler • Fortsættelse af dialogen med de amerikanske konkurrencemyndigheder med henblik på en indbyrdes tilnærmelse af definitionerne af det relevante marked, navnlig i aftaler med et betydeligt teknologisk indhold. 2=Jkskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret Kommissionen og medlemsstaterne af • Fuldendelse omkring informationssamfundets teknologier og færdiggørelse af lovgivningen om mønsterbeskyttelse og beskyttelse af ansattes opfindelser. harmoniseringen lovene med udviklingen henblik på af î lom missionen • Styrkelse af indsatsen over for patentkrænkelser. Medlemsstaterne • Færdigbehandling af direktivforslaget om bioteknologiske opfindelser. • Støtte til Den Europæiske Patentmyndigheds bestræbelser på at reducere omkostningerne ved patent ansøgninger • Gennemførelse af EU-direktiverne for intellektuel ejendomsret i de nationale lovgivninger inden udgangen af 1996 • Udvikling af uddannelserne på dette område • Bevidstgørelse af virksomhederne om konkurrencefordelene intellektuel og industriel ejendomsret. 3- Administrativ forenkling i forbindelse med beskyttelse af Kommissionen - j j • Hensyntagen til betydningen af innovation i forbindelse med administrativ forenkling (især ved valg Indførelse af en særlig foranstaltning vedrørende innovation i arbejdsopgaverne for udvalget til forbedring og forenkling af rammebetingelserne for virksomhederne af sektorer i SLIM-projektet). ! Medlemsstaterne | • Tilvejebringelse af en "single-point entry" (dvs. at alle henvendelser kan rettes til én instans) for spørgsmål vedrørende innovation. 1. 4- Love og bestemmelser I I Selskabsret ! Rådet \ Hurtig vedtagelse af statutten for det europæiske selskab. I ) Kommissionen I- Fortsat anbefaling af brugen af europæiske økonomiske firmagrupper, ! l Undersøgelse af mulighederne for en statut for joint venture-selskaber (traktatens artikel 130 N). information, især i form af bedre 14 - 3- BEDRE FORBINDELSER MELLEM FORSKNING OG INNOVATION 3. 1. NYE AKTIONER 1-. Nationale foranstaltninger og Fællesskabets opfølgning (i) Siyxkfilafijnf erhvervslivets forskning Medlemsstaterne • Formulering af kvantificerede målsætninger og iværksættelse af relevante tilskyndelsesforanstaltninger. (ii) Oprettelse af teknologibaserede virksomheder Kommissionen • Organisering af en tilbundsgående udveksling af erfaringer med medlemsstaterne og aktørerne om • retlige og skattemæssige foranstaltninger og fremmeforanstaltninger (1997) Iværksættelse af pilotaktioner til udbredelse af god praksis i samarbejde med universiteter, repræsentanter for risikokapitalen, industrien og regionale institutioner (1998). (iii) Et tættere samarbejde meHemJførskning, universiteter og virksomheder Medlemsstaterne • Tilvejebringelse af juridiske betingelser, der kan lette forskningsinstitutioners udnyttelse af forskning og opretteise af virksomheder. (iv) Udvikling af SMV'ernes evne til at tage nv teknologi og knowhow i anvendelse Medlemsstaterne • Støtte til grænseoverskridende teknologioverførsel. Kommissionen og medlemsstaterne - Bedre forbindelser mellem de nationale og de regionale innovationssystemer på fællesskabsplan. (v) Demonstration af effektive innovationsmetoder Kommissionen • Iværksættelse af en ny generation af demonstrationsprojekter, der omfatter innovationens tekniske, organisatoriske og sociale aspekter (femte rammeprogram). 2-. Integrering af innovations- og SMV-dimensionerne i rammeprogrammet Kommissionen • Tilpasning af rammeprogrammets iværksættelse (udvælgelseskriterier, behandlingstid), styrkelse af demonstrationsaktionerne, tilpasning af de juridiske rammer for kontrakter (fjerde og femte rammeprogram) • Styrkelse af den rådgivende og koordinerende virksomhed, der varetages af forsknings- og industri- taskforcer (femte rammeprogram) • Udvikling af et program, "Innovation og inddragelse af SMV'er", der kan øge SMV'ers deltagelse i rammeprogrammet og tilvejebringe en integreret indfaldsvinkel til innovation med hensyn til projekters juridiske og finansielle sagsbehandling (femte rammeprogram). 3-, Inddragelse af andre fællesskabsinstrumenter Kommissionen og medlemsstaterne • Fordeling af handlingsplanens indhold på prioriterede områder. 15 - 3- BEDRE FORBINDELSER MELLEM FORSKNING OG INNOVATION 3. 2. IGANGVÆRENDE AKTIONER TIL FORBEDRING AF BETINGELSERNE TOR INNOVATION I ir^Mationak foranstaltninger og Fællesskabets opfølgning S EUROPA (i) En fremtidsorienteret forsknings- og udviklingsstrategi Medlemsstaterne • Høringer vedrørende langsigtede teknologiprognoser (Foresight). Kommissionen • Lettelse af udvekslingen af erfaringer og udnyttelsen af resultater på fællesskabsplan • Fremme af den teknologiske overvågning (nettet af nationale organisationer tilknyttet Det Europæiske Observationscenter for Videnskab og Teknologi). (ii) Oprettelse af teknologibaserede virksomheder Medlemsstaterne • Styrkelse af foranstaltningerne til fordel for "campus companies" og decentralisering. ii) Intensivering af samarbejdet mellem forskning, universiteter og virksomheder Medlemsstaterne • Fortsættelse og styrkeise af aktionerne på dette område. Kommissionen • Analyse af hindringerne på dette område og udbredelse af god praksis • Støtte til de nationale tiltag til forbedring af forvaltningen af forsknings- og teknologiorganisationer og hjælp til disse i deres bestræbelser på at udvikle en international benchmarking • Organisering af fora til udveksling af teknologi på sektorbasis og på tværs af sektorer. (iv) Udvikling af SMV'ernes evne til at tage nv teknologi og knowhow i anvendelse Medlemsstaterne • Forbedring af effektiviteten og gennemsigtigheden af støttestrukturerne. Kommissionen • Hjælp til at professionalisere de erhverv, der virker til støtte for innovation • Udvikling af foranstaltninger til støtte for ibrugtagning og anvendelse af teknologier (støtte til indledende anvendelse, adgang til teknologier, der ikke er udviklet i EU, internationalisering af nyoprettede teknologibaserede virksomheder, regionale projekter). (v) Demonstration af effektive innovationsmetoder Medlemsstaterne og Kommissionen Bedre brug af specialister fra de humanistiske videnskaber i forbindelse med teknologiprojekter. 2-. Integrering af innovations- og SMV-d i mensionerne i rammeprogrammet (Se Nye aktioner. ) âbJnddragelse af andre fællesskabsinstrumenter Kommissionen og medlemsstaterne Styrkelse af strukturfondenes engagement til fordel for innovation Bedst mulig udnyttelse af innovationens internationale dimension. 16 HANDLINGSPLAN FOR INNOVATION I EUROPA BILAG 1 Beskrivelse af aktionerne • i> INDHOLDSFORTEGNELSE INDLEDNING. 1. HØRINGEN 2. REAKTIONERNE 3 EN FØRSTE HANDLINGSPLAN A- FREMME AF LNNOVATIONSKULTUREN. Î. ALMEN UDDANNELSE OG ERHVERVSUDDANNELSE 2. FREMME AF MOBILITETEN , 3. DELTAGELSE AF DE BERØRTE AKTØRER OG BEVIDSTGØRELSE AF OFFENTLIGHEDEN 4. VIRKSOMHEDSLEDELSE. 5. DE OFFENTLIGE MYNDIGHEDER (i) Innovation i den offentlige sektor (ii) Offentlige indhal (iii) Analyse af innovationspolitikker og -systemer B- TILVEJEBRINGELSE AF GUNSTIGE BETINGELSER 1. LOVE OG ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER. (i) Konkurrencen (ii) Beskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret (iii) Administrativ forenkling (iv) Selskabsret (v) Standarder , 2. DET FINANSIELLE MILJØ (i) Finansieringen (ii) Beskatning C- BEDRE FORBINDELSER MELLEM FORSKNING OG INNOVATION 1. NATIONALE FORANSTALTNINGER OG FÆLLESSKABETS OPFØLGNING (i) En fremtidsorienteret forskningsstrategi (ii) Styrkelse af erhvervslivets forskning (iii) Oprettelse af teknologibaserede virksomheder (iv) Intensivering af samarbejdet mellem offentlig og privat forskning. (v) Udvikling afSMV'ernes evne til at tage ny teknologi og Knowhow i anvendelse (vi) Demonstration af effektive mnovatwnsmetoder 2. INTEGRERING AF INNOVATIONS- OG SMV-DIMENSIONERNE I RAMMEPROGRAMMET 3. INDDRAGELSE AF ANDRE FÆLLESSKABSINSTRUMENTER (i) Styrke strukturfondenes engagement til fordel for innovation (ii) Få mest ud af innovationens internationale dimension (iii) Udforme handUngspianens indhold for de forskellige sektorer og teknologiområder KONKLUSION: 4 6 6 7 8 8 9 9 12 12 12 13 16 18 18 19 19 21 24 25 25 26 26 26 27 28 28 31 31 32 32 36 Al 'Europa ma tor at bekæmpe sin arbejdsløshed arbejde for en stærkere vækst, hvor hovedvægten lægges på de omrader der har tremtiden med sig" (Tillidspagten for beskæftigelse, juni 1996). INDLEDNING L Høringen Grønbogen om innovation har været genstana for stor opmærksomhed og er blevet drøftet i vide kredse, også uden tor Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Den er blevet udsendt i over 40 000 eksemplarer, og den er blevet gennemgået at fællesskabsinstitutionerne, regeringerne og de berørte aktører. Udtalelserne fra Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget/- er positive og understreger navnlig vigtigheoen af teknologiformidlingen, nærhedsprincippet, de økonomiske beslutningstageres rolle og de samfundsmæssige aspekter af innovation. I alle medlemsstater, tillige med Norge og Islana. har der på Kommissionens initiativ og med støtte fra de nationale myndigheder været arrangeret Konferencer og debatter om grønbogen. De ca. 5 000 deltagere var virksomhedsledere og institutioner, administrationer, innovationskontorer. fagforeninger, universiteter osv. forskningscentre, finansielle ledere af Herudover har Kommissionen modtaget over 300 detaljerede indlæg, især fra virksomheder og deres repræsentative organisationer. ' Endelig har de fleste medlemsstater, ligesom Norge og Ungarn, tilkendegivet en officiel reaktion, der supplerer aktørernes kommentarer. Der har således været en mobilisering uden sidestykke omkring behovet for innovation, ikke som et mål i sig selv, men som et nødvendigt middel til opnåelse af grundlæggende sociale mål og en varig, bæredygtig vækst og til forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne og beskæftigelsen. På topmødet i Firenze gav Det Europæiske Råd klart udtryk for, at "indsatsen for beskæftigelse fortsat skal have førsteprioritet for Unionen og dens medlemsstater" og opfordrede som led i en strategi med henbiik herpå "Kommissionen tii at udarbejde en handlingsplan for innovationsforanstaltninger". Der udvikler sig nemlig støt nye markeder inden for information, miljø, sundhed, fødevarer og kultur i hele verden, og der er ved at opstå en efterspørgsel efter nye produkter og tjenesteydelser. Europas fremtidige arbejdspladser afhænger af. hvorvidt man har den nødvendige innovationskapacitet til at imøaekomme de nye behov. Dette potentiale er fuldt ud lige så vigtig for at opretholde konkurrenceevnen og beskæftigelsen inden for andre aktivitetsområder. 2. Reaktionerne De udtrykte synspunkter er i sagens natur indbyrdes modstridende. Ikke desto mindre er der almindelig enighed om: • • • • debattens vigtighed og formålstjenlighed den af Kommissionen foreslåede integrerede indfaldsvinkel til problemstillingen (som omfatter spørgsmål om uddannelse, konkurrence, love og administrative bestemmelser, risikovillig kapital osv. ) de store linjer i beskrivelsen af den nuværende situation det presserende behov for en samordning af indsatsen på og mellem alle interventionsniveauer. Drøftelserne har fremhævet en række vigtige punkter: Grønbog om innovation, KOM(95) 688 endelig uag. ~ Jf. bilag 2c. Bilag 2a indeholder en sammenfatning af disse kommentarer. Jf. bilag 2b. 4 3 Formandskabets konklusioner fra topmødet i Firenze den 21. og 22. juni 1996. SN/300/96. Ai » De mange forskellige nationale, regionale og sektorielle situationer. En ensartet fremgangsmåde i heie EU uden hensyntagen ni disse særiige torhold ville være dømt tii at misivkkes pa forhånd. At gøre en indsats for innovation er fortrinsvis borgernes, virksomhedernes og de nationale, regionale og lokale myndigheders opgave Man bør være meget påpasselig med at anvende nærhedsprincippet. • Den fordel, der er forbundet med en indsats pa fællesskabsplan, især når det drejer sig om at: - fastlægge og håndhæve spillereglerne ^rammebestemmelser for konkurrence, det mdre marked, industriel ejendomsret osv. j tilvejebringe det overblik, der er nødvenaigt for at opstille fælles valgmuligheder - - udveksle erfaringer og udbrede god praksis - give ae nødvendige impulser og polttiske signaler gennem Fællesskabets politikker og instrumenter (forskning, strukturfonde, det indre marked, SMV'er osv. ). • De områder, hvor der skal igangsættes prioriterede aktioner, både på nationalt plan og på fællesskabsplan. Det drejer sig især om: - at fremme en egentlig innovationskultur i erhvervslivet og samfundet, der giver kreativitet, accept og styring af risici samt ekspenmentenng gunstige betingelser. Dette indebærer bl. a. langsigtede aktioner inden for aimen uddannelse og videreuddannelse samt til styrkelse af forbindelserne meilem uddannelses- og finansverdenen og bevidstgørelse af offentlige og private aktører. - at tilpasse love og administrative bestemmelser og det finansielle miljø på den sådan måde. at de vedvarende befordrer innovation. Dette indebærer bl. a. - ud over en fremskyndelse af den administrative forenkling på fællesskabsplan samt på nationalt og regionalt plan - at der indføres konkurrenceregler og regler for tii innovation, og juridiske instrumenter, som gør det nemmere at etablere samarbejde på internationalt plan. Det indebærer også, at man skaber et gunstigere klima for finansieringen af innovation og for forbedringen af nyskabende virksomheders finansielle struktur og egenkapital. intellektuel ejendomsret, som tilskynder - at opretholde, men også i de fleste tilfælde koncentrere og styrke den kollektive - navnlig virksomhedernes - forskningsindsats og disses evne til at finde og udnytte ny viden og teknologi, uanset hvor den kommer rra. Dette indebærer på en gang, at der udvises større forudseenhed med hensyn til behov, teknisk udvikling og markeder, at der etableres et snævrere samarbejde meilem forskning og industri, og at der lægges særlig vægt på udbredeise af Teknologier, kundskaber og færdigheder, især i SMV'er og i ugunstigt stillede regioner. • Den internationale dimensions betydning, som både er et faktum og en nødvendig erkendelse. 6 At fremme innovationers i Europa er ikke ensbetydende med at isolere sig fra omverdenen. Man må gå til værks inden for åbne og dynamiske rammer for samarbejde og konkurrence på internationalt plan. 3. En første handlingsplan I gronbogen om innovation er der udstukket en lang række aktionslinjer. Af hensyn ril effektiviteten omfatter denne "forste handlingsplan" kun et begrænset antal prioriterede aktioner, som snarest skal tredjedele af verdens videnskabelige og To for Unionen. Vækstmarkedeme ligger uden for Europa, især i Sydøstasien, der om få år kommer op på 3 mia. indbyggere og en større samlet indkomst end USA og EU under ét. Kapital-, informations- og teknologistrømmene er verdensomspændende. De direkte investeringer i udlandet, bortset fra bevægelserne inden for Fællesskabet. steg fra 68 mia, dollars i 1960 til 1650 mia. i i 993 De strategiske alliancer, navnlig på FTU-omrâdet, stiller spørgsmålstegn ved regeringernes evne tii at identificere målgrupperne for deres teknologipolitik. Ca. 40% af verdenshandelen er handel virksomhederne imellem. teknologiske sker uden fremskridt 2 iværksættes på fællesskabsplan, samt igangværende oe etter offentliggørelsen af grønbogen bebudede aktioner, som i denne er udoeget som væsentlige for innovationsprocessen. Der er tale om en første handlingsplan, idet Kommissionen deis fortsætter undersøgelsen af visse af grønbogens aktionslinier, hvis iværksættelse indgår i en langsigtet planlægning, dels i samarbejde med medlemsstaterne og ansøgerlandene loreslår at foretage en mere tilbundsgående undersøgelse af de aktiviteter, der hører under deres ansvarsområde, med henblik på at udarbejde en fælles referenceramme og på denne måde hjælpe dem med at tåstiægge deres prioriteringer og samarbejdsmuligheder. På fællesskabsplan omfatter planen indtil videre kun de foranstaltninger, hvis funktionsmåde kan beskrives, og som kan indpasses i den nuværende budgetramme uden nye udgifter, men eventuelt med en omfordeling af ressourcerne. Innovation involverer en lang række aktører og forudsætter en integreret fremgangsmåde og intense vekselvirkninger. Af denne grund er der nødvendigvis mange forskellige forslag til foranstaltninger. For klarhedens skyld er de opstillet efter tidshorisont og forventet virkning - i faldende orden - og fordelt på følgende tre mål: • • • at fremme innovationskulturen i erhvervslivet og samfundet at skabe gunstige betingelser for innovation at forbedre forbindelserne mellem forskning og innovation. Med denne første plan er der opstillet en almindelig ramme for indsatsen på unions- og medlemsstatsplan og for de lande, der ønsker at tiltræde EU. Den er tænkt som en første etape i en vedvarende mobilisering af Fællesskabet, regeringerne og aktørerne til fordel for innovation. På fællesskabsplan vil de nye aktioner blive iværksat øjeblikkeligt, igangværende aktioner vil om nødvendigt blive fremskyndet eller styrket. Man vil fortsætte drøftelserne, og planen vil blive tilpasset de emneområder og industri- eller tjensteydelsessektorer. som man måtte ønske at anvende den på, hvis der er behov for det. For så vidt angår de aktiviteter, der hører under medlemsstaternes og ansøgerlandenes ansvarsområde, foreslår Kommissionen, at den lande udfører en mere tilbundsgående undersøgelse med henblik på at udarbejde en fælles referenceramme og på denne måde hjælpe dem med at fastlægge til deres egne prioriteringer og samarbejdsmuligheder. i samarbejde med de pågældende 7 I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i København og Essen vil ansøgerlandene have mulighed for at deltage i fællesskabsprogrammer og lignende initiativer som led i forberedelsen af deres tiltrædelse. Mange af punkterne i handlingsplanen vedrører derfor disse lande. Det drejer sig navnlig om forslagene vedrorende almen uddannelse og videreuddannelse, studerendes og forskeres mobilitet, bevidstgørelse af offentligheden og ansøgerlandenes deltagelse i den målrettede socioøkonomiske forskning under det femte rammeprogram. Der bør endvidere tages hensyn til disse lande i forbindelse med iværksættelsen af anbefalingerne om konkurrence og forbedring af love og administrative bestemmelser. De bør også kunne udnytte de fælleseuropæiske kapitalmarkeder i fuldt omfang. De konkrete betingelser for deres deltagelse i det femte rammeprogram ligger endnu ikke fast. Det forventes dog, at der i disse betingelser vil blive lagt særlig vægt på forbindelserne mellem universiteterne og industrien samt på foranstaltninger til fordel for innovation i SMV'er. Som led i den overordnede dialog med disse lande vil der blive indledt særlige drøftelser vedrørende deres deltagelse i handlingsplanen. A- FREMME AF INNOVA TIONSKULTUREN For at kunne innovere må man være i besiddelse af kreativitet, initiativ og iværksætterånd, kunne acceptere og styre risici, være i stand til at anerkende sine fejltagelser og acceptere social, geografisk og erhvervsmæssig mobilitet. Men det kræver også andre egenskaber, f. eks. at man er stand til at foregribe behov, tilrettelægge arbejdet effektivt og kontrollere frister og omkostninger. Innovation foregår i stadig højere grad ved en række meget forskellige vekselvirkninger. Det er en proces, der forudsætter kundskaber og færdigheder inden for indsamling og behandling af information samt inden for kommunikation meilem enkeltpersoner og samfundsgrupper. Innovation kræver et gunstigt klima. ? USA. der har udviklet sig omkring myten om oionerernes udforskning af det ukendte land ("the frontier") og den sociale smeltedigel ("the melting pot'), værdsætter man accept af risici, social og geografisk mobilitet og ukomplicerede kontaktformer, i Japan lægger samfundet og kulturen vægt på toppræstationer, konstante forbedringer og effektiv organisation. Europa er bygget op omkring meget forskelligartede sociale systemer, som dog i reglen ikke sætter accept af risici i højsædet, men snarere søgningen efter stabilitet og sikkerhed. Mentaliteter og kulturer kan ikke ændres ved retsforskrifter eller kortsigtede aktioner. De kan dog påvirke med visse midler. Et af de vigtigste er aimen uddannelse og erhvervsuddannelse. Ved at fremme den personlige mobilitet letter man formidlingen af viden og udbredelsen af ideer. De berørte gruppers tilslutning opnår man ved fremgangsmåder baseret på medansvar. Det er også nødvendigt at gennemføre bevidstgørelses- og kommunikationsaktioner, navnlig ved hjælp af de nye medier, og at udbrede nye organisations- og ledelsesmetoder i virksomheder og offentlige administrationer, 1. Almen uddannelse og erhvervsuddannelse innovationer, l grunduddannelsen bør erhvervelsen af de kundskaber og færdigheder, der er nødvendige for at skabe og udnytte tekniske og erhvervsmæssige uddannelser bør ikke betragtes som mindre lødige. Men en grundlæggende almen viden er absolut nødvendig for at lette den konstante tilpasning til nye opgaver, som kræves i forbindelse med innovation. indtage så fremtrædende en plads som muligt. De Det er urealistisk at tro, at man i dag kan nøjes med en uddannelse, man har fået en gang for alle i sine unge år. Det vil fremover være nødvendigt at videreuddanne sig hele livet igennem. I de små og mellemstore virksomheder støder denne form for uddannelse på særlige hindringer (navnlig ledernes og personalets ringe disponibilitet). som man bør bestræbe sig på at overvinde på nyskabende måde. f. eks. ved at udnytte de muligheder, der ligger i fjernundervisning og multimedier. Det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder indeholder forslag til pilotprojekter, som har til formål at finde frem til nye fremgangsmåder på dette område. Man bør også sørge for. at uddannelses- og virksomhedsverdenen kommer nærmere hinanden, navnlig gennem vekseluddannelse, for således at lette de unges indslusning i erhvervslivet, men også for på et tidligt tidspunkt at fremme de nye kundskaber eller færdigheder, der bliver behov for, og tilpasse uddannelserne i overensstemmelse hermed. Den Europæiske Union bidrager hertil via programmerne for almen uddannelse og erhvervsuddannelse, især LEONARDO DA VINCI og SOCRATES, men også gennem Den Europæiske Socialfond under dennes forskellige mål og fællesskabsinitiativerne ADAPT og EMPLOI. "Europa havde i 1996 4,7 videnskabsmænd og ingeniører for hver tusind indbyggere mod 7,4 i USA og 8 i Japan. Som noget nyt er det samlede antal videnskabsmænd og ingeniører inden for forskningen i Kina, Indien og Indonesien allerede så stort som i EU" ("FORSKE FOR FREMTIDEN - europæisk forskning i borgernes tjeneste", side 6), KOM(95) 332 endelig udg. af i0. 7. 1996. Rådet og Kommissionen understreger i deres fælles beretning om beskæftigelsen (SI(95) 1000), hvor vigtigt det er at tilpasse uddannelsesprogrammerne til SM Vernes behov, og at give de SMV'er. der ønsker at investere i uddannelse, de nødvendige incitamenter. Forslag tii Rådets afgørelse om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000), KOMC96) 98. Medlemsstaterne og de regionale eller lokaie myndigheder opfordres til at gøre en yderligere indsats på disse områder og navnlig til at: om uddannelsesprogrammer og -metoder, navnlig om, gøre sig kritiske overvejelser hvorvidt disse er egnede til at stimulere kritisk sans og åbenhed, kreativitet og kommunikation mellem enkeltpersoner, gruppearbejde, lyst til eksperimentering, evne til at finde og udnytte information, indlæringsevne og iværksætterånd undersøge, på hvilke punkter læreruddannelserne bør ændres udvide især de videnskabelige og cekniske uddannelser til også at omfatte økonomi og management, virksomhedsopretteise. beskyttelse af intellektuel ejendomsret, design og markedsføring udvide vekseluddannelsesperioderne mden for de videregående uddannelser og gøre studieretningerne mere tværfaglige tilskynde til beherskelse af flere fællesskabssprog fremme konkrete samarbejdsprojekter mellem skole og virksomhed udvikle langsigtede partnerskaber meilem virksomheder og uddannelsesinstitutioner tilskynde til bred adgang for virksomhederne til de bedste erhvervsuddannelsesinstitutioner i Europa. Kommissionen vil gå videre med gennemføreisen af de forslag, der er indeholdt i hvidbogen om almen uddannelse og erhvervsuddannelse, som blev vedtaget i november 1995. For at fremme af udvekslingen af erfaringer og udbredelsen af god praksis på dette område mellem medlemsstaterne og med arbejdsmarkedets paner vil den oprette et stående forum for uddannelse og innovation. 1. 3. Kommissionen agter således allerede for lærlingeuddannelser" og sammen med regeringerne og arbejdsmarkedets parter at udarbejde en europæisk lærlingevedtægt. Herudover vil Kommissionen som led i opfølgningen af Det Europæiske forslag, der skal lette adgangen til samt nyttiggørelsen og År for Livslang Uddannelse fremlægge anerkendelsen af kundskaber og færdigheder hele livet igennem i hele EU. fra 1997 at udvikle et "ERASMUS-program 1. 4. Endelig vil Kommissionen via initiativet "Læring i informationssamfundet" gå i gang med at samordne de eksisterende instrumenter og aktioner (almen uddannelse og erhvervsuddannelse, forskning, transeuropæiske telekommunikationsnet og strukturfonde) for på grundlag af eksisterende nationale initiativer at forbinde skolerne i Europa med hinanden. I den forbindelse vil den desuden fremme udviklingen af det nødvendige software og informationsindhold og bidrage til uddannelsen af lærerkræfter med henblik på anvendelsen af de nye teknologier. Ligesom man har gjort det i Danmark, hvor det danske undervisningsministerium for nylig har undersøgt, hvordan innovationskulturen og iværksætterånden kan fremmes allerede i folke- og gymnasieskolen. På fællesskabsplan har man allerede i hvidbogen om almen uddannelse og erhvervsuddannelse taget dette emne op. KOM(95) 590 endelig udg. af 29. 11. 1995. Den undersøgelse af 927 SMV'er. der blev gennemtort i 1995 som led i EUROMANAGEMENT- foranstaltningen, viste, at for 67% af de SMV'er. der ikke fik del i støtten under de fælles F&U-programmer, selv om de var berettigede hertil, var den sproglige barriere den afgørende årsag. På grundlag af den igangværende evaluering af medlemsstaternes transformering af Rådets henstilling af 30. juni 1993 (EFT L 181 af 23. 7. 1993) om adgang til erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse. 2. Fremme af mobiliteten Mobiliteten blandt studerende, forskere, ingeniører og videnskabsmænd fra det ene land til det anøet eller den ene industrisektor til den anden, og fra undervisning eller forskning til industri og omvendt. er befordrende for teknologioverførslen og udbredeisen af viden. På trods af foranstaltninger, der som programmet for forskeres uddannelse og mobilitet sigter mod at fremme denne mobilitet mellem forskning, universiteter og virksomheder, støder den stadig for ofte på praktiske og kulturelle hindringer. Mobiliteten mellem forskellige industrigrene bør også lettes, eftersom teknologierne bliver stadig mere "sektoroverskridende". Af grønbogen om almen uddannelse, erhvervsuddannelse og forskning - hindringer for mobiliteten i Det Europæiske Fællesskab, der udkommer i slutningen af 1996'", fremgår det. at hindringerne hovedsagelig vedrører opholdsret, socialsiknng. skatte- og afgiftsspørgsmål og det forhold, at der bl. a. for lærlinge ikke findes juridiske rammer på europæisk plan. På fællesskabsplan vil Kommissionen iværksætte prioriterede foranstaltninger for studerendes, underviseres, ingeniørers og forskeres mobilitet, når disse er blevet godkendt i forbindelse med høringen om grønbogen. \ retningslinjerne for det femte rammeprogram foreslår Kommissionen et omfattende program, hvis hovedmål er at øge det menneskelige potentiale. Herved ønsker den navnlig at styrke rammeprogrammets indsats til fordel for beskæftigelse af unge forskere og ingeniører i udenlandske virksomheder. eller teknologioverførselsprojekter. Kommissionen vil træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at indføre større fleksibilitet i Fællesskabets støtteprogrammer for mobilitet. Dette vil især ske ved at: innovations- supplement SMV'er. deres især som til et - gøre udgifter til personaleudveksling støtteberettigede i forbindelse med langsigtede FTU- samarbejdsprojekter og udnyttelse af større anlæg >6 - skabe forbindelse mellem støtteforanstaltningerne for mobilitet og forskning, således at støttemodtagerne kan kombinere disse inden for et og samme innovationsprojekt - lempe aldersgrænserne og restriktionerne vedrørende udstationeringernes varighed for at gøre andre grupper støtteberettigede (ældre forskere og SMV-personaie). På nationalt plan anbefaler Kommissionen en egentlig "interoperabilitet" mellem ordningerne for bedømmelse af fortieneste eller karriereforløb (f. eks. ved at bedømme offentligt ansatte forskere positivt for penoder. hvor de har været beskæftiget \ industrien eller med industriprojekter, eller for udtagne patenter, og ved at indføre mekanismer, som sikrer en karriere uden afbrydelser i tilfælde af ekstern mobilitet, i de virksomheder og institutioner, hvor det er nødvendigt). 3. Deltagelse af de berørte aktører og bevidstgørelse af offentligheden 1. 6. Innovation kan kun opstå og udbredes, hvis samfundet accepterer den. Innovation stimuleres af bevidste forbrugere, som er åbne over for nye ideer. Den begrænser sig ikke til videnskabelige landvindinger eller tekniske resultater. Innovation inden for teknik og handel bør ledsages af innovation inden for arbejdstilrettelæggelse og kommunikation mellem samfundsgrupperne. Det er ofte vanskeligere at innovere på dette område, som vedrører de involverede samfundsgruppers adfærd, værdinormer og status. Det kræver en særlig indsats. KOM(96) 462. Kommissionen har i øvrigt bedt en gruppe af højtstående embedsmænd under forsæde af S. Veil om at undersøge de hindringer, der stadig begrænser arbejdstagernes og andre personers frie bevægelighed. Denne gruppe vil på grundlag af sine drøftelser komme med forslag til fjernelse af de lovgivningsmæssige, administrative og praktiske hindringer. De kortvarige videnskabelige personaleudveksling. tjenesteophold under COST-programmet er et eksempel på yM Der bør indledes en almindelig debat om. hvorvsdt forandring i bred forstand er nødvendig og fører li) positive resultater. Mekanismer, hvorved virksomhederne, borgerne og deres repræsentanter kan deltage i debatten om de store teknologiske valg, og fremgangsmader baseret på medansvar, som inddrager lønmodtagerne, brugerne og forbrugerne, bidrager til. at innovation accepteres og i sidste ende falder heldigt ud. På disse områder er der mange nationale initiativer og succeser. Man bør fremme udvekslingen af erfaringer mellem medlemsstaterne og eventuelt også oprettelsen af et europæisk netværk for vellykkede foranstaltninger, hvis det kan bidrage itl deres formidling og forbedring. ;. 7. Kommissionen vil samordne og mobilisere sine forskellige instrumenter med henblik på at udpege eksempler på god praksis og udbrede metoder, ved hjælp af hvilke erhvervs- og samfundslivets aktører nemmere kan inddrages i styringen af mnovationsprojekter med omfattende sociale virkninger. t. 8. Kommissionen vil tilskynde nationale og regionale institutioner, der har kompetence til at fremme teknisk-videnskabelig almenviden og innovationskuituren. til i højere grad at samarbejde med hinanden. Den vil desuden udbrede god praksis inden for rammerne af INFO2000-programmet. især via nettet af nationale knudepunkter (MIDAS). 1. 9. Kommissionen vil undersøge, hvorvidt det kan lade sig gøre at etablere et snævrere samarbejde mellem de europæiske tv-selskaber, særlig under MEDlA-programmet, for på grundlag af vellykkede nationale forsøg at fremme udsendelser, der tjener til bevidstgørelse eller almindelig oplysning om videnskab og teknik, og hvordan forskningen kan fremstilles mere realistisk i tv- og biograffilm. 4. Virksomhedsledelse 1. 10. Indgriben i ledelsen af virksomheder hører helt klart ikke tii de offentlige myndigheders virkefelt. Ikke desto mindre kan og bør de skabe et klima, der begunstiger stadige forbedringer inden for virksomhedsledelse og kommunikationsteknologier vil i høj grad fremme tilpasningen og bør støttes aktivt. -organisation. Den informations- udbredelse hurtige og af Det er nemlig først og fremmest virksomhederne, der innoverer, og en af de største udfordringer, de står over for, er at styre forandringerne. Omvæltningerne sker nu med stadig større hastighed. Det gælder markeder og teknikker og de hertil knyttede udviklings-, produktions- og organisationsmetoder. For fortsat at være konkurrencedygtige må virksomhederne være i stand til at integrere nye teknikker. Med henblik på innovation er det imidlertid fuldt ud lige så vigtigt, at de fornyer deres strukturer eller arbejdstilrettelæggelse og omdefinerer den enkeltes metoder, rolle og ansvar. Virksomhederne vii således udvikle sig ikke blot til steder, hvor man til stadighed lærer, men også til institutioner, som til stadighed lærer (learning enterprises). "Kvikke" virksomheder, som er i stand til at reagere hurtigt på ændringerne i deres omgivelser, oprette samarbejdsforbindelser med forskellige eksterne partnere (andre virksomheder, universiteter, konsulenter og superforskningscentre) og således danne fleksible kompetencegrupper, synes at have de bedste forudsætninger for at innovere, Innovation stimuleres også ved ændringer i de administrative bestemmelser, i ressourcernes disponibilité! og i finansierings- og kommunikationsmetoderne. Derfor må virksomhederne være opmærksomme på udviklingen på disse områder og være aktive inden for økonomisk information samt teknologisk og handelsmæssig overvågning. 29 Den indbyrdes rivaliseren mellem virksomhederne, navnlig ved sammenlignende evalueringer, udgør et virkningsfuldt middel til udbredelse at god praksis pa disse omrader. Der skal iværksættes en række effektive ledelsesmetoder ' \ virksomhederne, især i SMV'erne. 1 Kommissionen v\\ lancere en række tværnationale nilotaktioner for oprettelse af netværk i tilknytning f. il bestemte sektorer eller teknologier ise aisnit C3 (iii) nedenfor). Disse aktioner, der vil være rettet mod virksomhederne, nar til formål at udforske god oraksis inden for management og uddannelse. Resultatet af disse projekter vil blive udbredt i hele EU Der vil blive udgivet en europæisk vejledning om industriel innovation. Heri vil industrivirksomhederne kunne finde en metode, ved hjælp af hvilken de selv kan at evaluere deres stærke og svage sider inden for innovation, samt en oversigt over relevante bistands- og rådgivningstjenester 1 Q i. 12. I sin meddelelse om kortlægning af den europæiske gør Kommissionen opmærksom på. hvordan man ved 'benchmarking" kan forbedre virksomhedernes konkurrenceevne. industris konkurrencedygtighed Medlemsstaterne opfordres til at fremme anvendelsen af denne metode, der gør det muligt for virksomhederne at sammenligne deres præstationer på et vist antal nøgleområder med de bedste virksomheders præstationer (som f. eks. det britiske "R&D scoreboard" eller programmer for virksomhedsbesøg som "TOP"-initiativerne \ Tyskland og Spanien, "Références" i Frankrig og 'Inside Enterprise"). Kommissionen vil til gengæld støtte oprettelsen at netværk mellem de forskellige aktioner, der indføre et system tii sammenlignende evaluering gennemføres på nationalt plan. Den vil ("benchmarking") på EU-plan, især inden for kvalitet. UK 1. 13. Medlemsstaterne opfordres til at styrke deres aktiviteter inden for uddannelse af virksomhedsledere og arbejdsmarkedets paner i innovationsorienteret ledelse. Kommissionen vil støtte aktioner inden for uddannelse i innovationsorienteret ledelse, navnlig gennem udbygningen af de europæiske "Business schools"-net og disses samarbejde med industrien og SMV'ernes støtteorganer. Med disse aktiviteter ønsker den især at bidrage til overvejelserne vedrørende de nye organisationsformer i virksomhederne og deres indvirkning på støttestrukturerne og SMV'erne. Kommissionen vil desuden som i foranstaltningerne under mål nr. 2 og 4 og fællesskabsinitiativerne ADAPT og SMV øge sin støtte tii aktiviteter inden for uddannelse af virksomhedsledere, særlig i SMV'er. i nye ledelsesmetoder (og tii den for indføreisen af nye metoder i virksomhederne nødvendige uddannelse ar arbejdstagerne). led 5. De offentlige myndigheder (i) Innovation i den offentlige sektor 1. 15. Politikerne tager i stadig højere grad hensyn til innovation oe teknologi i deres beslutninger. Men de har som regel kun en vag forestilling om de teknologiske udfordringer eller muligheder og om, hvori indsatsen til fordel for innovation består. Medlemsstaterne opfordres ti! at udarbejde aktioner til bevidstgørelse og oplysning af politiske ledere, højtstående embedsmænd, regionale myndigheder, projektledere og fondsforvaltere om teknologiske og innovationsrelaterede udfordringer. Det drejer sig bl. a. om kvalitetsstyring, gruppearbejde, ansvarliggøreise og deltagelse af lønmodtagerne, paralleludvikling, fleksible eller "intelligente" produktionsmetoder og integreret styring af logistik. Kortlægning af den europæiske industris konkurrencedygtighed. KOM(96) 463 af 9. 10. 96. Kun en lille del af de Unionens politiske ledere har videnskabelige eller tekniske uddannelser, og det blevet bekræftet ved nylige undersøgelser i visse regeringer, at kun et fåtal af disses medlemmer er velinformerede brugere af edb eller Internet. 8 2£ ! 16 I tiere bU-lande udgør de offentlige udgifter tæt ved 50% af bruttonationalproduktet eller derover. Gn forbedring af resultaterne og udbredelsen at innovation i den offentlige sektor og inden for administrationerne kan derfor fa betydelige, direkte økonomiske virkninger. Herved forventer man også at opnå en stærk forbedring af virksomhedernes arbejdsklima, saledes som det påpeges t den inden rapport fra Den Rådgivende Gruppe vedrorende Konkurrenceevnen (Ciampi-gruppen). ( 1997 vil Kommissionen iværksætte en række drøttelser og udvekslinger af erfaringer om fremme og udbredeise af innovation 1 administrationer og offentlige tjenester. 1 den forbindelse vil den udnytte de igangværende arbejder og indgå 1 et samarbejde med Det Europæiske Institut for Offentlig Administration. Der vil desuden blive afholdt en konference om dette emne i 1997, som kan føre til offentliggørelse af en grønbog 1 begyndelsen af 1998. 1. 17. Kommissionen vil fortsætte de aktioner under initiativet vedrørende informationssamfundet, der har ti! formål at fremme innovative metoder i den offentlige sektor. (ii) Offentlige indhøl 1. 18. Det er ønskeligt, at der i forbindelse med offentlige aftaler appelleres mere aktivt til konkurrencen, da denne kan virke befordrende på innovation. Fællesskabslovgivningen om offentlige aftaler indeholder talrige undtagelser eller særlige regler, især for specialiserede sektorer (vand, energi osv. ). som finder anvendelse på aftaler vedrørende innovative produkter eller fremstillingsprocesser. Disse muligheder bor udnyttes fuldt ud. I øvrigt kan man ved at anvende præstationsnormer nå frem til innovative tekniske løsninger, samtidig med at man giver konkurrencen frit spil. (iii) Analyse af innovationspoiitikker og -systemer 1. 19. En omhyggelig opfølgning og en løbende analyse af innovationsprocesseme og af disses resultater og socioøkonomiske virkninger er påkrævet. Man bør videreføre den sammenlignende undersøgelse af de højtudviklede landes innovationssystemer. -politikker og -infrastrukturer, i særdeleshed i Den Europæiske Union, og fremme udvekslingen af informationer og erfaringer medlemsstaterne imellem. Det er ligeledes vigtigt - med Kommissionen som koordinator - at intensivere udviklingen af et system for harmoniserede statistiske oplysninger, der bl. a. skal omfatte regelmæssige rundspørger om innovation i industrien, tjenesteydelsessektoren og i SMV'erne, dog uden at man herved øger virksomhedernes administrative byrde. Kommissionen vil styrke sit system til indsamling og analyse af oplysninger om forskning og innovation. Den vi! indføre en ordning med løbende registrering af innovationsresultater og - politikker i Europa, hvor disse kan sammenlignes med de tilsvarende data for den øvrige verden. Kommissionen vil på grundlag af nationale og internationale undersøgelser og analyser udarbejde en periodisk beretning om innovation i EU og sørge for, at den stilles til rådighed for et bredt publikum. s? - 1 - FREMME AF INNOVATIONSKULTUREN 1. 1. NYE AKTIONER 1- Almen uddannelse og erhvervsuddannelse (grundlæggende uddannelse og videreuddannelse) Kommissionen • Oprettelse af et forum for uddannelse og innovation med henblik på udveksling af erfaringer og udbredelse af god praksis (1997). Medlemsstaterne og de lokale offentlige organer • Kritiske overvejelser om uddannelsesprogrammer og -metoder og om læreruddannelser • Tilpasning af de grundlæggende uddannelser med henblik på at udvikle kreativitet, iværksætterånd osv. lige fra de små klasser. 2- Forskeres, studerendes og underviseres mobilitet Kommissionen • Forslag til et omfattende program til forøgelse af det menneskelige potentiale i det femte rammeprogram for forskning (første halvår af 1997) • Fremme af beskæftigelse af forskere og ingeniører i udenlandske virksomheder ("Industrial Phd's") (pilotaktion i 1997) Indførelse af større fleksibilitet i fællesskabsstøtten til mobilitet (femte rammeprogram). • Medlemsstaterne • Foranstaltninger til fremme af midlertidig beskæftigelse af forskere i virksomheder, især i SMV'er • Tilvejebringelse af gunstige betingelser for mobilitet mellem forskning og erhvervsliv (bedømmelse af fortjeneste, karriereforløb). 3- Innovation og virksomhedsledelse Kommissionen • Fremme af innovation inden for arbejdstilrettelæggelse ved hjælp af fællesskabsinstrumenterne • (rammeprogrammet, strukturfondene, uddannelsesprogrammerne osv. ) (1997/98) Indførelse af et system til justering af præstationer ( "benchmarking") på EU-plan (pilotprojekt i 1997). 4- De offentlige myndigheder Kommissionen • Øget udveksling af erfaringer om fremme og udbredelse af innovation i administrationer og • offentlige tjenester. Konference i 1997 og grønbog i 1998 Indførelse af en ordning med løbende registrering af innovationsresultater og -politikker i Europa (1997). Medie msstaterne • Udarbejdelse af aktioner til bevidstgørelse og oplysning af politiske ledere og højtstående embedsmænd om udfordringerne i forbindelse med innovation. 10 o -, L i - I- FREMME AF INNOVATÏONSKULTUREN l. 2. IGANGVÆRENDE AKTIONER VEDRØRENDE FORBEDRINGEN AF KLIMAET FOR INNOVATION I EUROPA 1- Almen uddannelse og erhvervsuddannelse (grundlæggende uddannelse og videreuddannelse) Kommissionen • Iværksættelse af de forslag, der er i hvidbogen om almen uddannelse og erhvervsuddannelse (navnlig ERASMUS-programmet for lærlingeuddannelser og den europæiske lærlingevedtægt) indeholdt • Pilotprojekter til fremme af de indbyrdes forbindelser mellem skolerne (initiativet "Læring i informationssamfundet" ). Medlemsstaterne og de lokale offentlige organer • Udbygning af vekseluddannelserne, især på universitetsniveau • Tilskyndelse til beherskelse af flere fællesskabssprog. 2- Forskeres, stnderendes og nnderviseres mobilitet Kommissionen og medlemsstaterne • Igangsættelse af en debat vedrørende grønbogen om almen uddannelse, erhvervsuddannelse og forskning - hindringer for mobiliteten i Det Europæiske Fællesskab og gennemførelse af de godkendte aktionslinjer; gennemgang og eventuel anvendelse af Veil-gruppens anbefalinger. 3- Deltagelse af de berørte aktører og bevidstgørelse af offentligheden Kommissionen • Udarbejdelse af aktioner til udbredelse af god praksis på dette område. Medlemsstaterne • Fremme af teknisk-videnskabelig almenviden og af kendskabet til de positive virkninger af innovation. Kommissionen og medlemsstaterne • Inddragelse af virksomhederne, borgerne og deres repræsentanter i debatten om de store teknologiske valg • Udvikling af fremgangsmåder baseret på medansvar, som inddrager lønmodtagerne, brugerne og forbrugerne og dermed letter accept af innovation. 4- Innovation og virksomhedsledelse Medlemsstaterne • Styrkelse af aktiviteterne inden for uddannelse i innovationsorienteret ledelse • Aktioner til fremme af anvendelsen af "benchmarking" i virksomhederne. 5- De offentlige myndigheden Medlemsstaterne • Fremme af konkurrencen inden for offentlige aftaler og anvendelsen af præstationsnormer. 11 •°( s- TIL VEJEBRINGELSE AF GUNSTIGE BETINGELSER _. ; At skabe et gunstigt klima for innovation forudsætter tor det første, at konkurrencen kan spille sin rolle fuldt ud. Derefter er det et spørgsmål om at indføre et effektivt og prismæssigt acceptabelt system til beskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret. Det indebærer også. at der gøres ihærdige bestræbelser på at lette virksomhedernes byrder, især de administrative formaliteter, inden for sundhed og sikkerhed samt på miljøområdet samtidig med at forbrugerbeskyttelsen opretholdes. Endelig bør innovative virksomheder have nem adgang tii den finansiering, der er nødvendig i de forskellige etaper af projekterne, og skattereglerne bør tilskynde til innovation. L Love og administrative bestemmelser (i) Konkurrencen 2. 2. Konkurrence, der er en af de vigtigste drivkræfter t snnovation, fremmes ved bekæmpelse af monopoler og åbning og liberalisering af marKederne. Kommissionen har i sm konkurrencepolitik altid været særligt opmærksom på innovation. Den vil også fremover drage omsorg for, at konkurrencen spiller sm rolle fuldt ud i det indre markedet og på internationalt plan, og videreføre sin indsats for liberalisering og deregulering af hidtil beskyttede eller stærkt opdelte sektorer i europæisk økonomi. 2. 3. I sin anvendelse af konkurrencelovgivningen tager Kommissionen hensyn til, at det er vigtigt, at patentsystemet fungerer korrekt. I kraft af anvendelsen af de individuelle fritageiser samt af gruppefritagelsen for teknologioverførselsaftaler er patentindehaveren sikret den størst mulige frihed i udnyttelsen af sit patent, så længe det ikke medfører en urimelig forvridning af konkurrencen. Kommissionen har for teknologioverførselsaftaler, som bevirker en væsentlig forenkling af de hidtidige regler for denne type aftaler. ' om gruppefritagelse for nylig vedtaget forordning en ny 22 Kommissionen har også før i tiden vedtaget regler for fritagelse, nemlig af specialiseringsaftaler og 23 aftaler vedrørende forskning og udvikling. Herved ønsker man at undgå de individuelle anmeldelser og den særskilte behandling af hvert enkelt tilfælde, samtidig med at man bevarer retssikkerheden. Da disse to fritagelsesordninger udløber den 3i. december 1997, vil Kommissionen revidere dem, efter at der eventuelt er blevet offentliggjort en grønbog, med henblik på forlængelse og tilpasning til de nuværende krav. Reglerne for statsstøtte til forskning og udvikling (nye rammebestemmelser i februar 1996) har til formål at sikre ligebehandling af de forskellige aktører på dette område. Til opfølgning af debatten om ændringen af forordningen om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser foreslår Kommissionen at udvide EU's fusionskontrol, således at den kan anvendes på et større antal transaktioner af betydning for Fællesskabet, og for at undgå, at virksomhederne skal anmelde deres samarbejdsaftaler samtidig til et stort antal nationale myndigheder, der anvender meget forskellige materielle kriterier, frister og procedurer. Fusioner af betydning for Fællesskabet vil i givet fald blive kontrolleret af Kommissionen som den eneste foreslår europæiske antitrust-myndighed og på grundlag af ensartede kriterier. Herudover Kommissionen at harmonisere behandlingen af strukturelle joint venture-selskaber. Endelig er Kommissionen lægge sidste hånd på en grønbog om anvendelsen af konkurrencereglerne på vertikale aftaler (eneforhandlingsaftaler mm. ). i færd med at Hvad angår de nye højteknologiske produkter og deres i stadig højere grad indbyrdes afhængige markeder, er det meget nyttigt, at de forskellige konkurrencemyndigheder udveksler oplysninger med hinanden. Kommissionen vil derfor fortsætte dialogen med de amerikanske konkurrencemyndigheder Forordning nr. 240/96 af 31. januar 1996 (EFT L 31 af 9. 2. 1996). I den nye forordning er forskellene mellem Torordningen om patentlicensaftaler og forordningen om knowhow-licensaftaler udlignet, en række klausuler, der i disse forordninger udelukkede gruppefritagelsen. er fjernet eller overført til indsigelsesDroceduren (hvor fristen er forkortet fra 6 til 4 måneder), og der er indført nye klausuler for i højere grad at tage hensyn tii parternes kontraktfrihed. Forordning nr. 417/85 af 19. december 1984 (EFT L 53 af 22. 2. 1985). Forordning nr. 418/85 af 19. december 1984 (EFT L 53 af 22. 2. 1985). 12 %• med henblik på en indbyrdes tilnærmelse af definitionerne af det relevante marked, navnlig i aftaler med et betydeligt teknologisk indhold. (ii) Beskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret • Fornyelse af den overordnede struktur en har valgt "fællesskabsløsning" 2. 4 Det europæiske system for beskyttelse af industrie! ejendomsret er som helhed urimelig komplekst. Man og modeller (Harmoniseringskontoret for Det Indre Marked \ Alicante) og for plantesorter (EF-Sortsmyndigheden. der har midlertidigt hjemsted i Bruxelles). Her er de første EF-beskyttelsescertifikater i øvrigt allerede blevet udstedt. Hvad angår det eurooæisKe patent (eller EF-patentet) har man derimod benyttet sig af en international konvention. Fællesskabet kan indgå internationale aftaler (TRIPS- aftalen under GATT for eksempel) og udstede retsforskrifter, men der er ingen garanti for, at de har indflydelse på den europæiske patentkonvention. varemærker, mønstre for Der findes \ dag i Den Europæiske Union tre patentsystemer, hvoraf kun to er helt funktionsdygtige. Det drejer sig dels om det nationale patent, deis om det europæiske patent, der blev indført ved MUnchen-konventionen i 1973, og som administreres af Den Europæiske Patentmyndighed (i Munchen). Det europæiske patent er ikke et enhedscertifikat for industriel ejendomsret, men det åbner mulighed for beskyttelse i så mange europæiske lande, som ansøgeren ønsker. Fordelen ved dette system er. at det er meget fleksibelt, men der er også visse ulemper ved det, idet det er indviklet og. Desuden er der i dette system ikke nogen domstol med kompetence på europæisk plan, bekosteligt som kan afgøre tvister om patenter, så derfor er der også risiko for, at de kompetente domstole i medlemsstaterne træffer indbyrdes modstridende afgørelser. tredje Patentsystemets overordnede struktur bør kompletteres ved beskyttelsessystem, EF-patentet. der blev indført ved Luxembourg-konventionen i 1975. Denne konvention, der blev ændret i 1989, er endnu ikke trådt i kraft, fordi de tolv medlemsstater, der undertegnede den, er bagud med ratificeringen. ikrafttrædelsen af det Det europæiske patentsystem er blevet til ved hjælp af internationale konventioner. Det skyldes, at initiativerne blev truffet på et tidspunkt hvor Fællesskabets kompetence på dette område endnu ikke var etableret. Den tid er nu forbi, og Domstolen har gentagne gange bekræftet Fællesskabets kompetence tii at gribe ind på patentområdet, hvis det bidrager til at opfylde et af traktatens mål (varernes frie bevægelighed eller etablering af forudsætningerne for en loyal konkurrence). Ifølge brugerne af det europæiske patentsystem er det europæiske patent i det store og hele forholdsvis tilfredsstillende, selv om det snarest bør korrigeres på to vigtige punkter. Det første punkt vedrører bioteknologiske opfindelsers patenterbarhed. De nuværende usikkerhedsmomenter bør fjernes ved, at man hurtigt vedtager det nye forslag til direktiv, der blev fremlagt af Kommissionen i slutningen af 1995. Det andet punkt vedrører nedsætteisen af omkostningerne i forbindelse med det europæiske patent, hvilket eventuelt kan opnås ved at ændre ordningen for de af Den Europæiske Patentmyndighed opkrævede afgifter og ved at tilpasse ordningen for oversættelse af det europæiske patent. Disse to emner er under drøftelse. For så vidt angår EF-patentet kan man stille spørgsmålstegn ved, om det stadig i sin nuværende form opfylder de mål. der blev opstillet på daværende tidspunkt, eller om det bør tilpasses til den udvikling, der er sket i opbygningen af Europa, og til brugernes behov. Således vedrører Luxembourg konventionen i sin nuværende form kun de tolv medlemsstater, der undertegnede den i 1989. Den nye situation, der er opstået på grund af de mellemliggende og kommende udvidelser, nødvendiggør en tilpasning af konventionen. 24 De samlede omkostninger i forbindelse med udtagning og besiddelse af et patent i 8 medlemsstater andrager 120 000 dollars (mod 13 000 dollars i hele USA). 13 ^ Kommissionen vil til september 1997 udarbejde en grønbog om EF-patentet. I den forbindelse er det hensigten at undersøge følgende spørgsmål: * hvorvidt Luxembourg-konventionen om EF-patentet bør overføres til et retssystem under traktaten * hvorvidt der på fællesskabsplan bør ske en yderligere harmonisering af patentretten * hvorvidt der bør bygges bro mellem det europæiske patentsystem og EF-patentet * hvorvidt ordningen med afgifter og gebyrer kan tilpasses på en sådan måde, at disse kommer til at svare til de ydede tjenester og ikke udgør en hindring for beskyttelse af ejendomsretten til innovation. • Bioteknologi og informationssamfundet - særlige tilfælde 2. 5. I de højteknologiske sektorer, såsom informationssamfundet og bioteknologi, står der meget på spil i økonomisk henseende. Her må der absolut handles og reageres hurtigt. Derfor bør man snarest nå frem til en verdensomspændende harmonisering af beskyttelsesreglerne inden for de nye teknologier, hvis man vil bevare en passende forskningskapacitet i Europa og fremme oprettelsen af nye virksomheder og den kommercielle udnyttelse af resultaterne. Proceduren med fælles beslutningstagning vedrørende det nye forslag til direktiv om retsbeskyttelse af bioteknologiske opfindelser skal afsluttes så hurtigt som muligt. Kommissionen vil deltage aktivt i de kommende drøftelser om ændringen af artikel 27 s TRIPS-aftalen og i opfølgningen af konventionen om den biologiske mangfoldighed. ï forbindelse med disse drøftelser vil den sørge for, at europæisk industri ikke far mindre gunstige betingelser end sine konkurrenter på grund af den restriktive holdning til intellektuel ejendomsret i Europa. I henhold til artikel 27(1) i denne aftale er patentering af alle opfindelser - produkter og processer - på alle teknologiske områder tilladt. Heraf følger, at edb-programmer og opfindelser på software området i princippet kan patenteres. Det er på baggrund heraf, at den amerikanske patentmyndighed i. et vist antal tilfælde har besluttet at udstede patenter for edb-programmer. som den mente var utilstrækkeligt beskyttede af ophavsretten - som ellers er det almindelige - hvilket ville være umuligt i Europa. Denne situation bliver endnu mere kompleks, efterhånden som der udvikles mere multimedie-software og informationssamfundet bliver en realitet. For så vidt angår patenterbarheden af software og de konsekvenser, informationssamfundets teknologier vil fa for den intellektuelle ejendomsret, har Kommissionen netop indledt drøftelser med de berørte kredse for om nødvendigt at foretage en yderligere harmonisering af medlemsstaternes lovgivninger. Siden 1991 har Fællesskabet vedtaget ikke mindre end fem direktiver om ophavsret og dermed beslægtede rettigheder. For at komme de nye udfordringer, der er forbundet med udviklingen af informationssamfundet, i forkøbet har Kommissionen offentliggjort en grønbog om ophavsret og ophavsretsbeslægtede rettigheder i informationssamfundet og startet en omfattende høring af de berørte kredse. Kommissionen har netop vedtaget en meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om opfølgningen af gronbogen. hvori den udpeger fire prioriterede emner, som inden længe vil blive gjort til genstand for forslag til lovgivning (ret til reproduktion, ret til offentlig gengivelse, retlig beskyttelse af tekniske systemers integritet og ret til udsendelse). Man bør endvidere være særlig informationssamfundets opmærksom på spørgsmålene vedrørende fastlæggelsen af ansvar verdensomspændende miljø. i • Andre harmoniseringsforanstaltninger 2. 6. I betragtning af mønstres store økonomiske betydning og forskellene mellem medlemsstaterne med hensyn til monsterbeskyttelse vil Kommissionen forsat bestræbe sig på at harmonisere de nationale 78% af edb-industriens indtægter hidrører fra produkter, der har været markedsført i højst to år: markedet for bioteknologi, der i 1996 blev anslået til mindre end 10 mia. ECU, vil formodentlig komme op på ca. 80 mia. i år 2000. ("FORSKE FOR FREMTIDEN - europæisk forskning i borgernes tjeneste"). 14 1 ~> fællesskabslovgivning pa dette område" lovgivninger"6 og udarbejde For sa vidt angår lønmodtageres opfindelser vii Kommissionen foretage en undersøgelse for at afgøre, hvorvidt det er nødvendigt at harmonisere de nationale lovgivninger, og hvori harmoniseringen i givet fald skal bestå. Herudover vil den igangsætte en debat om emnet meo de berørte kredse. Endelig vil Kommissionen tage stilling til, hvorvidt det i lyset af reaktionerne på dens grønbog om brugsmodelbeskyttelse er hensigtsmæssigt at forelægge fællesskabslovgivning på dette område. 2. 7. Som Kommissionen påpeger i "tillidspagten for beskæftigelse", vil det indre markeds muligheder kun blive udnyttet fuldt ud. hvis direktiverne herom transformeres til national ret og rent faktisk anvendes. Særlig på nøgleområdet intellektuel ejendomsret giver situationen anledning til bekymring, eftersom kun et enkelt direktiv er blevet transformeret i samtlige medlemsstater. Kommissionen anmoder de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det. om at efterkomme deres forpligtelser og forelægge de nødvendige forslag til lovgivning for deres respektive parlamenter inden udgangen af 1996. • Nedsættelse af omkostninger 2. 8. Hvad angår patenter foreligger der supplerende forslag, som tager sigte på løsning af det ømtålelige problem vedrørende oversættelse af patenter og tilpasning til konkurrerende landes ordninger med hensyn til patenterbarhed. omkostninger og bistand til bekæmpelse af patentkrænkelser. Kommissionen støtter Den Europæiske Patentmyndigheds bestræbelser på at nedsætte omkostningerne i forbindelse med udtagning og besiddelse af patenter, som f. eks. ændringen af de nuværende krav om oversættelse (jf. EF-patentkonventionen fra 1975, ifølge hvilken der kun kræves oversættelse af resuméet, og kun hvis beskyttelsen skal gøres gældende), og den vil undersøge, om der bør indføres tilskyndelsesforanstaltninger for SMV'er. individuelle opfindere og universiteter ("small entity fee"). Med henblik på en bedre fordeling af indtægterne hidrørende fra afgifterne på det europæiske patent opfordres medlemsstaterne til at tage den nuværende fordelingsnøgle for afgifterne på besiddelse af europæiske patenter op til behandling (i øjeblikket indbetales 50% af disse afgifter til Den Europæiske Patentmyndighed, mens de resterende 50% går til de tilsluttede stater). Det bør ske i lyset af følgende spørgsmål: (1) Er det hensigtsmæssigt, at afgifterne på besiddelse af europæiske patenter udgør en del af finansieringen af de nationale patentsystemer? (2) Skal den nuværende fordelingsnøgle bibeholdes uændret, eller skal den laves om? (3) Har dette system ikke visse negative virkninger for innovation, især i betragtning af at en stor del af ressourcerne går direkte til den pågældende stats almindelige budget og ikke til umiddelbart innovationsrelaterede opgaver? • Fremme af beskyttelse 2. 9. Der er behov for aktioner til bevidstgørelse af virksomhederne om alle de muligheder, der er forbundet med beskyttelsessystemet, og for uddannelse på dette område. I den forbindelse vil Kommissionen styrke sine aktiviteter, især med hensyn til: • udveksling af god praksis mellem medlemslandene (især mellem de nationale patentmyndigheder) og med Den Europæiske Patentmyndighed vedrørende formidling af "patent"-oplysninger, og navnlig af metoder, hvorved disse kan gøres tilgængelige og forståelige for SMV'erne Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om retlig beskyttelse af mønstre. KOM(96) 66 endelig udg. EFT C 142 af 14. 5. 96, s. 7. Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-mønstre. KOM(93) 342 endelig udg. , EFT C 29af31. 01. 94,s. 20. En indsats for beskæftigelsen i Europa - en tillidspagt, CSE(96) 1 endelig udg. af 5. 6. 1996. 28 15 v> • undersøgelse af. hvorvidt forslag' til forskning er nyskabende. ". >g oprettelse af en informationstjeneste for deltagerne i rammeprogrammet ("IPR-Heipline"). 10 Medlemsstaterne opfordres i øvrigt tii at udbygge deres uddannelsesaktiviteter på dette område under behørig hensyntagen til det internationale perspektiv 5 • Bekæmpelse af patentkrænkelser 2. î l. Patentkrænkelser er forbundet med store omkostninger. De udgør også en særlig risiko for SMV'er, som ofte er tilbageholdende med at indlede en retsforfølgelse, især » et tredjeland. Medlemsstaterne opfordres til at sørge for bistand til SMV'er og universiteter i forbindelse med tvister og, hvis der skulle blive brug for det. for procedurer for långivning til finansiering af patenter og forsikringssystemer til beskyttelse af virksomhederne, navnlig SMV'erne, mod krænkelse af deres intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder Kommissionen har ladet foretage en undersøgelse vedrørende Fællesskabets potentielle rolle - ud over de nationale aktioner - i bekæmpelsen af patentkrænkelser og vil foranstalte en høring på grundlag af resultaterne. (iii) Administrativ forenkling 2. 12. "Snærende administrative og lovgivningsmæssige bånd fører til alt for høje omkostninger i Europa. I henhold til visse undersøgelser beløber disse omkostninger sig til mere end 100 mia. ECU om året, og det er især belastende for de små og mellemstore virksomheder. Derfor må både Fællesskabet og de nationale myndigheder gøre noget alvorligt her. " led Man er nået et skridt videre i den retning med oprettelsen af Molitor-gruppen og med udvalget til forbedring og forenkling af rammebetingelserne for virksomhederne, der er nedsat af Kommissionen som for små og mellemstore virksomheder og håndværksfagene. Udvalget udgør et forum for udveksling af god praksis på dette område mellem medlemsstaterne og Fællesskabet. Kommissionen vil foreslå, at det gennemfører en særlig aktion til fordel for innovation. integrerede program fordel i det tii • Virksomhedsoprettelse De formaliteter, der er forbundet med virksomhedsoprettelse, og alle de øvrige obligatoriske procedurer er i almindelighed mere komplekse og mere langvarige for europæiske virksomheder end for deres konkurrenter. Det gør dem mindre dynamiske, især i konkurrencemæssig henseende. Det fremgår af undersøgelser og drøftelser, at visse medlemsstater allerede er godt i gang med den administrative forenkling. Formaliteterne i forbindelse med virksomhedsoprettelse er således i et vist antal EU-lande blevet begrænset til et enkelt skema og et enkelt kontaktpunkt. De lande, der endnu ikke har truffet sådanne foranstaltninger, opfordres til at lade sig inspirere af disse procedurer og forenkle formaliteterne ved oprettelse af nye virksomheder. (Foranstaltningerne til fremme af Pilotanvendelsen af systemet QUICK SCAN under innovationsprogrammet i samarbejde med Den Europæiske Patentmyndighed viser, at udgifterne hertil udgør mindre end 0,5% af de samlede omkostninger i forbindelse med et projekt, og at ca. 5% af projekterne omdefineres, planlægges på en anden måde eller forkastes, fordi de ikke er tilstrækkeligt nyskabende. Således som Tyskland har gjort det ved at oprette 100 lærerstillinger ved de højere tekniske læreanstalter i det første halvår af 1996. I 1994 anvendte den europæiske industri ca. 2 mia. ECU til indenretligt og udenretligt "forsvar" af patenter. En rundspørge foretaget i 1995-1996 af det franske industriministerium i 8 000 SMV'er viste, at de årlige omkostninger i forbindelse med udfyldelse af skemaer fra de administrative myndigheder i gennemsnit svarede til en fuldtidsbeskæftiget persons løn i 3 måneder. En indsats for beskæftigelsen i EuroDa - en tillidsoagt, CSE (96) 1 endelig udg. , s. 9. Kommisionens bemærkninger til rapporten fra gruppen af uafhængige eksperter om lovgivningsmæssig og administrativ forenkling, SEK/2121 endelig udg. af 29. 11. 1995. 16 virksomhedsoprettelser er også omtalt i punkt B2 (i) (Finansieringen) og C3 (iii) (Oprettelse af teknologibaserede virksomheder). ) • Analyse af lovgivningens betydning for innovation 2. 13. Hvad angår det indre marked har Kommissionen netop lanceret et pilotprojekt, der tager sigte på at forenkle lovgivningen i 4 test-sektorer, nemlig SLIM-initiativet (Simpler Legislation for the Internal Market), som mere vidtrækkende aktioner skal sammenlignes med. Hvis pilotprojektet lykkes, vil Kommissionen ved udvælgelsen af andre sektorer til SLIM-initiativet tage hensyn til lovgivningens mulige betydning for innovation og anmode de berørte SLIM-arbejdsgrupper om at tage behørigt hensyn til dette aspekt i deres drøftelser. Kommissionen vil - ligesom visse medlemsstater - foretage forsøg med en mekanisme til forhåndsvurdering af lovgivningens betydning for innovation " inden for rammerne af de almindelige retningslinjer for politikken på lovgivningsområdet. Herudover bør man fremme større ensartethed i den måde. hvorpå de nationale administrationer iværksætter fællesskabsreglerne. Det forudsætter et bedre samarbejde mellem de kompetente myndigheder og medlemsstaterne i overensstemmelse med Rådets resolution af 8. juli 1996. Kommissionen vil udbygge sine støtteaktioner, især inden for udveksling og fælles uddannelse af nationale embedsmænd, sådan som det sker under programmerne MATTHEUS og KAROLUS. • Centrale kontaktpunkter til støtte for innovation 2. 14. De offentlige myndigheders og private operatørers bestræbelser på at oprette støttetjenester for SMV'erne har informations- og til en bistandsstrukturer på nationalf og regionalt plan, som har mistet deres relevans og gennemskuelighed for brugerne. lang række rådgivnings-, i mange tilfælde ført De medlemsstater, der ikke har truffet initiativer af denne art, opfordres til at stille net af centrale kontaktpunkter til rådighed for SMV'erne på lokalt eller regionalt plan. Her skal virksomhederne og de øvrige innovationsaktører kunne henvende sig med spørgsmål om støtte til innovation. Medlemsstaterne opfordres også til at gøre bedst mulig brug af de muligheder, der på dette område ligger i de nye informations- og kommunikationsteknologier. Kommissionen vil udbrede eksempler på god praksis på dette område og styrke koordineringen af de forskellige net, der inden for dens ansvarsområde beskæftiger sig med støtte til forskning og innovation. Den vil også sørge for bedre forbindelser mellem disse net og de nationale organer, der udfylder de samme funktioner i medlemsstaterne, således at den far støtte fra eksisterende organer, hvis kompetence er anerkendt. Kommissionen vil fremme EF-rådgivningskontorerne som første kontaktpunkt for SMV'er, der endnu ikke har forbindelse til andre net. 8 35 36 38 Her kan f. eks. henvises til det tyske økonomiministerium, der i sin rapport fra 1993 om den tyske industrivirksomheds fremtid påpeger, at den tyske regering vil sikre sig, at bestående eller planlagte love og administrative bestemmelser undersøges med henblik på at afgøre, hvorvidt de udgør en hindring for innovation, og fremover undgå bestemmelser med en sådan virkning. Der blev for halvandet år siden oprettet en gruppe vedrørende deregulering af forskning og innovation under det tyske forsknings-, teknologi-, og undervisningsministerium. Denne gruppe gennemgår love, forordninger osv. ud fra en forsknings- og innovationssynsvinkel. Den rådgives af eksterne eksperter på flere områder. Dens bemærkninger stiles til ressortministeriet, der har pligt til at svare. Den hidtidige erfaring viser, at mellem 70 og 80% af klagerne er fejlagtige, eller at problemerne nemt kan løses ved en korrekt anvendelse af de eksisterende regler. Et andet vigtigt problem, man har identificeret, er de mange lovtekster om det samme emne, men som er udarbejdet ud fra forskellige baggrunde. Her er det et spørgsmål om koordinering. SEK (95) 2255/7. EFT C 224 af 1. 8. 1996. Forslag til Rådets afgørelse om det tredje flerårigeprogram for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000). KOM(96) 98 endelig udg. af 20. 3. 1996. 17 V (iv) Selskabsret Der må der tages visse initiativer for så vidt angår statutten for det europæiske selskab, fremme af den europæiske økonomiske firmagruppe (EØFG) og statutten for joint venture-selskabet og det private selskab. • Statutten for det europæiske selskab 2. 15. Ved at vedtage statutten for det europæiske selskab vii man kunne fjerne visse hindringer for innovation, der skyldes de femten forskellige retssystemer, og bidrage til at tiltrække den private 39 kapital, der er nødvendig for gennemførelsen af store innovationsprojekter. De europæiske virksomheder vil i givet fald kunne drage fordel af en juridisk ramme, som er afpasset efter det indre marked og konkurrencen på verdensplan. indledte Kommissionen institutionerne og arbejdsmarkedets parter i hele EU om sin meddelelse af 14. november 199540 om information og høring af arbejdstagerne. i november 1995 en omfattende høring af Formålet med denne meddelelse er først og fremmest at gøre fællesskabsrammen på dette område mere fuldstændig og sammenhængende og at lette vedtagelsen af statutten for det europæiske selskab, der har været drøftet i Rådet i mange år, men også vedtagelsen af andre forslag til statutter, såsom statutten for det europæiske andelsselskab, den europæiske forening og det europæiske gensidige selskab samt forslaget til det tiende direktiv om grænseoverskridende fusioner. Kommissionen har nedsat en gruppe eksperter på højt plan, som skal komme med forslag til, hvordan der kan løses op for den hårdknude, som disse sager befinder sig i. • De øvrige selskabsformer 2. 16. • Den europæiske økonomiske firmagruppe (EØFG) er et instrument for virksomhedssamarbejde, der allerede har vist sig nyttig til lancering og styring af innovative projekter. Kommissionen vil tilskynde til en bedre formidling af oplysninger om EØFG. 2. 17. • I forbindelse med bestræbelserne på at finde frem til en struktur, der muliggør en reel juridisk integration, ud over det samarbejde, som den europæiske økonomiske firmagruppe tillader, undersøger Kommissionen, hvorvidt der kan indføres en statut for joint venture-selskabet på grundlag af EF-traktatens artikel 130N, i henhold til hvilken Fællesskabet kan oprette fællesforetagender eller enhver anden struktur, der er nødvendig for korrekt gennemførelse af programmerne for forskning, teknologisk udvikling og demonstration i Fællesskabet. 2. 18. • Det forekommer ligeledes nyttigt at tilskynde til, at der på nationalt plan indføres en forenklet statut for det private selskab. Et smidigt juridisk instrument af denne art vil fremme oprettelsen af mindre virksomheder og af selskaber, der ejes af en lille gruppe aktieindehavere, og som ofte er nyskabende, uden at anfægte den beskyttelse, som selskabsretten fortsat bør give selskaber, hvis aktier er fordelt på mange hænder. (v) Standarder 2. 19. At skabe et klima inden for standarder, der begunstiger innovation i stedet for at hæmme den, forudsætter en promovering af præstationsnormer og frivillige aftaler, et bedre samspil mellem i etableringen af standarderne og den videnskabelige og tekniske udvikling (forskning Ciampi-gruppen har anslået virksomhedernes ekstraomkostninger i forbindelse med den ikke-eksisterende statut til 30 mia. ECU om året. Efter topmødet i Firenze krævede Det Europæiske Råd en fremskyndelse af forhandlingerne med henblik på en hurtig vedtagelse af statutten. KOM(95) 547 endelig udg. af 14. 11. 1995. 18 X standardreiaterede emner) samt en øget indsats for bevidstgørelsen af skaberne og brugerne af standarder, især i SMV'er. Medlemsstaterne (og, inden for deres område, de europæiske standardiseringskomitéer) opfordres til at tilskynde til vedtagelse af frivillige standarder mellem fabrikanter og leverandører og - i forbindelse med de tekniske forskrifter og de standarder, de udsteder, og hvad angår offentlige aftaler - så ofte som muligt at vælge præstationsnormer, hvorved designere af nye produkter gives større frihed, og konkurrencen mellem leverandører fremmes. De opfordres endvidere til at gøre en yderligere indsats for at informere og bevidstgøre virksomheder, men også industrielle designere og forskningslaboratorier om standarder og at fremme industriens og SMV'ernes deltagelse i standardiseringsorganisationer og -komitéer. Kommissionen foreslår, at der i det femte rammeprogram lægges større vægt på samspillet mellem forskningsprojekter, der tager sigte på udviklingen af nye teknologier, og standardiserings- og normaliseringsaktiviteter (især forberedende aktioner) samt anvendelse af videnskab på måling af præstationer (forskning i standardreiaterede emner og metrologi). Det Fælles Forskningscenter vil få en særlig rolle at spille på sidstnævnte område. Kommissionen vil fremme markedsdeltagernes initiativer med henblik på anvendelse af nye standarder i forbindelse med pilotprojekter for forsøg, validering og demonstration. Kommissionen vil tilskynde tii påvirkning på tværs af sektorerne ved at fremme ibrugtagning af de mest nyskabende sektorers standardiserede produkter og tjenesteydelser og af deres gode praksis i de mere traditionsbundne industrisektorer. 2. Det finansielle miljø (i) Finansieringen 2. 20. Spørgsmålet om finansiering er en af de prioriteringer, der er blevet identificeret som følge af debatten om grønbogen. Initiativerne på dette område kommer især fra den private sektor eller nationale eller regionale myndigheder. Målsætningen omfatter: • udvikling af et europæisk kapitalmarked for innovationsorienterede virksomheder, i lighed med det amerikanske NASDAQ, og fremme af supplerende initiativer på nationalt plan, • • fremme af investeringer i form af risikovillig kapital og egenkapital, især når det gælder nye virksomheder (etablering) og innovationsorienterede virksomheder i stærk vækst, der er en vigtig kilde til ny beskæftigelse ; forbedring af kommunikationen mellem aktører på innovationsområdet (herunder deltagere i Fællesskabets forskningsprogrammer) og det finansielle miljø42 Det er Kommissionens opgave at sørge for gunstige overordnede betingelser, herunder især en effektiv gennemførelse af det indre marked og håndhævelse af konkurrencereglerne. Den skal også befordre udbredelsen af god praksis, især ved støtte til pilotaktioner, og endvidere tilvejebringe støtte 42 I 1994 blev der investeret for 310 mio. ECU europæisk risikokapital i projekter på etableringsstadiet, hvilket er 5,7% af værdien af alle sådanne investeringer det år. I De Forenede Stater var den tilsvarende andel 37%. Andelen af risikokapital investeret i teknologiske projekter i 1993 i Europa var på 17%. I De Forenede Stater var den tilsvarende andel på 80%. Med henblik på at fremme investeringerne i højteknologiske projekter tilskyndede EUREKA således i 1995 til "Interlaken-deklarationen". der blev undertegnet af både banker i EUREKA-lande og af EIB. Denne deklaration er en goodwill-erklæring, i henhold til hvilken ansøgninger om risikoinvesteringer i EUREKA- projekter vil blive underkastet en positiv vurdering, dog uden at der er garanti for, at ansøgningerne imødekommes. 19 7> fra strukturfondene og til fulde udnytte eksisterende instrumenter, såsom EIB og Den Europæiske Investeringsfond. 2. 21. • udvikle kapitalmarkeder for vækstvirksomheder Kommissionen vil sørge for etableringen af de overordnede operationalisering i Europa af aktiemarkeder for "vækstvirksomheder". rammer for udvikling og Det er især vigtigt, at medlemsstaterne færdigbehandler de nationale gennemførelsesbestemmelser for direktiverne for finansielle tjenesteydelser og virksomhedsinformation. at samarbejdet mellem de nationale kontrolorganer øges, og at endnu eksisterende hindringer i love og bestemmelser fjernes. Det er også nødvendigt at skabe et klima, der er gunstigt og befordrende for: - oplysningsarbejdet over for virksomheder og kandidaturer urider forberedelse (det flerårige program for SMV'er i EU forudsætter, at en del af Euromanagement-initiativets midler anvendes hertil); - udbredelse af oplysninger om virksomhederne: - uddannelse af de nødvendige specialister (i forbindelse med analyser): - elektroniske kommunikationssystemer osv. En undersøgelse, der foretages som en del af innovationsprogrammet, vil gøre det muligt at specificere de nødvendige aktioner. • investere egne midler i innovation 2. 22. Kommissionen vil sørge for udbredelsen af eksisterende god praksis med henblik på at orientere lønopsparing, lokale net af private livsforsikringer, langtidsinvesteret kapital (pensionsfonde, investorer) mod risikoinvestering. 2. 23. Kommissionen vil bestræbe sig på at tilvejebringe overordnede rammer, der er gunstige over for udviklingen af europæisk risikokapital, idet den vil opfordre til udvikling af gunstige skatte- og lovgivningsmæssige vilkår i Unionen og tilgodese oprettelsen og den faglige udnyttelse af statistikker over økonomiske resultater. Dette vil gøre det muligt at tilvejebringe objektive og sammenlignelige analyser på internationalt plan og dermed især tiltrække ny kapital fra institutionelle investorer. 2. 24 Den planlægger også, som tilkendegivet den europæiske tillidspagt for beskæftigelsen, en styrkelse af samarbejdet mellem EIB og strukturfondene med henblik på udvikling af finansielle instrumenter til fordel for innovationsvirksomheder og projekter i mindre begunstigede regioner. 2. 25 I samarbejde med EIF vil Kommissionen undersøge muligheden af at indføre støttemekanismer for risikokapital investering, der allerede med held er anvendt i USA (lån, hvis størrelse afhænger af de allerede tilvejebragte midler). Disse låns gældseffekt på investorernes forventede indtjening reducerer virkningerne af deres skattemæssige behandling. 2. 26 Kommissionen vil bestræbe sig på at styrke EIF's aktioner til fordel for innovation ved at indføre en pilotmekanisme til fremme af risikokapitalfonde, hvor EIF foretager kapitalindskud43 til investering i tidlige stadier af investerings- og innovationsprojekter. • forbedre kommunikationen mellem investorer og innovatorer 2. 27. Ved hjælp af eksisterende organer vil Kommissionen fremme udveksling af erfaring og formidling af bedste praksis blandt offentlige eller private og nationale eller regionale aktører. I forbindelse med innovationsprogrammet vil den tilvejebringe støtte til transnationalt samarbejde om fælles afprøvning af nye metoder (f. eks. teknologiklassificering, anvendelse af patenter som garanti osv. ). Fra juni 1996 har EIF's vedtægter åbnet mulighed for sådanne kapitalindskud. De første tiitag kan være stimulering af lokale netværk af private investorer (Business Angels) og involvering af disse i innovation, "securitization", hybride finansieringsformer (offentlig-pnvat) eller finansielle institutioners bedømmelse af tekniske risici. 20 ^1 2. 28 Kommissionen vil bestræbe sig pa at lette adgangen tii Drivât finansiering (risikokapital) for deltagere i Fællesskabets FTU-programmer (og Eureka). Dette vil kunne involvere oprettelsen en "Innovation Financing Help-Desk", der skal oplyse potentielle investorer om igangværende projekter (f. eks. adgang til Eurotech Data) og lette de pågældende virksomheders og forskeres adgang til privat kapital, især på internationalt plan (f. eks. information om kilder til risikokapital, betingelser for adgang til den. investeringsforventninger osv. ). (ti) Beskatning 2. 29. Kommissionen har allerede udstedt en række henstillinger og meddelelser vedrørende områder, der har indvirkning på de skattemæssige vilkår for innovation. Som eksempler kan nævnes meddelelsen om små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) skattemæssige vilkår og henstillingen om beskatning af SMV'er. Kommissionen har understreget behovet for en bedre koordinering af afgiftspolitikken (direkte og indirekte afgifter, sociale yoeiser) til fordel for de overordnede EU-politikker. blev Rådet anmodet om en rapport om udviklingen af På Det Europæiske Råd i Firenze skattesystemer i Unionen, der tager hensyn til behovet for et skattemæssigt klima, der er stimulerende for virksomheder og jobskabelse. Denne indsats vil muligvis omfatte aktioner til forbedring af virksomhedernes skattemæssige vilkår og dermed også støtte innovationen. Der er f. eks. behov for en undersøgelse af den skattemæssige behandling af grænseoverskridende betalinger, renter og gebyrer, eftersom Rådet ikke har kunnet nå til enighed om en løsning på dette område. 1 det omfang immaterielle investeringer indtager en fremtrædende position i en virksomhed (forskning, uddannelse), vil disse i højere grad end de materielle investeringer blive påvirket af de stadig mere tyngende skatter og socialbidrag forbundet med arbejdskraft. Som det understreges i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse bør denne strukturelle tendens, der har været til skade for beskæftigelsen, vendes. Kommissionen forventer i 1997 at kunne udarbejde en meddelelse om beskatning og innovation. Den vil beskrive virkningerne af udviklingen i afgiftsstrukturerne og på grundlag af en undersøgelse af de nationale omstændigheder og igangværende bestræbelser i medlemsstaterne og OECD foreslå medlemsstaterne en række "gode metoder". 2. 30. Kommissionen vil undersøge mulighederne for at fremme en skatte- og regnskabsmæssig behandling især på uddannelsesområdet47, der virker befordrende på investeringer, immaterielle af konkurrencedygtigheden. 94/390/EF af 25. 09. 94. EFT LI77 af 9. 7. 94 Se Formandsskabets Konklusioner, Firenze den 21. og 22. juni 1996. SN/300/96. I hvidbogen om almen uddannelse og erhvervsuddannelse anbefales det. at fysiske investeringer og investeringer i uddannelse behandles på lige fod. 21 or -2- SKABE GUNSTIGE BETINGELSER FOR INNOVATION 2. 1 NYE AKTIONER 1- Beskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret Kommissionen og medlemsstaterne • Udarbejde en grønbog om fællesskabspatentet (september 1997). Kommissionen • Oprette en "helpline" vedrørende intellektuel ejendomsret for EU-forskningen (1997). Medlemsstaterne • Oprette oplysnings- og hjælpetjenester for SMV'er og universiteter med henblik på retstvister. 2- Administrativ forenkling Kommissionen - • Indføre en evalueringsmekanisme på forsøgsbasis, der skal muliggøre en bedømmelse af lovgivningens indvirkning på innovationen (i slutningen af 1997), Indføre operationelle mekanismer til samordning af Fællesskabets netværk for innovationsstøtte (1997). forudgående Medlemsstaterne • Formulere målsæmmger og en nøjagtig tidsplan for en forenkling af formaliteterne ved oprettelse af virksomheder. Medlemsstater og de lokale myndigheder • Fortsætte bestræbelserne på en rationalisering af støtteorganer og -aktiviteter for innovation. 3- Finansiering Kommissionen • Styrke EIF's interventioner til fordel for innovation og samarbejdet mellem EIB og strukturfondene (i begyndelsen af 1997), • Styrke forbindelserne mellem Fællesskabets forskning og risikokapitalen, især ved tilbyde informations- og rådgivningstjenester på området til såvel deltagerne i rammeprogrammet som investorerne (midten af 1997), • Styrke udvekslingen af erfaring og udbredelsen af god praksis blandt medlemsstaterne og aktørerne på området. Medlemsstaterne • Tilvejebringe de overordnede rammer for børsmarkeder for vækstvirksomheder, • Styrke orienteringen af langtidsinvesteret kapital mod risikoinvestering. 4- Beskatning Kommissionen • forberede udarbejdelsen af en planlagt meddelelse om beskatning og innovation (eventuelt i 1997), Medlemsstaterne • Fremme en skatte- og regnskabsmæssig praksis, der er mere gunstig over for immateriel investering. 22 tf -2- SKABE GUNSTIGE BETINGELSER FOR INNOVATION 2. 2 IGANGVÆRENDE AKTIONER TIL FORBEDRING AF BETINGELSERNE FOR INNOVATION I EUROPA liKonkarrencc Kommissionen • Opfølge grønbogen om revision af fusionsforordningen, der omhandler en udvidelse af den fælles europæiske overvågning af virksomhedssammenlægninger med medlemsstaterne og harmonisere behandlingen af strukturelle fællesforetagender. Offentliggøre en grønbog om anvendelsen af konkurrencereglerne på vertikale aftaler. Fortsætte dialogen med de amerikanske konkurrencemyndigheder med henblik på tilnærmelse af definitioner af relevante markeder, især vedrørende aftaler med væsentlige teknologikomponenter. JkJk&kyttejge af intellektuel og industriel ejendomsret Kommissionen og medlemsstaterne • Fuldende harmoniseringen af lovene med henblik på udviklingen omkring informationssamfundets teknologier og færdiggøre lovgivningen om mønsterbeskyttelse og beskyttelse af ansattes opfindelser. Kommissionen • Styrke indsatsen over for forfalskninger. Medlemsstaterne - Færdigbehandle direktivforslaget om bioteknologiske opfindelser. • Støtte Den Europæiske Patentmyndigheds bestræbelser på at reducere omkostningerne ved patent ansøgninger, • Gennemføre EU-direktiveme for intellektuel ejendomsret i de nationale lovgivninger inden udgangen af 1996, • Udvikle uddannelserne på dette område, • Bevidstgøre virksomhederne om konkurrencefordelene i forbindelse med beskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret. 3- Administrativ forenkling Kommissionen • Indføre en særlig foranstaltning vedrørende innovation i arbejdsopgaverne for Udvalget tilforbedring og forenkling afforretningsvilkârene. • Tage hensyn til betydningen af innovation i forbindelse med administrativ forenkling (især ved valg af sektorer i SLIM-projektet), Medlemsstaterne • Tilvejebringe en "single-point entry" (dvs. at alle henvendelser kan rettes til én instans) for spørgsmål vedrørende innovation. 4- Love og bestemmelser Selskabsret Rådet • Nå frem til en hurtig vedtagelse af vedtægten for det europæiske aktieselskab, Kommissionen • Fortsætte med at anbefale brugen af europæiske økonomiske firmagrupper, især i form af bedre information, • Undersøge mulighederne for en vedtægt om fællesforetagender (traktatens artikel 130 N). 23 C- BEDRE FORBINDELSER MELLEM FORSKNING OG INNOVA TION 3. 1. Europæiske virksomheder møder flere problemer end deres konkurrenter, når de skal omdanne resultaterne af forskning til innovation. Denne konstatering skal ganske vist sættes i perspektiv over for den varierende situation i forskellige dele af Europa, men ikke desto mindre tyder en række indikatorer på, at de hidtidige bestræbelser ikke har været tilstrækkelige. 4 3. 2. Den øgede indsats på forskningsområdet kan retfærdiggøres over for beslutningstagere og skatteydere i en periode, hvor der skæres i de offentlige budgetter4 , og virksomhederne kæmper for at blive konkurrencedygtige, hvis fordelene og de afledte virkninger - både for samfundet (kampen mod sygdom, bevaring af miljøet, energibesparelser osv. ) og for innovationen - er til at få øje på. Naturligvis har forskningen også til opgave at udvide det kendtes grænser, uden at dette nødvendigvis omgående fører til håndgribelige resultater for industrien. Både grundforskningen og den langsigtede forskning er med til at forberede fremtiden, men disse forskningsgrene kan ikke desto mindre også have en "spin-off'-virkning på de mere umiddelbare industrielle anvendelser. De bør derfor opretholdes, især på nationalt plan, hvor der ofres flest midler på dem, og i særlige tilfælde også på fællesskabsplan. I "vidensbaserede økonomier" er oparbejdelse, udbredelse og overførsel af knowhow til forskellige aktører (personer, virksomheder eller organisationer) samt disses evne til at optage den og anvende den i tiltagende omfang tæt forbundne. Det er således hovedsagelig forbindelsen mellem forskning (oparbejdelsen af viden), uddannelse, mobilitet, interaktion (udbredelse af viden) og virksomhedernes - især SMV'ernes - evne til at optage ny teknologi og viden, der er livsvigtig for innovationen. 3. 3. De nødvendige aktioner omfatter først og fremmest en række særlige foranstaltninger, fortrinsvis i nationalt regi, som Kommissionen kan fremme ved udbredelse af god praksis, oprettelse af kommunikationskanaler mellem de nationale innovationssystemer og iværksættelse af lignende eller supplerende foranstaltninger på unionsplan. Den anden række foranstaltninger vedrører strukturen og metoderne for rammeprogrammet. Formålet med disse tiltag er at tage et større hensyn til virksomhedernes og samfundets behov, og at opnå en 48 Konklusionerne i dokumentet "Den europæiske industris konkurrencedygtighed" (KOM (96) 463/3) er klare: "FTU er en betydningsfuld immateriel investering, der ikke i tilstrækkeligt omfang tilgodeses i Europa. Til trods for at Europa indtager en fremtrædende position på det videnskabelige område, er de samlede europæiske udgifter til FTU (2% af BNP) næsten en tredjedel mindre end USA's (2,8%) og Japans (3,1%). Hvis man ser på den forskning, der varetages og finansieres af erhvervslivet, er det europæiske efterslæb i forhold til USA og Japan også stort (1% af BNP mod henholdsvis 1,6% og 2,2%). Europa har ikke udnyttet sin fremtrædende videnskabelige og teknologiske position tilstrækkeligt, og det ser faktisk ud til, at den europæiske forskning er den mindst markedsorierenterede i forhold til de vigtigste kon kurrenter. I Frankrig og Tyskland anvendes mindre end halvdelen af FTU-udgifterne til udvikling af nye produkter, mens man i både USA og Japan anvender mere end 60%. Desuden bliver de FTU-beskæftigedes andel af arbejdsstyrken mindre og mindre. Forskere udgør kun 0,42% af arbejdsstyrken sammenlignet med 0,76% i USA og 0,73% i Japan. Mellem 1984 og 1993 har antallet af patenter - det vigtigste beskyttelsesmiddel for intellektuel ejendomsret - i EU været faldende inden for alle sektorer med undtagelse af fly- og transportindustrien, hvor andelen af patenter i forhold til det samlede antal er mindre vigtig. Den kemiske sektor har kun i begrænset omfang tabt terræn. Den største tilbagegang har gjort sig gæidende for elektroniksektoren, som er FTU-intensiv og har stor betydning for innovationen i resten af erhvervslivet, hvor man er afhængig af integreret teknologi i investeringsgoder. Det Europæiske Råd i Firenze opfordrede medlemsstaterne til at styrke deres bestræbelser på at genvinde balancen i de offentlige budgetter under hensyntagen til de overordnede principper, man havde været inde på, herunder begrænse udgifterne fremfor at øge skatterne, at omstrukturere udgifterne selektivt til fordel for immaterielle investeringer i menneskelige ressourcer og forskning-udvikling, innovation og infrastruktur, der er nødvendig for konkurrenceevnen. SN/300/96. 24 U fuld integrering af innovations- og SMV-problemstiilingerne. især ved udvikling af task-forcer som koordineringsredskab. Endelig vil Fællesskabet med henblik på at opnå sin målsætning om at fremme innovationen sørge for. at andre politikker og instrumenter effektivt inddrages; det drejer sig her især om strukturfondene og internationale samarbejdsaktioner. L Nationale foranstaltninger og Fællesskabets opfølgning 3. 4. De nationale sammenhænge er stærkt varierende, og løsningstiltagene skal derfor udformes efter den aktuelle situation i hvert enkelt land. Alligevel er det muligt at udforme en række generelle anbefalinger, hvis anvendelse efter behov bør tilpasses de forskellige innovationssystemer. De omfatter: (i) «en fremtidsorienteret forskningsstrategi, (ii) «styrkelse af erhvervslivets forskning (både med hensyn til den faktiske størrelse og procentuelle andel), (iii) «oprettelse af teknologibaserede virksomheder, (tv) »et tættere samarbejde mellem offentlig forskning, universiteter og virksomheder, (v) • udvikling af SMV'ernes evne til at tage ny teknologi og knowhow i anvendelse, (vi) «demonstration af effektive innovationsmetoder (i) En fremtidsorienteret forskningsstrategi 3. 5. Europa har behov for et strategisk og fremadrettet perspektiv for sin forskning og anvendelserne af denne. Det gælder især for vækstmarkeder (herunder tjenesteydelser) og de relevante niche-aktiviteter på nationalt plan5. Initiativer af typen "nøgleteknologier". "Delphi" og "Foresight" kan hjælpe med at rette de kollektive bestræbelser mod de sektorer, fagområder eller teknologier, der vil få størst betydning i fremtiden. Fordelen ved dem er, at de skaber en bredt anlagt diskussion om mulige teknologiske løsninger, at de fremmer netværk for industri, forskning, den offentlige sektor, uddannelse, finansiering o. a. og desuden slår bro meilem fagområder og sektorer. Kommissionen vil udfolde bestræbelser på: - at lette udvekslingen af erfaring på dette område mellem medlemslandene; - at udnytte resultaterne af disse initiativer i søgningen efter nye indfaldsvinkler på unionsplan; - at forstærke den teknologiske overvågning på unionsplan ved Det Europæiske Observations center for Videnskab og Teknologi, der er etableret ved Centeret for Teknologiske Fremtidsstudier under FFC (Det Fælles Forskningscenter), og anvende dette center som knudepunkt for medlemsstaternes observatoner. Kommissionen beder de medlemsstater, der ikke har erfaring på området, om at overveje, om de ønsker at anvende disse langsigtede metoder (om nødvendigt vil Kommissionen tilvejebringe et finansielt bidrag fra strukturfondene). Kommissionen vil også oprette en arbejdsgruppe med henblik på at finde frem til de bedst egnede typer - og den bedste forvaltning - af forsknings- og teknologioverførselsprogrammer, der modsvarer behovene hos virksomhederne fra særprogrammer, der i forvejen er rettet mod servicesektoren (f. eks. telematik og transport), og LEONARDO-uddannelsesprogrammerne. i servicesektoren på grundlag af erfaringer indhentet 50 Når det drejer sig om jobskabelse, er den forventede udvikling i sektoren for tjenesteydelser mere lovende end den er inden for f. eks. fremstillingsvirksomhed. Innovationsprocessen i denne sektor er adskiller sig meget fra innovationsprocessen i de mere traditionelle sektorer. 25 Ub (ii) Styrkelse af erhvervslivets forskning 3. 6. Finansieringen af industriens forskning udregnet som procentdel af BNP er yderst forskellig fra land til land. 1 visse lande er man allerede oppe på et niveau, der er højere end vore konkurrenters, mens man i andre lande stadig halter betydeligt bagefter. For Europas vedkommende ligger den procentvise andel af denne forskning 38% under den tilsvarende andel i USA og 55% under Japan. God praksis har allerede bredt sig vidt, men den bør styrkes i visse regioner. Den omfatter bl. a. : - involvering af virksomhederne i udformningen af forskningsprogrammerne og om nødvendigt i bedømmelse af forslagene; - øgelse af offentlige forskningscentres og universiteternes kontraktforskning (en del af disses midler skal komme fra industrielle kontrakter, der er indhentet på konkurrencevilkår); - udvidelse af forskningens samarbejdsprogrammer (såsom COST, EUREKA), hvor der fordres - en bestemt deltagelse fra erhvervslivets side: iværksættelse af institutionelle mekanismer eller passende skattemæssige incitamenter. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at opstille kvantificerede og ambitiøse målsætninger for en øgelse af den del af bruttonationalproduktet, der bruges til forskning, udvikling og innovation. Dette skal ske ved tilskyndelse af erhvervslivets forskning, især den forskning, der finansieres af erhvervslivet selv, eller den der finansieres af det offentlige inden for de tilladte rammer i henhold til traktatens artikel 92. (iii) Oprettelse af teknologibaserede virksomheder ^. 7. Forskere og ingeniører skal i øget omfang tilskyndes til at oprette teknologibaserede virksomheder, hvad enten disse er lokaliseret på universiteter ("campus companies") eller forskerparker eller er udsprunget af større virksomheder. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til under hensyntagen til reglerne for statsstøtte at styrke indsatsen på dette område. Der bør især lægges vægt på indirekte foranstaltninger, og eksisterende ordninger, der er anvendt med held (f. eks. Det Europæiske Fællesskabs Erhvervsfremme og Innovations Centre) bør udnyttes. I 1997 vil Kommissionen selv inden for rammerne af innovationsprogrammet foranstalte en grundig udveksling blandt medlemslandene af god praksis under inddragelse de relevante aktører på området. Udvekslingen vil især omhandle foranstaltninger, der kan lette formidlingen af dette indhold (vedrørende intellektuel ejendomsret, sociale rettigheder, finansielle arrangementer osv. ) og af effektive nationale eller regionale fremmeforanstaltninger. Kommissionen vil støtte udbredelsen af disse former for god praksis ved hjælp af pilotaktioner i samarbejde med f. eks. universiteternes teknologioverførselsafdelinger og relevante regionale institu tioner (lokale offentlige organer, handelskamre. ), risikokapitalvirksomheder og teknologimæglere. (iv) Intensivering af samarbejdet mellem offentlig og privat forskning 3. 8. På nationalt og regionalt plan skal dette samarbejde intensiveres og i højere grad effektivt rettes imod innovation, oprettelse af nye virksomheder samt overførsel og udbredelse af knowhow. Dette kan ske ved: - at sammenkæde forskning med uddannelse ud fra en bedømmelse af behovene i den produktive sektor; - at give universiteter og forskere mulighed for at anvende en del af deres tid til virksomheds udvikling; - at give universiteter og andre offentlige forskningscentre mulighed for lovligt at indgå eksklusivkontrakter med industrien med hensyn til resultaternes udnyttelse (dette praktiseres allerede i adskillige lande) eller den finansielle investering; Adskillige empiriske undersøgelser har påvist denne type virksomheders økonomiske betydning, især når det drejer sig om udbredelse af innovation (Storey, 1996), og værdien af offentlig støtte i deres opstartsfase (Mustar, 1995). 26 ^ 3. 9. - at indføre kriterier for forvaltning og evaluering ud fra ovennævnte aspekter ved forsknings- og teknologiorganisationer og lade disse udvikle en international benchmarking-praksis; - at stimulere dialogen mellem producenter og brugere af teknologi (på basis af sektorer, på tværs af sektorer, i form af teknologiklubber osv. ) Kommissionen vil fortsætte sine undersøgelser af eksisterende hindringer og af faktorer, der er gunstige for dette samarbejde, og sørge for en omfattende udbredelse af resultaterne til interesserede parter. Den vil støtte de nationale, regionale og professionelle bestræbelser på at forbedre forvaltningen af forsknings- og teknologicentre ud fra hensynet til innovation og organisere sektorvise eller tvær- sektorielle teknologihøringer på tværs af grænser med henblik på konkrete samarbejdsaktioner og sikre, at disses organisation og forvaltning er af professionel beskaffenhed. Disse fora skal fremme dialogen mellem industrien og forskningsmiljøerne og den indbyrdes dialog mellem industriens egne repræsentanter om teknologiske og organisatoriske udfordringer, der kræver en politisk stillingtagen på unionsniveau via rammeprogrammet eller andre mekanismer. Dermed vil de kunne fungere som udvekslingsmedier for god praksis mellem virksomheder og sektorer. Hvis mekanismerne gør det muligt at formulere forsøgsordninger af vigtig karakter, vil Kommissionen sørge for tilvejebringeisen af de midler, der er nødvendige i forsøgene med sådanne innovative fremgangsmåder. For at kunne styrke samarbejdet mellem aktører og fagområder og koncentrere sine bestræbelser vil den bl. a. trække på erfaringerne med taskforcer fra forskning og industri. (v) Udvikling af SM Vernes evne til at tage ny teknologi og knowhow i anvendelse Denne målsætning skal forfølges, uanset hvor ny viden, metoder og teknologi stammer fra. På nationalt plan vii dette kunne omfatte følgende aktioner: - øgelse af effektiviteten af de nationale eller regionale aktiviteter til støtte for innovation, - udvikling af et mæglererhverv med speciale i kontakter mellem forskning, teknologi og SMV'er (netværkstjenester såsom de britiske Business Links, teknologisk follow-up, såsom de franske Centres de ressources technologiques osv. ). Disse særlige mæglere skal være i stand til at løse de tekniske problemer i forbindelse med SMV'ernes samlede innovationsbehov (organisation, uddannelse, markedsføring, finansiering. ). - øget adgang til ekstern ekspertise på europæisk eller globalt plan, især inden for organisation og ledelsesmetoder (f. eks. "knowledge resource centers" som anbefalet i Ciampi-rapporten) og bedre muligheder for et samarbejde med andre virksomheder (klaser grupper, netværk og "fødekæder"); - støtte til ansættelse eller midlertidig stationering af forskere, ingeniører eller teknikere hos SMV'er og til besøgsaktivitet (især på tværs afgrænser) mellem virksomheder og andre organisationer, der kan varetage demonstration af innovationsteknologier, -metoder og -processer. Kommissionen anbefaler medlemsstaterne at udvide de nationale foranstaltninger til støtte for overførsel af teknologier med international oprindelse. Bestræbelserne på en rationalisering af aktiviteter og organer til støtte for innovationen i regionerne og medlemslandene bør fortsættes (se afsnit Bl (iii) nedenfor). Denne indsats skal gøre det muligt for de involverede at opnå et mindstemål af viden og nødvendig professionalisme. Kommissionen vil selv fortsat yde sådanne bestræbelser den nødvendige støtte ved hjælp af struktur fondene og innovationsprogrammet (regionale innovationsstrategier og høringer om regional infrastruktur til støtte for teknologioverførsel og innovation). Kommissionen vil desuden intensivere sine bestræbelser på at skabe bedre indbyrdes forbindelser mellem de forskellige nationale og regionale støtteaktiviteter for innovation. Den vil i samarbejde med de relevante aktører medvirke ved definitionen af den ekspertise og de redskaber, der skal til for at udvikle - og eventuelt officielt godkende - de nye professioner, der er behov for i denne sammenhæng. 27 S^ Endelig vil Kommissionen i det femte rammeprogram toreslå et sæt sammenhængende og styrkede foranstaltninger med henblik på at fremme og lette overførsel, anvendelse og tilegnelse af teknologier, hvad enten disse er udviklet i inden for eller uden for EU. Endvidere vil Kommissionen foreslå en væsentlig styrkelse af strukturfondenes støtteaktioner til fordel for innovation (se afsnit C3 (i)). Ved hjælp af en nøjere og mere systematisk samordning vil det blive sikret, at disse aktioner gensidigt supplerer hinanden. Disse aktioner vil kunne omfatte: - støtte via strukturfondene til teknologioverførsel til virksomheder eller sektorer i mindre udviklede områder, - støtte til indledende ibrugtagning af nye teknologier under forudsætning af, at brugeren videreformidler de opnåede erfaringer (i lighed med initiativerne FUSE og ESPRIT) og til teknologioverførsel, der skal gøre det muligt for nye innovationsvirksomheder at trænge ind på markederne inden for eller uden for EU. (vi) Demonstration af effektive innovationsmetoder 3. 10 Kommissionen vil i samarbejde med europæisk industri fremsætte en ny generation af transnationale demonstrationsprojekter (især i forbindelse med EU's forskningsprogrammer) til illustration af effektive innovationsmetoder, der tager hensyn til tekniske, organisatoriske og sociale aspekter. Disse transnationale projekter vil danne ramme om realistiske afprøvninger af transnational innovation og forskellige kulturers og staters behandling af sammenlignelige innovationer, hvilket vil gøre det lettere at fjerne hindringerne for deres udbredelse. til demonstration af tjene Projekterne vil især gøre det muligt at: • afprøve nye metoder, partnerskaber og tjenester (inden for f. eks. intellektuel ejendomsret, projektstyring og finansiering af innovation); • vise, hvordan man kan optimere de sociale gevinster ved teknologisk innovation, især hvad angår beskæftigelsen og arbejdsvilkårene samt vedtagelsen af fælles normer; • udvikle en god management-praksis med delt ledelsesansvar med henblik på forbedring og fremskyndelse af industriel innovation: » inddrage sociale grupper , der kan fungere som katalysatorer og multiplikatorer for innovation; • tilskynde til udveksling af projektresuitaterne på tværs af sektorer. Kommissionen anbefaler, at der i forbindelse med industrielle forskningsprojekter tages hensyn til de socioøkonomiske aspekter, og den vil tage skridt til, at disse ved økonomiske og socialvidenskabelige eksperters hjælp integreres i EU's egne forskningsprogrammer. Kommissionen vil i forbindelse med det femte rammeprogram tage de nødvendige initiativer til støtte for forsknings- og udviklingsaktioner, der på kort og mellemlang sigt indebærer mulighed for, at produktionssystemer kan gøres miljømæssigt bæredygtige, og at nye teknologier nemmere accepteres socialt, især når det drejer sig om informationssamfundets teknologier (for eksempel projekter til demonstration af mulighederne i den ny teknologi for beskyttelse af individets grundlæggende rettigheder, herunder beskyttelse af privatlivets fred ved hjælp af særlig teknik). 2. Integrering af innovations- og SMV-dimensionerne i rammeprogrammet 3. 11. Dette vil nødvendiggøre en fuldstændig omformning af rammeprogrammet. Derfor bør såvel indfaldsvinkelen som implementeringsmetoderne og forvaltningsorganisationen tilpasses: (i) en integreret indfaldsvinkel 3. 12. Rammeprogrammet bør først og fremmest anskues ud fra en integreret synsvinkel. Debatten om , at forskning og teknologi kun er en side af innovationen, og selv om denne grønbogen har bekræftet Grønbogen "Liv og arbejde i informationssamfundet" (KOM(96) 389 endelig udg. ) illustrerer, hvor vigtigt det er, at både samfundet som helhed og dets lønmodtagere kan acceptere fornyelse. Dette vil blive uddybet i grønbogen om organisation af arbejde, der for tiden er under udarbejdelse. 28 hL side er vigtig, er den ikke nok i sig selv. Der vii i højere grad systematisk blive taget hensyn til spørgsmål vedrørende organisation, forvaltning, markeder, finanser, jura og sikkerhed. Dette indebærer: • • at disse elementer integreres på et tidligt stadie ved udarbejdelsen af de mest industrielle programmer og de tilsvarende projekter (herunder sikring af intellektuel ejendomsret, problemer i forbindelse med normer og disses overholdelse, private finansieringsnetværk, fremadrettede markedsanalyser, design osv. ). at der vil blive skabt tættere forbindelser mellem FTU og andre politikker (uddannelse, det indre marked, strukturfondene osv. ), således at hurtig udbredeise og udnyttelse tilgodeses. at task-forcer anvendt som koordineringsredskab ved udarbejdelse og overvågning af aktioner med prioriterede samfundsmæssige og industrielle målsætninger, der muliggør klare, målrettede be stræbelser, er et værktøj, der vil blive udviklet yderligere til fordel for en mere gennemsigtig emneudvælgelse og en så høj som mulig deltagelse af SMV'er fra alle regioner. • at fællesskabspolitikker og nationale politikker skal koordineres effektivt. (ii) tilpassede iværksættelsesrammer 3. 13 For det andet skal iværksættelsesrammeme for programmer og projekter tilpasses. Dette vil især inde bære: • at de overordnede teknologiske målsætninger såvel som indholdet af arbejdsprogrammerne for særprogrammer fastlægges ud fra de vigtigste faktorer, der har betydning for innovationen på de respektive områder. • at evalueringskriterierne for projektforslag revideres eller anvendes mere konsekvent. Dette vil i højere grad gøre det muligt at tage hensyn til: deres nyskabende karakter, kvaliteten af hovedkontrahenternes udnyttelsesplaner (og det omfang i hvilket de er tilpasset de pågældende virksomheders eller forskningscentres forretningsplaner), vigtigheden af de elementer, der nødvendiggør, at de tages op på transnationalt plan (fordelene ved større projekter. SMV'ers adgang til det europæiske marked osv. ), nyttevirkningerne for andre af Fællesskabets politikker (beskæftigelse, miljø osv. ) • at der opfordres til, at der allerede på forskmngsstadiet træffes forberedelser med henblik på udnyttelse og spredning af resultaterne. Dette kan ske ved, at kontrahenterne får adgang til nye instrumenter, metoder og kendskab til god praksis. Desuden kan man vejlede dem på områder såsom forvaltning af innovation og teknologi samt intellektuel ejendomsret og give dem adgang tii privat finansiering. Som tidligere anført vil der blive knyttet tættere forbindelser mellem Fællesskabets forsknings- og innovationsprojekter og de kilder til risikokapital, der kan skabe finansiel rygdækning for projekter, der bevæger sig ud på markedet, herunder især i samarbejde med Den Europæiske Investeringsfond. • at de iværksættelsesrammer, der vedrører ledelse og kontraktmæssig opfølgning af projekter modificeres, således at de orienteres mod levering af resultater ("deliverables") og/eller opfyldelse af målelige målsætninger ("milestones"), der klart er specificeret for hver af konsortiets hovedpartnere. Der vil blive udviklet en model for projektlivscyklus ("Project Life Cycle Management for RTD"), som vil blive afprøvet og taget i anvendelse. Denne model skal bidrage til anvendelsen af ens kriterier og metoder for hele rammeprogrammets vedkommende, muligvis ved hjælp af totalkvalitetsstyringsteknikker. • at der tilstræbes den størst mulige brugervenlighed over for SMV'er. Dette vil indebære kortere behandlingstider, en centraliseret brugerkontakt og et permanent system af offentlige forslags indkaldelser med indleveringsprocedurer i to trin. • at kontrakterne tilpasses med henblik på at opnå større fleksibilitet i sammensætningen af konsortierne og gøre det muligt at ændre dem i løbet af et projekt, f. eks. ved at inddrage SMV'er eller teknologioverførselsorganisationer på et downstream-stadie med henblik på udnytteise eller Det fremgår af Fællesskabets innovationsundersøgelse, at tekniske vanskeligheder i forbindelse med innova tion af virksomhederne opfattes som det mindste problem i forbindelse med innovation. 29 Li overførsel af resultaterne eller ved at styrke kontrahenters intellektuelle ejendomsret i forbindelse med udviklings- eller demonstrationsaktiviteter. • at styrke foranstaltningerne (metoder og ressourcer) for særprogrammer med henblik på at øge resultatanvendelsen og udbredelsen, især ved demonstrationsprogrammer, af den opnåede generiske og teknologiske knowhow, således at et voksende antal virksomheder kan nyde godt af Fællesskabets FTU-resuItater. • at udnytte forskningsresultaterne effektivt. Dette afhænger i vidt omfang af de forberedelser, partnerne seiv, udover forskningsfasen. træffer med henblik på konsortiets egen udnyttelse, eller, såfremt dette ikke er muligt, på overførsel til andre partnere (komplementære undersøgelser vedrørende indførelse af teknologi, uddannelsesaktioner vedrørende ny teknologi, udarbejdelse af dokumentation allerede fra projektstarten, forberedelse af licenser, udvælgelse af partnere osv. ). Såfremt disse bestræbelser skal lykkes, er det nødvendigt at afsætte betydelige midler til dem. Et forskningsprojekt skal derfor være en del af en innovationsstrategi. Dette skal afspejles i udvælgelseskriterierne, projektets gennemførelse og resultatbedømmelsen. (iii) en samordnet forvaltning 3. 14. Ud fra erkendelsen af at store virksomheder spiller en vigtig rolle for innovationen, især i medfør af deres forbindelser med mindre virksomheder, bør disse foranstaltninger gøre det muligt for et større antal SMV'er at få del i hele forskningsspektret og resultaterne samt lette teknologioverførslen. Dette vil kræve en nøjere koordinering af de forskellige aktioner, således at der skabes: - en bedre overordnet sammenhæng, optimal udnyttelse af synergier mellem forskellige initiativer og øget sigtbarhed i forbindelse med aktioner tii fordel for innovation og SMV'er; - et integreret udvalg af tjenester, der specielt er tilpasset forskellige typer SMV'ers behov (f. eks. inden for intellektuel ejendomsret, metoder til innovationsstyring og adgang til risikokapital); - en større ensartethed ved innovation og foranstaltninger til fordel for SMV'er samt oprettelse af gateways (samkøring) mellem projekter på forskellige stadier (forskning, demonstration, overførsel, udnyttelse); iværksættelsen af fremmeforanstaltninger for - bedre samordning med andre politikker (regionale politikker, uddannelsespolitikker osv. ) Innovationsfremme og mere effektiv inddragelse af SMV'er afhænger i vidt omfang af eksisterende netværk og muligheden for at styrke og rationalisere dem. Disse netværk af lokalt baserede organisationer dækker hele områder og er i besiddelse af de færdigheder, der er nødvendige ved rådgivning og assistering af de forskellige involverede, især SMV'er, når det gælder innovation, projektforberedelse og partnersøgning (se afsnit Bl (iii) og Cl(v)). Forslaget til et horisontalt program, "Innovation og inddrageise af SMV'er" burde bidrage til den effektive koordinering af innovationsbestræbelser og bestræbelserne på at udbrede teknologi og fremme SMV'ernes deltagelse i forskningen. 3. 15 Desuden vil de positive erfaringer med industri- og forsknings-taskforceme blive udnyttet i forbindelse med det femte rammeprogram. Debatten om grønbogen om rammeprogram har påvist nyttigheden af instrumenter, der gør det muligt: innovation og erfaringerne fra taskforcerne under det fjerde • at identificere (i samarbejde med brugere, forskere og industrien) de teknologiske problemer, hvis • løsning er et prioriteret økonomisk og socialt mål i Europa, i højst muligt omfang at samle ekspertisen og de private og offentlige ressourcer - på EU-plan eller nationalt plan - om en heldig gennemførelse af større, målrettede projekter og derved opnå hurtigere resultater af forskningsarbejdet, samtidig med at dobbeltarbejde undgås, og synligheden og eksempelværdien af Fællesskabets forskning øges. På fællesskabsniveau bør man derfor: • styrke taskforcernes vejledende rolle ved i højere grad at inddrage innovation som et udvælgelses kriterium for projekterne ved det femte rammeprogram, • effektivisere procedurerne ved at planlægge samtidige eller tidsintegrerede indkaldelser af forslag i forbindelse med de forskellige programmer for prioriterede forskningsområder. 30 5. Inddrageise af andre fællesskabsinstrumenter (i) Styrke strukturfondenes engagement tii fordelt for innovation 3. 16 ïkke alle regioner har den samme innovationskapacitet. Af statistikkerne kan det udledes, at den teknologiske kløft mellem Unionens udviklede regioner og dens mindre udviklede regioner er dobbelt så stor som "samhøringhedskløften", og forskellige faktorer truer med at udvide den. Regioner er derfor en særdeles velegnet målgruppe, når det gælder om at fremme og styrke innovationen i Europa, idet man på regionsplan bedre kan tage hensyn ttî forbindelsen mellem samhørighed, forskning og innovation. Der er tre forhold, å&r støtter denne antagelse: » En innovationspoiitik skal bygge på et indgående kendskab til virksomheders - herunder SMV'ers - behov ï et givet økonomisk system: på dette område findes ingen normer, der kan trækkes på, og denne type politik skal være baseret på de faktiske forhold i en region. Regionerne skal således finde deres egen vej til innovationen; « Regionerne udgør den sammenhæng, hvor det nødvendige samarbejde mellem innovationens hovedaktører bedst udfolder sig; • De regionale og lokale myndigheder kan bedst selv indrette det "innovative miljø", der er grundlaget for en regions innovationskapacitet. Ud fra ovennævnte overvejelser har Kommissionen - udover sine foranstaltninger til fremme af innovationen i hele Unionen - iværksat aktioner, der skal fremhæve innovationens betydning i forbindelse med strukturfondene. De fleste af EU's initiativer, såsom SMV-aktionen, ADAPT og LEADER II samt desuden artikel 10 i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) tildeler innovation en fremtrædende rolle. Desuden er innovation et prioriteret område i de nye direktiver i forbindeise med mål nr. 2, hvori det fastslås, at innovation er en væsentlig forudsætning for at bevare konkurrencedygtighed og beskæftigelse". På samme måde vurderer Kommissionen, at innovation er et vigtigt element i den prioritering, der er tildelt beskæftigelsen via udnyttelse af strukturfondene. Kommissionen finder det således ønskeligt, at medlemsstaterne og de pågældende regioner øger deres engagement i innovationsfremmende foran staltninger under hensyntagen til de midler, der er til rådighed i indeværende planlægningsperiode og i den kommende generation af strukturfonde. 54 Kommissionen vil for sit eget vedkommende trække på de erfaringer, der er indhøstet fra de regionale innovationsstrategiprojekter. der har hentet støtte såvel under artikel 10 i EFRU som fra innovations programmet. I forbindelse med regionerne under mål nr. 1 og 2 opfordrer Kommissionen medlemsstaterne og de pågældende lokale eller regionale myndigheder til at tage fuldt hensyn til nødvendigheden af foranstaltninger til fordel for innovation, især ved støtte til forskning, udvikling, teknologioverførsel og arbejdstageres uddannelse, og dermed tilgodese prioriteringen af beskæftigelsen. I forbindelse med landområder (især områderne under mål nr. 5b) vil Kommissionen inden for rammerne af beskæftigelsesinitiativeme tilstræbe en så vid udbredelse som muligt af god praksis, der er påvist og afprøvet af Det Europæiske Observationscenter for innovation og udvikling af landområder under initiativet Leader II. Under mål nr. 4 og i forbindelse med fællesskabsinitiativet ADAPT bør bestræbelserne koncentreres om innovationsaktioner. der især vedrører uddannelsesbehov og forbedring af uddannelser, således at SMV'er kan få hjælp til at udvide deres menneskelige ressourcer på en mere effektiv måde. 54 I den europæiske tillidspagt om beskæftigelse er udviklingen af SMV'er en strukturpolitisk prioritet. Heri fastslås det: "Der skal gøres en særlig indsats for at oprette nye små og mellemstore virksomheder og enkeltmands firmaer. Det gælder om at udbrede kendskabet til de innovative foranstaltninger, der har givet resultater, især dem, der vedrører finansieringsteknik såsom adgang til risikovillig kapital. Udviklingen af de små og meilemstore virksomheder fremmes også af indsatsen inden for forskning og teknologisk innovation og af bestræbelserne på at tage hensyn ti! miljøet, idet der er mulighed for at få adgang til nye markeder for miljøvenlige produkter. " (En indsats for beskæftigelsen i Europa - en tillidspagt. CSE(96)1 endelig udg. , 05. 06. 1996. , side 24. 31 (ii) Få mest ud af innovationens internationale dimension 17 Der bør i aktionerne til fordel for innovation tages høide for teknologiernes og markedernes verdens omspændende karakter. Strømmen af information, knowhow og kapital på verdensplan er tiltagende. Hvis dette skal tages i betragtning, bør der træffes adskillige foranstaltninger, der gensidigt supplerer hinanden: • En tættere interaktion mellem rammeprogrammet og COST- og EUREKA-samarbejdsprogram- meme. • Støtte til internationalt industrielt samarbejde og fremme af samarbejdet mellem virksomheder på grundlag af bilaterale aftaler, der letter europæiske virksomheders - især SMV'ers - adgang til teknologi, viden og færdigheder, idet der drages mest mulig fordel af deres knowhow, og således at deres profiler på fremtidens markeder styrkes. • En intensivering af det internationale FTU-samarbejde med tredjelande. Dette samarbejde skal være i overensstemmelse med Unionens politiske mål (f. eks. vedrørende energi, miljøbeskyttelse eller oprettelse af informationssamfundet), være af gensidig interesse, og kan om nødvendigt tage form af bilaterale aftaler. Det skal på grundlag af principper om gensidighed øge den direkte deltagelse af organisationer fra tredjelande i Fællesskabets FTU-projekter. En særlig interesse vil blive tildelt lande i Central- og Østeuropa, der forventes optaget i Unionen. Desuden vil det være et mål at forsøge at øge den tiltrækningskraft, europæisk forskning udøver på forskere fra lande, EU har forbindelser med. Endelig vil der blive internationale videnskabelige samarbejdsaktiviteter på grundlag af emner og lande eller regioner, såsom Middelhavsområdet, Samfundet af Uafhængige Stater og udviklingslandene til støtte for udenrigspolitikken og EU's industripolitik indledt • En øget tilskyndelsesaktivitet over for de pågæidende lande ved udnyttelse af mulighederne i in strumenter såsom TAC1S, PHARE , MEDA osv. , således at disse motiveres til i højere grad at udforske s>ncrgier med Fællesskabets forskningsprojekter. • En fortsat bevågenhed ved internationale forhandlinger over for spørgsmål af mulig betydning for europæisk innovation og relaterede aspekter (f. eks. intellektuel ejendomsret og foranstaltninger over for svig). (iii) Udforme handlingsplanens indhold for de forskellige sektorer og teknologiområder. 18 Visse forlag i denne handlingsplan kan vise sig mere elier mindre egnede i forbindelse bestemte sektorer eilcr teknologier, og tilpasninger vil derfor være nødvendige. Kommissionen vil i videst muligt omfang tilgodese en gensidig befrugtning blandt sektorer og teknologier ved at oprette tværsektorieile og tværteknologiske forbindelsesled. Det vii i højere grad end tidligere blive tilstræbt, at der tages højde for industriens problemer ved formuleringen af politikker. De områder, hvor en sådan tilpasning vil være nødvendig, omfatter foruden miljø- og servicesektoren anvendelse, rumfartsteknologier en bedre udnytteise landdistriktudvikling, forbrugerteknologi og audiovisuelle teknologier. Eksempler: teknologier med dobbelt og af a) Innovation er en vigtig faktor for inden for udviklingen af landbrugsøkonomier. Der bør derfor lægges på og landbrugsudviklingens forskellige områder, herunder især: tilskyndelsesforanstaltninger udbredelse innovation vægt på af * * få landbrugsområdernes SMV'er tii at tage ny teknologi i anvendelse; lette adgangen til moderne informations- og kommunikationsmidler hos brugere i landbrugs- og/eiier pcriferiområder; * udvide de tjenester, der tilbydes landbrugsproducenter og SMV'er i landbrugsområder (undersøgelser, ledelsesassistance, prognoser, risikovurdering osv. ) b) Eftersporgsebiispektet er af stor betydning for innovationen. Det betyder især, at nye produkter ikke kun skal imødekomme virksom hedernes behov, men også slutbrugernes. Innovationen skal frem for ah tilgodese behov, der ikke uden videre blotlægges af markedskræfterne (social og 55 For lande, der ikke er kandidater i forbindeise med udvidelsen af Unionen. 32 territorial samhørighed, almenvellets interesser, brugervenlige produkter og tjenester, en løsning af problemerne i forbindelse med analfabetisme og social udelukkelse osv. ). Desuden bør man i forbindelse med hensynet til efterspørgslen også tage hensyn til overvejelser angående et bæredygtigt forbrug. Forbundet hermed er også spørgsmålene vedrørende forbrugerbeskyttelse, produktkvalitet samt love og bestemmelser. Det forbindelse med informationsteknologiske produkter eller tjenester (Internet, chipkort, cyber-penge osv. ). Inden for disse sektorer er retspraksis kun på tilblivelsesstadiet, uanset om det drejer sig om beskyttelsen af den offentlige orden eller af brugerne. Det er på dette område nødvendigt at styrke de tværfaglige tiltag med henblik på udformning af mulige nødvendige aktioner. sidste punkt især vigtigt er i c) Den audiovisuelle sektor er et prioriteret område, hvor udviklingen har taget fart som følge af indflydelsen fra nye teknologier. Kommissionen vil opfordre til, at der indgås partnerskaber mellem og indholdsproducenter). I denne sammenhæng vil der blive organiseret udvidede høringer om de nye teknologiers indflydelse på den audiovisuelle sektor i Europa, og der vil blive arrangeret pilotdemonstrationsprojekter. digitalelektronikindustrien (radio/tv, museer kulturelle centre og d) Miljøsektoren (f. eks. spildevandsbehandling, og begrænsning af atmosfæriske udslip) er en sektor i stærk økonomisk vækst, både når det gælder industriel fremstilling og tjenesteydelser. Der er i disse sektorer noteret en vækst, der er stærkere end den, der har gjort sig gældende for resten af økonomien. Deres beskæftigelse er årligt steget med 3%, hvilket næsten er dobbelt så meget som i andre sektorer. For tiden domineres miljøsektoren af teknologier (og hermed forbundne tjenesteydelser) til mindskelse af miljøgener. affaldsforvaltning, støjbegrænsning Imidlertid går fremtidens tendenser i retning af udvikling af rene, integrerede teknologier, et område hvor innovation er en uomgængelig nødvendighed med henblik på en fremskyndelse af disse teknologiers markedsintroduktion og anvendelse. 33 5 - 3- BEDRE FORBINDELSER MELLEM FORSKNING OG INNOVATION 3. 1. NYE AKTIONER 1-. Nationale foranstaltninger og Fællesskabets opfølgning (i) Styrke erhvervslivets forskning Medlemsstaterne • formulere kvantificerede målsætninger og iværksætte relevante tilskyndelsesforanstaltninger. (ii) Oprette teknologibaserede virksomheder Kommissionen • organisere en tilbundsgående udveksling af erfaringer med medlemsstaterne og aktørerne om • retlige og skattemæssige foranstaltninger og fremmeforanstaltninger (1997), iværksætte pilotaktioner repræsentanter for risikokapitalen, industrien og regionale institutioner (1998). til udbredelse af god praksis i samarbejde med universiteter, (iii) Et tættere samarbejde mellem forskning, universiteter og virksomheder Medlemsstaterne • skabe juridiske betingelser, der kan lette forskningsinstitutioners udnyttelse af forskning og oprettelse af virksomheder. (iv) Udvikle SMV'ernes evne til at tage nv teknologi og knowhow i anvendelse Medlemsstaterne • støtte grænseoverskridende teknologioverførsel. Kommissionen og medlemsstaterne • forbedre fællesskabsplan. forbindelserne mellem de nationale og de regionale innovationssystemer på (v) Demonstrere effektive innovationsmetoder Kommissionen • iværksætte en ny generation af demonstrationsprojekter, der omfatter innovationens tekniske, organisatoriske og sociale aspekter (det femte rammeprogram for F&U). 2-. Integrere innovations- og SMV-dimensionerne i rammeprogrammet Kommissionen • tilpasse rammeprogrammets iværksættelsesrammer (udvælgelseskriterier, behandlingstid), styrke demonstrationsaktionerne, tilpasse de juridiske rammer for kontrakter (det fjerde og femte rammeprogram), • styrke den rådgivende og koordinerende virksomhed, der varetages af forsknings- og industritaskforcer (det femte rammeprogram), • udvikle et program, "Innovation og inddragelse af SMV'er", der kan øge SMV'ers deltagelse i rammeprogrammet og tilvejebringe en integreret indfaldsvinkel til innovation med hensyn til projekters juridiske og finansielle sagsbehandling (det femte rammprogram). 3-. Inddrage andre fællesskabsinstrumenter Kommissionen og medlemsstaterne • fordele handlingsplanens indhold på prioriterede områder. 34 3- BEDRE FORBINDELSER MELLEM FORSKNING OG INNOVATION 3. 2. IGANGVÆRENDE AKTIONER TIL FORBEDRING AF BETINGELSERNE FOR INNOVATION I EUROPA 1-, Nationale foranstaltninger og Fællesskabets opfølgning (i) lkd. r^uitid&arkM-t. r^iiMakg. ijQS3-- og udviklingsstrategi Med lemsstateræe • foretage høringer vedrørende langsigtede teknologiprognoser (Foresight). » lette udvekslingen af erfaring og udnyttelsen af resultater på fællesskabsplan, • fremme den teknologiske overvågning (nettet af nationale organisationer Europæiske Observationscenter for Videnskab og Teknologi). tilknyttet Det (ii) Oprette teknologibaserede virksomheder Medlemsstaterne • styrke foranstaltningerne til fordel for "campus companies" og disses udbredelse. (iii) Intensivere samarbejdet mellem forskning, universiteter og virksomheder fortsætte og styrke aktionerne på dette område. Medlemsstaterne • Kommissionen • analysere hindringerne på dette område og udbrede god praksis, • støtte de nationale tiltag til forbedring af forvalmingen af forsknings- og teknologiorganisationer og hjælpe disse i deres bestræbelser på at udvikle en international benchmarking, • organisere fora til udveksling af teknologi på basis af sektor og på tværs af sektorer. (iv) Udvikle SMV'ernes evne til at tage ny teknologi og knowhow i anvendelse Medlemsstaterne • forbedre effektiviteten og gennemsigtigheden af støttestrukturerne. Kommissionen • hjælpe med at professionalisere de erhverv, der virker til støtte for innovation, • udvikle foranstaltninger til støtte for ibrugtagning og anvendelse af teknologier (støtte til indledende anvendelse, adgang tii teknologier, der ikke er udviklet i EU, internationalisering af nyoprettede teknologibaserede virksomheder, regionale projekter). , (v) Demonstrere effektive innovationsmetoder Medlemsstaterne og Kommissionen • gøre bedre brug af specialister teknologiprojekter. fra de humanistiske videnskaber i forbindelse med ZsJnlggrere innovations- og SMV-dimensiongrne i rammeprogrammet (Se Nye aktioner) 3-. Inddrage andre fællesskabsinstrumenter Kommissionen og medlemsstaterne • styrke strukturfondenes engagement til fordel for innovation, • fa mest ud af innovationens internationale dimension. 35 KONKLUSION; På de tre ovenfor afgrænsede hovedområder forslår Kommissionen således de foranstaltninger, hvis prioritering, forventede virkninger eller påtrængende karakter er blevet understreget under debatten. På fællesskabsniveau kan disse foranstaltninger finansieres ud fra eksisterende budgetter og budgetoverslag og vil ikke behøve supplerende finansiering. Hovedindsatsen bør imidlertid finde sted på lokalt, regionalt eller nationalt plan. Ansvaret for en indsats til fordel for innovation ligger hovedsagelig hos medlemsstaterne og aktørerne på de pågældende områder - først og fremmest virksomhederne. På grund af de stærkt varierende omstændigheder på nationalt plan vil det være nødvendigt at foretage en mere tilbundsgående undersøgelse. Kommissionen foreslår, at den selv udfører denne undersøgelse i tæt samarbejde med medlemsstaterne med henblik på at udarbejde en fælles referenceramme og på denne måde hjælpe dem med at fastlægge deres egne prioriteringer og samarbejdsmuligheder. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for en effektiv koordinering indadtil af foranstaltningerne i forbindelse med de forskellige politikker og en så effektiv som mulig interaktion udadtil med de andre medlemsstater og Unionen. Kommissionen vil udarbejde en detaljeret tidsplan for iværksættelsen og en præcis beregning af omkostningerne for de foreslåede foranstaltninger. På dette grundlag vil den vil den forelægge Rådet, Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg lovforslagene i overensstemmelse hermed. Kommissionen vil med regelmæssige mellemrum aflægge rapport til Det Europæiske Råd om afviklingen af handlingsplanen. I denne sammenhæng vil den fremlægge forslag til ændringer og tilføjelser, der bliver aktuelle i medfør af udviklingen eller de særlige omstændigheder i forbindelse med planens iværksættelse. Den entusiasme og energi, der findes, bør kanaliseres ud i iværksættelsen af nærværende handlingsplan, således at der kan opbygges et Europa, der i højere grad satser på innovation, konkurrencedygtighed og jobskabelse. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * ** 36 C~, AKTIONSPLAN FOR INNOVATION I EUROPA 1. Reaktioner på grønbogen ved høringen 2. Udviklingstendenser inden for innovationspolitikken i EU's medlemsstater 3* Statistiske tabeller Sf BILAG 2. 1 Reaktioner ved høringen A. Sammenfatning af kommentarer fra aktørerne B. Regeringernes reaktioner C. EU-institutionernes reaktioner f£ A. Sammenfatning af kommentarerne fra aktørerne s f Indledning Høringen om grønbogen har muliggjort en hidtil uset debat om innovation, ikke kun i Unionens femten medlemslande, men også i Norge og Island. Mere end 40 000 eksemplarer af grønbogen er blevet udsendt. Forskere, virksomhedsledere fra store virksomheder og SMV'er. offentlige myndigheder, fagforeninger, faglige sammen slutninger og de forskellige fællesskabsinstitutioner har analyseret, diskuteret og kommen teret den. I 17 lande blev der holdt konferencer med næsten 5 000 deltagere. Et stort antal specifikke forslag er blevet sendt til Kommissionen. Udover de nationale kon ferencer, hvor omfanget af reaktioner og forventningerne til dette initiativ kan aflæses af referaterne, har Kommissionen modtaget mere end 300 reaktioner direkte. Den omfattende stillingtagen og den analytiske kvalitet af disse reaktioner vidner om den interesse, grønbogen har vakt. Her fremlægges en første analyse af beretningerne fra konferencerne og af de mest repræ sentative reaktioner (især fra de vigtigste faglige sammenslutninger, fagforeningerne, de na tionale og europæiske sammenslutninger, de store virksomheder og finansieringsinstitu tionerne) og de mest relevante debatindlæg. Disse reaktioner vedrører først og fremmest emnerne og de forskellige aktionsmuligheder, der er foreslået i grønbogen, især den fore forbedringen af fordel slåede målretning af forskningen innovationsfinansieringen, den intellektuelle ejendomsret og støtten til små og mellemstore virksomheder. Visse af disse reaktioner omhandler desuden emner, der ikke i særligt stort omfang for tjenesteydelsessektoren, de store virksomheders rolle osv. i grønbogen: organisationsinnovation, innovation og innovation er berørt inden for til Nærværende dokument er en første, ikke udtømmende sammenfatning af disse kommentarer fordelt på grønbogens vigtigste temaer. Det omfatter ikke reaktionerne fra Fællesskabets institutioner eller de officielle reaktioner fra medlemsstaterne, som er gengivet i henholdsvis 2. og 3. kapitel af dette bilag. Listen over individuelle reaktioner på grønbogen er vedlagt som bilag tf Sammenfatning 1. Blandt grønbogens temaer er der vigtige emner, der hyppigt tages stilling til i reaktionerne. Det drejer sig især om en bedre udnyttelse af F&U i innovationens tjeneste, om finansierin gen af innovation, om beskyttelse af den industrielle ejendomsret og om støtten til små og mellemstore virksomheder. Når det drejer sig om målretning af forskningen til fordel for innovation, er det den almindelig mening, at forbindelserne mellem forskningsmiljøerne og industrien bør forbedres ved at styrke mulighederne for dialog mellem dem og øge forskernes forståelse af erhvervslivets problemer. Den teknologiske overvågning betragtes som vigtig; på dette område bør man fremfor at oprette en ny fællesskabsinstitution koordinere de nationale initiativer og forbedre informationsudvekslingen. Hvad angår den offentlige støtte til forskning er der uenighed mellem tilhængerne af en offentlig støtte, der kun omfatter forskning på et præ-konkurrencemæssigt niveau og tilhængerne af en støtte, der omfatter hele innovationsprocessen (indtil industnaliseringsfasen). De store lande betragter generelt task-forcerne som et interessant redskab, men man ønsker at deres virksomhed skal være mere gennemsigtig, og at industrien får mulighed for at medvirke mere aktivt på et tidligt udviklingsstadie. Endelig er der udbredt enighed om, at forskningsprogrammernes udvæl gelsesprocedurer bør gennemføres hurtigere og deres sagsbehandling forenkles. De aktuelle forhold på dette område passer dårligt til næsten alle SMV'ers situation. Hvad angår de menneskelige ressourcer anbefales det, at mobiliteten øges (især mellem universiteter og industri), at kvalifikationer anerkendes på europæisk plan, og at der lægges mere vægt på innovationsrelateret stof i skolernes og universiteternes undervisning. Spørgsmålet om forbedring af innovationsfinansieringen har været genstand for et meget stort antal kommentarer, især vedrørende nødvendigheden af et europæisk finansierings- marked for innovationsvirksomheder, oprettelsen af forbindelsesled mellem teknologi og finansiering, indførelsen af garantiordninger og anvendelsen af skattesystemer til gunst for innovationen. Når det gælder love og bestemmelser, drejer kommentarerne sig navnlig om industriel ejendomsret - som betragtes som et dyn og svært tilgængeligt redskab, virksomhederne ikke er fortrolige med - og nødvendigheden af en virksomhedsvedtægt, der er tilpasset det indre marked og tilgængelig for SMV'er. Endelig vedrører et meget stort antal forslag den direkte støtte til SMV'er og de nationale eller regionale støtteinfrastrukturer til disse virksomheder. Disse forhold er ofte forskel lige fra medlemsstat til medlemsstat, og det er vanskeligt at finde en fællesnævner for dem. Dog er det muligt at uddrage visse konstante træk. såsom behovet for at lette adgangen til forskningsprogrammer (i nationalt regi eller EU-regi), behovet for at rationalisere udbuddet af tjenesteydelser, især de offentlige, og gøre det mere gennemsigtigt og nødvendigheden af, at SMV'er ikke længere anskues isoleret, men i sammenhæng med større virksomheder, kunder og leverandører. En række reaktioner vedrører desuden emner, som ikke eller kun i begrænset omfang er behandlet i grønbogen: Det drejer sig her hovedsagelig om innovation inden for tjenesteydelsessektoren (fordi den er den største beskæftigelsessektor i Europa) og den offentlige sektor (samme kommen tar). "Innovationen indenfor tjenesteydelsessektoren er i vidt omfang et overset omrade. In tjenesteydelsessektoren spiller en vigtig rolle for fornyelsen af novationen inden for fremstillingssektoren " (Oslo) En del kritik går ud på, at der i grønbogen lægges for stor vægt på de teknologiske aspekter af innovationen og for lidt vægt på sociale faktorer og miljøfaktorer især mener visse bidragydere, at virksomhedernes organisatoriske kaoacitet er blevet overset. '*DGB beklager, at grønbogen i for høj grad er orienteret imod teknologifremme og kun i ringe omtang rettet mod direkte aktioner til fremme af virksomheders organisatoriske kapacitet - en faktor, der er vigtig ï forbindelse med ibrugtagningen af FTU". Desuden kritiserer fagforeningerne (især de tyske) mangelen på aktioner ni fordel for engagering og inddrageise af de ansatte. UEAPME påpeger også, at ''det er vigtigt ikke at glemme, at innovation ikke kun handler om udvikling af nye produkter, men også er et organisatorisk og strukturelt fænomen' Desuden mener man, at begrebet progressiv (trinvis) innovation er forsømt til fordel for radikal innovation og højteknologi (ÏRDAC). I reaktionerne nævnes de store virksomheder hyppigt som skabere af megen innovation, og man er overrasket over, at de ikke omtales mere i grønbogen. ^De store virksomheder ude lukkes fra debatten, til trods for at deres F&U-aktivitet er meget omfattende, og til trods for at de er de første til at tage teknologi udviklet afSKWer i anvendelse " (CEST), Endelig er der også nogle, der mener, at det billede, der tegnes i grønbogen, er for dysten. Således fremholdes den farmaceutiske industri som eksempel på en sektor, hvor det er lykkedes europæisk erhvervsliv at udnytte sin teknologiske knowhow kommercielt, 3. Hovedlinierne i de forskellige debatindlæg gives \ nedenstående afsnit, som er ordnet efter de fem hovedmål i resuméet af grønbogen: • målrette forskningen mere til fordei for innovation • mobilisere menneskelige ressourcer til fordel for innovation • forbedre finansierings betingelserne for innovationen • etablere et retsgrundlag, der er gunstigt for innovationen • fremme udviklingen af offentlige handlingsmuligheder 1/ Målrette forskningen mere til fordel for innovation Det er vigtigt i Europa at forbedre forbindelserne mellem forskningsmiljøerne - især universiteterne - og industrien. Der næres et udbredt ønske om en bedre tilpasning af forskningsprogrammerne til industriens behov. I visse reaktioner understreges dog nødvendigheden af at beholde en grundforskning, der ikke er direkte rettet mod markedets umiddelbare behov. En sådan tilpasning kan være resultatet af dialog og øget koordinering mellem disse to miljøer, især med henblik på at undgå en skadelig konkurrence om forskningsmidlerne. En forudsætning for denne tilpasning er også, at der inddrages aktive fbrmidlingsled, såsom de fælles forskningscentre, og at der organiseres - og støttes - teknologioverførsel fra universiteterne til industrien. Et af Paris-konferencens forslag går ud på i højere grad at inddrage handelsingeniører og projektledere, der er kyndige med hensyn til at varetage forbindelsen med virksomhederne og opfølge projekter hele vejen indtil overførslen til industrien (i CNPF's reaktion papeges det også, at der i Frankng er et behov tor at revurdere teknologiske programmer og organer, idet disse i mange tilfælde er forældede af mangel på tilsyn). Det anføres ofte, at universiteternes bedømmelseskriterier er dårligt tilpasset den nuværende situation. De traditionelle kriterier lægger vægt på publikationer og tilgodeser ikke forskernes mobilitet og evnen til at skabe forbindelse med erhvervslivet. "Det nuværende system til bedømmelse af forskere i den offentlige sektor står i vejen for deres industrielle engagement (Madrid) ". Det foreslås, at disse kriterier omformuleres, således at en forsknings udnyttelse i erhvervslivet gøres til et positivt kriterium. De principper, der i dag er styrende for en forskers karriere betragtes som en alvorlig forhindring for et sådant samarbejde. Faktisk er forskere ofte ansat på livstid. "Der bør tilskyndes til oprettelsen af tidsbegrænsede kontrakter for forskere ved offentlige forsknings institutioner og eventuelt indføres skatteincitamenter for virksomheder, der ansætter disse forskere, når de frigøres på arbejdsmarkedet" (Milano). Desuden kunne man bevidstgøre og uddanne dem, således at de fik et bedre kendskab til erhvervslivet. De faglige organisationer mener dog, at man i stedet bør sikre unge forskere en stabil karriereudvikling, således at de far fred til være kreative. Teknologisk overvågning og økonomisk information redskaber for virksomhederne. Fremtidsstudier og teknologisk overvågning i nationalt regi betragtes af nogen virksomheder som midler til styring af teknologi- og industripolitikkerne i medlemsstaterne, og ikke som "Teknologiovervågning eller teknologiske nyttige fremtidsstudier skaber kun beskæftigelse indenfor de videnskabelige fremtidsstudier og ikke i virksomhederne" (UEAPME). Økonomisk og teknisk information til virksomhederne - især SMV'erne - betragtes som et problem der bør løses separat, selv om det skønnes påkrævet, at der findes frem til et helhedssyn, hvor erhvervslivet deltager i fremadrettede teknologiske studier og delvist anvender resultaterne af disse. Med hensyn til teknologiske fremtidsstudier understreges vigtigheden af at udnytte allerede eksisterende forskning i medlemsstaterne og bruge disses særlige ekspertiser. Et netværk for sådanne initiativer prioriteres højere blandt bidragyderne end en ny fællesskabsforanstaltning. "En centraliseret model for teknologiske fremtidsstudier er risikabel (OSLO)". SMV'erne anvender tilsyneladende ikke i tilstrækkeligt omfang resultaterne af den tekno logiske overvågning. Nogle tvivler på, at det kan være nødvendigt at skaffe virksomhederne endnu flere oplysninger. På Berlin-konferencen blev det understreget, at "SMV'er almindeligvis ikke har behov for yderligere information om situationen på det teknologiske område. De er på nuværende tidspunkt end ikke i stand til at udnytte den infor mationsmængde, de allerede har adgang til". Dette gælder tilsyneladende både teknologisk og økonomisk information. Virksomheder bør have adgang til direkte anvendelig information, såsom oplysninger vedrørende markederne, konkurrencen og finansierings- og retsgrundlaget. Mange bidragydere mener, at SMV'er bør bevidstgøres mere om værdien af markedsinformation. En passende ramme for denne type aktioner kunne være det ç> regionale plan, hvor der ville kunne arrangeres udveksling af information og undersøgelser under inddragelse af lokale organer, såsom handelskamre, innovationsformidlingscentre osv. Det offentliges indsats En del reaktioner handler om det ønskelige i at øge den offentlige FTU-indsats. Især er der interesse for sondringen mellem forskning på et præ-konkurrencemæssigt niveau og anden forskning, hensynet for en snævrere til samhørighedsmålsætningen og behovet koncentrering af bestræbelserne. Deltagerne i de tyske og de britiske konferencer udtrykte en vis skepsis over for ideen om en forøgelse af F&U-budgetterne. Dette vurderes dels som en mulig ekstra byrde for virksomhederne, og i et stort antal kommentarer stilles dér spørgsmålstegn ved den direkte forbindelse mellem F&U-budgetternes størrelse og resultaterne på innovationsområdet. På Birmingham-konferencen vurderede man. at "Europa har ikke behov for mere forskning. Det har behov for rigtigt anvendt, effektiv forskning af høj kvalitet". F&U-programmernes hensyntagen til samhørighedsmålsætningen anses for at være i kon flikt med målsætningen om en styrkelse af europæiske virksomheders innovationskapacitet. Dette mener især deltagerne ved konferencen i Berlin. BDI påpeger især, at "det er lige så skadeligt at anvende fællesskabsmidler afsat til forskningspolitik til opnåelse af sam- hørighedsmålsætninger, som det er berettiget at finansiere F&U med strukturfondenes midler". Dog betragtes aktionerne til fordel for samhørigheden som nødvendige. "Samarbejdet mellem mindre begunstigede regioner og regioner på et højere udviklings niveau bør styrkes på en måde, således at fordelene ved et sådant samarbejde tilfalder de mindre begunstigede regioner" (Madrid). Et antal bidragydere mener, at det kan diskuteres, om der bør ydes støtte ud over det prækonkurrencemæssige stade - især i industrialiseringsfasen. Det påpeges især, at "innovationsprocessen ikke slutter med en prototype. Støtten bør fortsættes, indtil produktet er kommet ind på markedet" (Berlin). På Madrid-konferencen nævntes muligheden af at iværksætte et program til finansiering af den mdiedende ibrugtagning af særlige teknologier, hvis industrielle anvendelighed allerede er påvist. Dettt møder modstand hos visse større virksomheder. "En overførsel til markedet af F&U finansieret med offentlige midler indebærer, at der må vælges mellem at favorisere en enkelt virksomhed dier offentliggøre information om det seneste forskningsstudie. Ingen af disse. ut-ùiegiv. " ±r realistisk" (SmithKline Beecham). Endelig mener man for visse sektorers vedkommende (især eltskU'omldudi^hi&i), it da U. -t kompenseres for de offentlige F&U-nedskæringer på forsvarsområdet Task-forcer Task-forcemz anses almindeligvis - især i de store lande - for at være et nyttigt redskwii til koncentrering af ressourcer på vigtige områder. Med henblik på at øge gennemsigtigheden af task-forcernes virksomhed anbefales det dog, at industrien får mulighed for mere aktivt at medvirke på et tidligt udviklingsstadie ved valg af emner og udarbejdelse af arbejdsprogram. "Task-forcernes rolle og funktion skal være åben, og man bør ved udformningen af disse være modtagelig for såvel indholdet af høringer med industrien som resultaterne af forskellig fremtidsforskning på nationalt plan " (CBI). a Selv om SMV'ers deltagelse i task-forcerne er ønsket, understreges i et stort antal kommen tarer uforeneligheden af SMV'er og task-forcer. Task-forcer betragtes først og fremmest som potentielt nyttige for store virksomheder, hvilket forklarer reservationerne hos visse med lemsstater. "Task-forcer i den udformning, man finder i grønbogen, tjener ikke Portugals interesser " (Lissabon). Endelig stiller visse større virksomheder spørgsmålstegn ved det hensigtsmæssige i, at EU forsøger at koordinere bestræbelserne inden tor industnens forskning. En bedre løsning ville efter deres mening være at styrke sammenhængen mellem Fællesskabets programmer. Forskningsprogrammer Der hersker almindelig enighed om, at EU bør forkorte behandlingstiden i forbindelse med udvælgelse af projekter og forenkle procedurerne. Disse opleves især ofte som ude af takt med SMV'ernes vilkår: sagsomkostningerne er ude af proportion, mener man. "En lille, højteknologisk virksomhed kan ikke vente på fællesskabsstøtten - seks måneder er en evighed" (Birmingham). Endelig har virksomhederne behov for at kunne anvende de tildelte midler mere frit og fleksibelt. Der stilles spørgsmålstegn ved, om SMV'er overhovedet bør deltage i rammeprogrammet, idet det menes, at kun et lille fåtal af disse har noget at bidrage med, og kun sådanne virksomheder er dermed berettigede til at deltage i særprogrammerne. En del forslag går ud på at decentralisere beslutningsprocedurerne og oprette organer, der er aktive i de pågældende miljøer. Ï en af kommentarerne anføres det, at "projekter af EUREKA-typen, som forholder sig nært til industriens problemer og dens produkter, fortjener at blive styrket" (Paris). Det forslås også, at deltagelsen i særprogrammer muligvis kunne erstattes af mere smidige indirekte støtteordninger. Et antal kommentarer vedrører desuden udvælgelsesprocedurerne for projekter: de bør inddrage flere eksperter fra industnen, tekniske kvalifikationer bør være afgørende i nøjere grad, end inddrageise af adskillige partnere fra andre medlemsstater er det, præstationskriterier bør tage hensyn til muligheden for udbytte af investeringerne i F&U og innovation, projektevaluering bør ikke kun ske på grundlag af virksomheders forretningsplaner men også på grundlag af involverede forskningsinstitutters planer. Endelig er der et ønske om, at programmer i højere grad tilgodeser mulighederne for et samarbejde mellem små og store virksomheder, og at det bliver muligt at støtte projekter på grundlag af forud valgte emner. £i 2/ Mobilisere menneskelige ressourcer til fordel for innovation Personmobiliteten mellem forskningen, uddannelsessystemet og industrien bør styrkes. Her optræder igen de nævnte problemer vedrørende forskernes evalueringskriterier, der ikke tilskynder dem til at deltage i industrielle projekter. På alle konferencerne er det blevet anset for magtpåliggende at lette de unge færdig uddannedes indslusning i virksomhederne, især SMV'erne. "Forskeres og studerendes mobilitet på lokalt plan mellem akademiske og industrielle miljøer udgør en interessant mulighed for både at forbedre uddannelserne og befordre investering og iværksætterånd" (UNICE). På nationalt plan findes der allerede programmer ("Teaching Company Scheme" i Det Forenede Kongerige, CIFRE og CORTECHS i Frankrig. ), der kan tjene som forbilleder i andre medlemsstater. Med henblik på at lette indslusningen i virksomhederne for forskere med doktorgrad kunne der indføres en postdoktoral praktikperiode i virksomheder, især i SMV'er. I en række kommentarer - hvori der ikke hersker enighed om alle punkter - tilstræbes en tilpasning af programmene (især Fællesskabets) til fordel for mobiliteten: programmerne bør gøres mere fleksible med henblik på at imødekomme virksomheder nes sande behov, de bør ikke være forbundet med en aldersgrænse, de bør målrettes mere koncentreret, de bør udvides og tildeles flere midler. Mangelen på intern mobilitet med hensyn til faglig kompetence er et forhold, der kritise res. Der er behov for at belønne karrierevalg til fordel for forandring, lette adgangen til karriererådgivning, hjælpe ansatte med at klare vanskelighederne ved forandring, udvide deltidsansættelsen osv. Mange foreslår, at skole- og universitetsundervisningen udvides til at omfatte innovations- relaterede emner. Især kunne økonomi og management integreres i videnskabelige uddan nelser, og i den videnskabelige og tekniske undervisning kunne der lægges større vægt på eksperimenter; i højere grad være en del af universitetsundervisning og endda gymnasieundervisning. industriel ejendomsret burde Uddannelser på alle niveauer bør tilpasses, hvad enten de henvender sig til fremtidens ledere eller de ufaglærte medarbejdere, der bør være indstillet på fremtidig omstrukturering og hyppige teknologisk tilpasningsprocesser. Nogen mener, at Kommissionen frem for at oprette en ny fællesskabsinstitution bør tilstræbe at oprette netværk for nationale organer med kompetence på de relevante områder. 64 3/ Forbedre finansieringsbetingelserne for innovationen Finansieringen er et indlysende magtpåliggende anliggende, i visse kommentarer henledes opmærksomheden imidlertid på det faktum, at finansieringen kun er én ud af flere res sourcer, og at den alene ikke er nok til at garantere innovationen. " Problemerne forbundet med organisation og iværksætterholdning er vigtigere end de finansielle og teknologiske underskud" (BERLIN), For EU består der en meget vigtig opgave i at lette udvekslingen af erfaringer og god praksis, træffe harmoniseringsforanstaltninger eller tiiskynde til transnationale fhian- sieriegsinitiativer. Aktiemarkeder På størstedelen af de nationale konferencer var der positiv accept af idéen om oprettelse af et europæisk aktiemarked for nyoprettede vækstvirksomheder (i lighed med NASDAQ). Ifølge disse tilkendegivelser bør planerne om oprettelse af et sådant marked fremskyndes. "Det er ikke tilfredsstillende at måtte henvise risikokapitalvirksomheder med succes til det amerikanske marked, og dette vil naturligt få vigtige konsekvenser for virksomhederne selv. Det kan endda medføre et ønske om virksomheds flytning" (BDI). Nationale markeder af denne type bør gøres internationale (Paris). Eftersom denne markedstype kun tilgodeser de mest dynamiske virksomheder, må der udvikles andre løsninger, der tilgodeser afvikling af investeringer (hjælpefonde til brug ved virksomhedsoverdragelse, ordninger, der gør det muligt for investorer at tilbagetrække en del af indskuddet, gensidiggørelse af risici i forbindelse med f. eks. fælles risikoin vesteringsforeninger osv. ). Teknologi og finansiering Der er udbredt enighed om, at finansieringsinstitutioner bør tage større hensyn til innovation og teknologi. På denne baggrund foreslås der forskellige løsninger: at der iværksættes tekno- logiinvesteringsoperationer, måske ved oprettelse af en bank, der er specialiseret i teknologi (Birmingham); at der oprettes et system for teknologicertificering eller -garanti/-forsikring (i EU-regi, nationalt eller regionalt regi), som kan tjene som første reference og tiltrække finansiering udefra; at der tilskyndes til udvikling af en "teknologiklassificering", der gør det muligt at kvantificere over et teknologiprojekts muligheder for industriel succes, "EU bør tilskynde til udveksling af erfaring om dette emne " (ANVAR). Garantier En stimulering af bankstøtten til innovationsvirksomheder indebærer, at bankernes risiko bør mindskes. I Frankrig "bør forhøjelsen af SOFARlS-dækningen tilskynde bankerne til at udvide deres finansiering af innovationsbaserede SMV'er " (Paris). I denne sammenhæng bifaldes det fra flere sider, at EIF yder garantier til banker (Dublin, Helsinki, Milano. ). Gensidige garantiselskaber bør ved direktiv tillades at operere med en mere favorabel kapitalprocent. "Det bør tillades, at det nødvendige niveau for risikodækning i forbindelse med disse selskabers garantier nærmer sig bankernes " (MADRID). C) Beskatning Der er næsten universel enighed om nødvendigheden af en gunstigere skattemæssig behandling af investorerne i forbindelse med innovationsprojekter/-virksomheder. Især foreslås det, at beskatningen på kapital gevinster af innovationsaktiver lettes (især for indivi duelle investorer) eller bortfalder, at aktionærers tabsricisi begrænses - måske ved hjælp af en skattemæssig godtgørelse svarende til en vis procentdel af investeringen, skattefritagelse for tilbageholdt overskud osv. De skattemæssige foranstaltninger kan støtte en nyorientering af langtidsinvesteret kapital (pensionsfonde, livsforsikringsopsparing, iønopspanng) i retning af risikoinvestering. Endelig er der adskillige forslag, der vedrører en forbedret skattemæssig behandling af virk somheders investeringer i innovation, især på uddannelsesområdet. Andre aktioner Der bør tilskyndes til fremskaffelse af startkapital med et bedre afkast, måske efter den amerikanske SBIC-model (Small Business Investment Company). De forskellige ordninger på dette område i medlemslandene bør studeres og om nødvendigt bør kendskabet til dem udbredes. EVCA (European Venture Capital Association) anbefaler, at EIF investerer direkte i SMV'er ved hjælp af venturekapitalfonde. Denne ide har vundet udbredt tilslutning på de nationale konferencer, men det har været svært at anslå omkostningerne og virkningerne af denne form for aktion. "Muligheden for at indføre innovationsfonde bestrides ikke, men der hersker en vis ængstelse for en ikke planmæssig anbringelse af penge " (Zeist, NL). Unionens love og bestemmelser på området bør harmoniseres, således at kapitalen ikke hele tiden søger til de steder, hvor betingelserne er mest fordelagtige. 4/ Etablere et retsgrundlag, der er gunstigt for innovationen Spørgsmålet om intellektuel og industriel ejendomsret har været genstand for adskillige kommentarer. Det er den generelle opfattelse, at vigtigheden af dette område er undervurde ret. De høje omkostninger i forbindelse med patenter og behovet for et harmoniseret system i Europa er to områder, hvor man på størstedelen af de nationale konferencer har ment, at den aktuelle situation ikke er tilfredsstillende. Intellektuel ejendomsret Et stort antal kommentarer vedrører patenter. Ifølge disse tilkendegivelser er tilstandene i Europa for indviklede. "Beslutningstagerne burde udvikle et integreret system, der yder bedre beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret på alle områder "(UNICE). På Birmingham-konferencen blev det påpeget, at "et patent, der omfatter alle medlemsstater er en klar prioritering". Indførelsen af fællesskabspatentet bør fremmes. Der er bred enighed om, at omkostningerne i forbindelse med patenter, især udgifterne til oversættelse, er for høje. Med henblik på at gøre et fremtidigt fællesskabspatent mere attraktivt bør såvel disse omkostninger som behandlingstiden reduceres. På Athen-konferencen blev der på linje med adskillige andre kommentarer krævet "en reducering af omkostningerne ved udtagelse u og beskyttelse af patenter. Finansieringen af F& U bør udvides til at dække udgifterne til udtagelse af patenter for innovationsprodukter Behovet for adgang til information om patenter (informationsnet, databaser) understreges. Der lader også til at herske et ønske om at forbedre den industrielle ejendomsrets image, især ved hjælp af særlige universitetskurser (eller kurser på gymnasialt niveau). "I De Forenede som og produktivitetsforbedrende faktorer ' ' (Madrid). betragtes patenter varemærker Japan Stater og i Harmoniseringsbestræbelser betragtes inden for de nye teknologier (især bioteknologier og telekommunikation) som både nødvendige og uundværlige tiltag. Anvendelsen af "utility models" påkalder sig tilsyneladende flere negative end positive kommentarer: "Kommissionen bør hverken tilskynde til deres anvendelse på nationalt plan eller tilstræbe anvendelsen af dem på unionsplan" (Birmingham). Det er dyrt at beskytte sin intellektuelle ejendomsret, især i et tredjeland. Med henblik på dækning af disse udgifter foreslås det, at der oprettes en forsikringsordning, eventuelt med offentlig støtte. "Indførelsen af en forsikringsordning mod krænkelser af den intellektuelle ejendomsret. En sådan ordning kunne finansieres/støttes med offentlige midler" (Sverige). Administrativ forenkling Den administrative forenkling betragtes som magtpåliggende. Der hersker udbredt enighed om, at det er bedre at Cerne administrative forhindringer end at skabe nye strukturer, der skal hjælpe brugeren med at overvinde dem. "Det er mere nyttigt at fjerne de forskellige ad ministrative forhindringer, end det er at opbygge nye strukturer, der kan hjælpe brugeren med at overvinde dem " (UEAPME). ï denne forbindelse nævner ANV AR, at "en 'one-stop shop' har vist sig at være en dårlig ide ". Selskabsret I alle kommentarer er der enighed om. at vedtægten om det europæiske aktieselskab bør være mere vidtgående end principperne for EØFG'er. Mange mener imidlertid, at et sådant koncept passer dårligttil SMV'er, og at der burde eksistere en særlig vedtægt for disse. "En hurtig vedtagelse af den europæiske aktieselskabsvedtægt har stor betydning for lettelsen af samarbejdet på tværs af grænser. Forslaget om et lille europæisk aktieselskab " er et skridt i retning af en fælles løsning" (DIHT). Konkurrence Konkurrencen betragtes almindeligvis som en vigtig drivkraft for innovationen. I en række kommentarer opfordres imidlertid til, at der slækkes lidt på bestemmelserne på dette område. F. eks. konstaterer den tyske sammenslutning af handelskamre, at "visse fremskridt kun er mulige ved hjælp af en fælles indsats". Fra nogen sider opfordres der til at lette virksomhedernes administrative byrder ved at udvide anvendelsesområdet for de ensartede regler vedrørende fusioner og ved at harmonisere behandlingen af fælles filialer. BDI understreger især, at "Kommissionen bør fremme og forenkle godkendelsesprocedurerne for samarbejdsprojekter. Det nuværende 10 ^ retsgrundlag virker afskrækkende for samarbejdet på grund af de langvarige behandlingstider og mangelen på retlig sikkerhed. Desuden bør anvendelsesområdet for EU's kontrol med virksomhedssammenlægninger udvides, således at det ikke længere er pålagt virksomheder at underrette såvel fælles filialer og et stort antal nationale myndigheder samtidigt. " Siemens ligger på linje med disse betragtninger: "Flere og flere samarbejdsaftaler underkastes national kontrol med fusioner. Dette medfører i anseligt omfang udgifter og besvær samt en del risici for de pågældende virksomheder. Fusioner bør kontrolleres af Kommissionen udfra ens kriterier" Siemens nævner også, at "artikel 85 dækker også alle forhindringer for vertikal konkurren ce, mens den tyske konkurrencelovgivning kun omfatter begrebet misbrug. hvad angår undtagelser på grundlag af kategori i forholdet mellem virksomheder (leverandøraftaler og aftaler vedrørende originaldele) ". Andre mener, at artikel 85 bør revideres "således at aftaler mellem konkurrenter er mulige (amerikansk 'Rule of reason') undtagen i tilfælde af misbrug eller kontraindikation" (Thomson Multimédia). Samme ræsonnement: "Artikel 85 bør revideres med henblik på liberalisering og til fordel for et dynamisk helhedssyn vedrørende markeder (IBM Frankrig) " Bedømmelse af lovgivningens indvirkning på innovationen "Alle bestemmelser bør vurderes udfra deres fremmende eller hæmmende effekt på innova tionen. Med dette formål bør virksomhederne på et så tidligt stadie som muligt inddrages i udarbejdelsen af sådanne bestemmelser, såvel på lokalt plan som på unionsplan" (CNPF). 5/ Fremme udviklingen af offentlige handlingsmuligheder vedrørende innovation Dette tema er genstand for en lang række kommentarer, som til tider er vanskelige at forene i et samlet overblik. Det skyldes især de store forskelle fra land til land. Det er imidlertid muligt at uddrage en række vigtige områder af interesse. Støtte til SMV'er Det kritiseres ofte, at SMV'er klassificeres ud fra antallet af ansatte. Dette er angiveligt en indfaldsvinkel, der ikke i tilstrækkeligt omfang afspejler forskelligheden af de problemer, SMV'erne står over for. I flere debatindlæg understreges det også, at man i stedet for udelukkende at lægge vægt på SMV'er i modsætning til større virksomheder bør interessere sig for den samlede helhed bestående af aftagere og leverandører samt for de store virksomheders uudnyttede teknologi ske ressourcer. Der hersker i debatindlæggene almindelig enighed om, at der bør tilskyndes til pilotprojekter til fordel for SMV'ers internationalisering. Desuden, "bør der træffes ledsage foranstaltninger med henblik på at åbne adgangen til markeder og samarbejde på tværs af grænser for de udvalgte SMV'er. Dette samarbejde kan omfatte andre virksomheder, universiteter eller forskningscentre i andre lande" (Madrid). 11 Den nationale eller regionale støtteinfrastruktur Det bemærkes ofte, at de offentlige støtteprogrammer kan være indviklede for SMV'erne, der har vanskeligt ved at finde rundt i dem. De tyske handelskamre fremfører, at en rationa lisering af Fællesskabets informationscentre ville være velkommen, mens den britiske arbejdsgiverforening understreger, at man frem for at tage nye initiativer bør udnytte de eksisterende, "Der bør findes en balance mellem hensynet til informationscentrenes nære placering og deres antal, idet for mange centre vil bidrage til forvirring og i yderste kansekvens afvisning" (UNICE). På den franske konference blev der desuden udtrykt ønske om, at oprettelsen af støtte netværk for SMV'er fremmes, og offentlige støtteordninger gøres mere åbne. Sammenfatten de kan det siges, at man i de fleste lande ønsker at fremme helhedsløsninger på SMV'ernes problemer. De spanske debatindlæg vidner om en særlig interesse for regionsdimensionen (det under streges i disse indlæg, at grønbogen ikke i tilstrækkeligt omfang tager hensyn til regionale aspekter) og en styrkelse af lokaladministrationernes rolle i forbindelse med innovationen. Dette synspunkt støttes i adskillige andre indlæg, der omhandler de lokale myndigheders rolle i forbindelse med støtteinfrastrukturerne for SMV'er. Forskerparker nævnes også ofte som et koncept, der er anvendt med held og fortjener opmærksomhed. Andre indlæg er i forhold hertil mindre markerede, og de understreger i lighed med delstaten Hessen, at "det er vigtigt at styrke den regionale dimension i innovationen; men regional innovation bør ikke gøres til et universalmiddel eller blive til en reaktion på den tiltagende globalisering af økonomien. " Forskningsprogrammer Her genfinder vi en række af de synspunkter, der allerede er givet udtryk for i forbindelse med temaet "Målrette forskningen mere til fordel for innovation", især SMV'ernes vanskeligheder ved at deltage i forskningsprogrammer. Som en løsning på sådanne problemer nævner Daimler-Benz, at SMV'ers deltagelse i forskningsprogrammer muligvis ville øges effektivt, hvis de deltog i samarbejde med de store virksomheder. Andre foranstaltninger kan for SMV'er være mere hensigtsmæssige end forskningsprogram mer, "når det gælder om at tilfredsstille SMV'ernes behov i forbindelse med innovationspro cessen. Generelt anvendelige instrumenter, skatteincitamenter, fælles industrielle forsk ningsprojekter og anvendelse af resultater er mere velegnede end de fastlagte kvantificerede mål i særprogrammerne" (BDI). Endelig blev det på Madrid-konferencen bemærket, at der er behov for at "forbedre gennemsigtigheden af præsentationsmaterialet for offentlige støtteordninger for virksom heder, således at ansøgningsforløb, bedømmelseskriterier, betalingsfrister osv. fra begyn delsen fremgår klart. ". Det foreslås også, at ansøgningsskemaeme gøres mere forståelige, og at virksomhederne kan få hjælp til besvarelse af myndighedernes forespørgsler. 12 bf Liste over individuelle reaktioner på grønbogen 13 Navn corkortelse Land aBaCus Partnership ' ABB 0y Académie des Sciences - Institut de France - Comité Applications de L'Académie des Sciences ___________ Action in Europe for Education, Invention, and Innovation A f ô n s o T a u lo Manuel (konsulent) Agence Nationale pour l'Amélioration des Conditions de Travail "Agence N a t i o n a l, oour la Valorisation de la Recherche A9encia"d'Àvaiuacio de Tecnoiogia Medica * """"' AÏTFrâncë AÎrljqljîdë Akademis fur innovation, Untsrnehmensdesign und Politikgestaltung GmbH Akademis fur Technikfolgenabschàtzung Aiiianz Lebensversicherung, AG Amerada Hess ltd Amsterdam Economisch en Sociaal Instituut * * — — -. i. , —- - r - —. Amsterdam University * A mt der Kartner Landesregierung A nn Christoph (lærer) Ansaldo Arcadi - Réseau - Association des Consultants ABB CADAS AE! ANACT ANVAR Die Denkfabrik ESI-VU F. Kongerige Finiana Frankrig _____TO__ Frankrig Spanien Frankrig Frankrig Spanien Frankrig Frankrig Tyskland Tyskland Tyskland F. Kongerige Nederlandene — — — — — — ——. ^^ Nederlandene Østrig Tyskland Italien Frankrig ARGO - Plastic Packaging Materials - Plastics in Engeenng ARGO Grækenland Arovit Petfood * * ~ Associacåo Portuguese de Professionais em Sociologia Industrial, das Org. e do Trabalho Association "Industrialisation des Recherches sur les Procédés et les Appl. tions au laser" Association des Grandes Entreprises Françaises Association Nationale de la Recherche Technique Association of European Radios Associazione Italia per la Ricerca * Associazione Tigutlio Attiva + Promotiguilio srl Atlantis Research Organisation Banca Nazionale del Lavoro Banca Sella BASF Bayensche Vereinsbank, AG APSIOT IREPA ««____ AGREF ANRT AER AIRI BNL ^ BASF Bayensches Forchungszentrum fur Wissensbasierte Système FORWISS Becdelièvre Roland (Conseiller Général Le Mans) Bertelsmann. AG Bio Soft Bodilsen Holding * * Boehringer Ingelheim Bonn International Centre for Conversion * Bonnaure P, (ekspert) Bosch, GmbH Bouju André (konsulent) British Ceramic Confederation British Technology Group British Telecom Bundesarbeitkammer in der Ståndigen Vertretung Osterreichs bet der EU Bundesvarband der Oeutschen Industrie Bureau of European Designers Associations Burmah Castro! Bûro fur Energie und Okologie Management CÂRIPLO * Casa de la Sabiduria SA Centre d'Etudes et Recherches Appliquées à la Gestion Centre de coopération internationale en recherche agronomique * Centre de Ressources et d'initiatives pour l'International nationale) Centre européen d'entreprise et d'innovation (Ministère de l'éducation Danmark Portugal Frankrig Frankrig Frankrig Belgien Italien Italien Grækenland italien Italien Tyskland "" Tyskland Tyskland Frankrig Tyskland Danmark Danmark Tyskland Tyskland Frankrig Tyskland Schweiz F. Kongerige F. Kongerige F. Kongerige Østrig Tyskland Nederlandene ; F. Kongerige Tyskian« Spanien Frankrig " ~ Frankrig Frankrig s | ; j BCC BTG BT BAK BDI BEDA CERAG CIRAD CR2i " CARiPLO "" italien Promotech I Frankrig™" 14 * Centre Européen des Entreprises a Participation Publiaue Centre tor Exploitation of Science and Technoloqy Centre for Working Life Researcn & Dev. ment - Halmstad University |Centre Technique des Industries Mécaniques Cantro de Enlace del Mediterraneo - innovation Relav Centre - CENEMES Centro de Formaçao Profissionai para a Industria Ceramica Centro de Robotica Intelligente Centro di Ricerca Fitotecnica Centro Promotor de inovacao e Negocios CERAME-UNIE Bureau de liaison des industries céramiques eurooeennes Chambre de Commerce Américaine - The EU Committee Chambre de Commerce et d'Industrie de Paris Chambre économique autrichienne Chambre Régionale de Commerce et d'Industrie de Lorraine Chartered Society of Designers Chemical Industries Association Christeijk Nationaal Vakverbond Colas Colonia Assurance Commerzbank, AG Compagnie des Signaux Compagnie Nationale des Conseils en Propriété Industrielle Compania Espanoia de Petroleos Computermac * * Confédération Européenne des Syndicats (Confederation of British Industry Confindustria Conseil Européen de l'Industrie Chimique Conseil National du Patronat Français Consejo Superior de Investigaciones Cientificas Consiglio Nazionale delle Ricerche Construction Industry Council Construction Research and Innovation Strategy Panel Cornwall Innovation Centre, Ltd Corporacion Empresarial de Extremadura Cranfieîd International Ecotechnology Research Centre Crédit Local de France CUV Progress Daimler Benz Danel Technology Consultant De Montgolfier Philippe (konsulent) - Essor Europe Deutsche Aktionsgemeinschaft Bildung-Erfindung Innovationen Deutsche Ausgleichbank Deutsche Bahn Deutsche Bank, A,G Deutscne Erfinder Akademie Deutsche Telekom Deutscher Gewerkschftsbund - Bundesvorstand jDeutscher Industrie und Handelstag liEjnar Hessel i Electrolux Empresa Nacional da Innovacion Sociedad Anonima JEnemaerKe & Petersen [Êrïte oer le Nuove Tecnologie, l'Energia e l'Ambiente Ernst & Young * * * * ~ * j CEEP CEST CAU CETIM CENCAL UNINOVA ~ CPIN CERAMI - UNIE CCI de Pans CCI de Lorraine CSD CIA CNV CS CNCPI CEPSA CES CBI CEFIC CNPF CSIC CNR CIC CRISP CUV Progress DABEI DB DGB DIHT ENISA ENEA j Belgien F, Kongerige Sverige Frankrig Spanien Portugal Portugal Italien Portugal Belgien Heigien Frankrig Østrig Frankrig F. Kongerige F. Kongerige Nederlandene Frankrig Tyskland Tyskland Frankrig Frankrig Spanien Danmark Belgien F. Kongerige Italien Belgien Frankrig Spanien Italien F. Kongerige F. Kongerige F. Kongerige Spanien F. Kongerige Frankrig Bulgarie Tyskland Frankrig Frankrig Tyskland Tyskland Tyskland Tyskland Tyskland Tyskland Tyskland Tyskland Danmark Belgien Spanien Danmark Italien Danmark ). ' • ' - _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ *• sEsbjerg Oilfield Services (Lscueia Superior de Administration y Direccion de Empresas de la Universidad Ramon ! LLuit 'Espoirs Suscités par les Etudes et la Recherche jEsso, AG *"" r"™N f^mTsTÂ™ ~~ jEuropabûro cier Deutschen Kommunalen Selbsverwaitung ~ ESADE Club Esper ETAN Europaburo Danmark Spanien Frankrig Tyskland Belgien Grækenland Tyskland 15 ~u ' * * ~~ _ _ _ _ " _ " "" ÊTirope^s^ôÔO European Association of Aerospace industries European Automative Initiative Group European Business and Innovation Centre Network European Confederation of Iron and Steel Industries European Council for Construction, Research, Development and Innovation European Council of Applied Sciences and Engineering European Economic Interest Group European Federation of Equipment Leasing Company Associations European Federation of Technology & Innovation Consultants European Fundation for Entrepreneurship Research European Independent Steel Works Association European Industrial Research Managment Association European institute of Social Studies European Organisation for Research and Treatment of Cancer European Organisation for Technical Approvals European Public Telecommunications Network Operators Association European Telecommunication Professional Electronic Industry European Venture Capital Association Eurostat Fauconnier Jean-Marie, (arkitekt) Fédération Internationale des Conseils en Propriétés Industrielles Federation of European Cancer Societies Federation of Small Businesses - National Federation of self empioved and small businesses ltd Federazione Italians delle Casse Rurali e Artigiane FIAT Auto """"*" FIAT S. p. A. Finmeccanica Finnish Forest Industries Federation Forbitec Ford-Werke Fraunhofer - Patentstelle fur die Deutsche Forschung Fraunhofer-lnstitut fur Systemtechnik und Innovationsforschung Fundacion Cotec para la innovacion tecnologica Fundacion para el Desarrollo de la Funcion Social de las Communicaciones Gaz de France General Electric Compagny Générale de Placement Banque Glaxo Wellcome Pie GPV Industri *" * * Groupe Ecole de Hautes Etudes Commerciales du Nord Groupement Européen des Caisses d'Epargne Groupement Européen des Entreprises d'Electricité Halarose of Oxford Handelsblatt - Wirtschafts und Finanzzeitung Haour Georges (lærer ) Hellenic Republic - Ministry of Development Helsinki inventors' Association Helsinki School of Economics Business Administration Hessisches Ministerium des Innern & fur Landwirtschaft, Forsten, Naturschutz Hoesch - Krupp, AG Huber Edelstah! lb Andersen Industri IBM Deutschland Ideon Centre Industrie und Handelskammer zu Aachen Industry Research and Development Group Infobrief Innovation Relay Centre - North of England Innovatop institut Catala de Tecnologia Institut Français du Pétrole * • * * * * • •! • • I ••! I , --—-—--——-——-——-——— j j j j Europe's 500 AECMA EAIG EBN Eurofer ECCREDl EuroCase ZEUS Leaseurope EFTIC EFER EISA EIRMA EORTC EOTA ETNO ECTEL EVCA FICPI FECS FSB FIAT FIÂT COTEC Fundesco G. P Banque EDHEC GECE Eurelectnc "~ HEKE —————— Danmark Belgien Tyskland Belgien Luxembourg Belgien Belgien Grækenland Belgien Frankrig Belgien 8elgien Frankrig Italien Belgien Belgien Belgien F. Kongerige Beigien Luxembourg Frankrig F. Kongerige Belgien F. Kongerige j Italien Italien Italien Italien Finland Portugal t^sîcîând Tyskland Tyskland Spanien Spanien Frankrig F. Kongerige Frankrig F. Kongerige Danmark Frankrig Belgien Belgien F. Kongerige Tyskland Schweiz Grækenland Finland j" Finland 1 i IHK zu Aachen IRC North England ICT — l i Tyskland Tyskland Tyskland Danmark Tyskland Sverige Tyskland Irland Luxembourg F. Kongenge Tyskland Spanien Frankrig •!•• Ml J j 16 1"\ ' Institut National de Recherche Agronomique Institute for Managment of Innovation and Technology (Institute for Material Resaarcn - Universitair Centrum umburgs Institute for Strategic Consumer Research Institute of Professional Representatives before the European Patent Office Institution of Civil Ingeneers Institute de Desevolvimento e Inovacao Tecnologica do Minho Instituto Superior de Economia e Gestao Instituto Superior Tecnico * •. ' i , , „i. i * * * * Impotaçâo e comércio de madeiras, Lda • Instituut voor Maatschappelijke Innovatie Instrument, Measuring,Technique Servicing and Trading Company Limited Inter Primo International Federation of Science Editors Istituto di studi sulla riceica e documentazione scientifica - Consiglio Nazionale delle Ricerche Istituto Spenmentale per la Frutticoltura Jular Kiel Institute of World Economics Knight Peter (konsulent) Koff " •' Koninklijke Hoogovens Kovacs llona (lærer) Kraft Malerwerkstatten Gmbh Kredietbank Kreditanstalt fur Wiederaufbau Krog Iversen &Co Labbri Mirko (project manager) Lacave Michel et Del Castillo Jaime (konsulenter) Lahure Bernard (konsulent) Lancashire Enterprises Lancaster Centre for the Study of Environmental Change Landesbank Berlin Larsson John (konsulent) Library and Information Commission Lloyds TSB Group LPE ID DTtabank (Lex Poot) Lyonnaise des Eaux Magneti Marelli Managment Construction and Engineering Marks & Spencer Maroushkina Maria (konsulent) Medinova AB Merck KgaA Darmstadt Micrei Minister of Education of Lithuania Mission of tha Republic of Hungary to the European Communities M. O,A. Développement Monte dei Paschi di Siena Mordchelles-flegnier G. (konsulent) Morgan Bruce Sollicitors (advokater) Morin Jacques (konsulent) Mulcahy Noel (professor) Multi-Poles * * * j i INRA i MIT SWOKA EPI IDITE Minho CEDE 1ST Frankrig Sverige Belgien j j Nederlandene j 1 Frankrig j F. Kongerige | Portugal j Portugal î Portugal. , ) , ,. _ ,. i i IMI MTA/MMSZ IFSE ISRDS - CNR Nederlandene j Ungarn Danmark italien Italien ____«________ _________________ ARTA ! LPE MACE M. O. A. Italien Portugal Tyskland F. Kongerige Danmark Nederlandene Portugal Tyskland Belgien Tyskland Danmark Italien Spain Frankrig F. Kongerige F. Kongerige Tyskland Danmark F. Kongerige F. Kongerige " Nederlandene Frankrig Italien F. Kongerige F. Kongerige Rusland Sverige Tyskland Grækenland Litauen Ungarn Frankrig Italien Frankrig F. Kongerige Frankrig Irland Luxembourg —:— i. , -. i ,. * National Committe for Technological Development National School of Public Health Nestlé Nethold Finance Nonhoff Dieter ikonsulent) North East Innovation Center Company, Ltd North Tyneside Council Nuclear Research Institute - Department of Nuclear Technology Nutek nv Rank Nederlandse Gemeenten Ungarn Grækenland Schweiz Belgien Tyskland F. Kongerige F. Kongerige Tjekkiet Sverige Nederlandene 17 f n Nutek * * * Observatory on Agricultural Research Systems Oie Flensted Holding Omega Generation Organisation de Copération et de Développement Economtaues Osterreichische Patentanwait Kammer Otakon KY Otto Versanti P. 1. Holding Patelcup Monique» (konsulent) Patent-Och Registrenngsverket Pecbtney IBV BNG OCDE PRV Italien Danmark Italien Frank'ig Østrig Finland Tyskland Danmark Frankrig Sverige Frankrig j j j J 4 • |Pentacie PFI-Prût- ur,û Forschungsintitut fur die Schuhherstsllung j Piastre Robert (inventeur) Preussag AG Preussenalektra, AG Qazar 7 Rank Xerox Renault Repsol, S. A Research and Consultancy Services for Food, Land, and Environment RETI NET - University of Salford Reunanen Matti - Kunnioittaen (konsulent) Roma Ricerche RWE AG (Khunt Dietmar) Siemens AG Smithkline Beecham SNIA Ricerche Sociedad Estatal para el Desarollo del Disefto Industrial Société de Calcul Mathématique Steeicon Chimney, Esbjerg • * Stephens David Huw (konsulent) STOAS Stokis Oil Stratégie et Mutation (konsulenter) Strategische Studien der Transformationsprozesse, Forschung und Beratung Studio Tempo, s. r. l Swedish inventor Association Swiss Federal Institute of Technology at Zurich Swissair Tampere University of Technology Tech'Innove Exapnsion Technologie Beratung Technology Innovation Information TEKES - Teknologian Kehittamiskeskus Télédiffusion de France Telefonica The CSM Institute The College of Management - Tel Aviv Thomson Multimedia Total Toy Manufacturers of Europe Trinity College - Dublin Unibus Rutertratïk Unilever Union des Assurances de Paris Union des Banques Suisses Union des Confédérations de l'Industrie et des Employeurs d'Europe Union Européenne de l'Artisanat et des Petites et des Moyennes Entreprises Union Française des Designers Industriels Union Internationale des Associations et organismes techniques Unioncamer© Piemonte Unité de Formation et de Recherche en Science Sociales * * * SAC Réti-net DDI SCM S&M ETHZ TU TEKES TDF TME UAP UBS UNICE UEAPME UFDI UAT! CTESI Frankrig Tyskland Frankrig Tyskland Tyskland F. Kongerige F. Kongerige Frankrig Spanien F. Kongerige Belgien Finland Italien Tyskland Tyskland Belgien Italien Spanien Frankrig Danmark F. Kongenge Nederlandene Belgien Frankrig Tyskland Italien Sverige Schweiz Schweiz Finland Frankrig Tyskland Luxembourg Finland Frankrig Spanien F. Kongerige Israel Frankrig Frankrig Belgien ! Irland j Danmark Nederlandene i j Frankrig \ Schweiz Belgien Belgien Frankrig Frankrig Italien Frank! ig j j. J J j j \ j 18 ? Universidad Nacional de Education a Distancia Universidade Aberta * —-——-—-—-------- Spanien __-____. * * Universidade Autonoma de Lisboa Université degli Studi di Pavia, Dip. to di Elettronica, Prof. Franco Maloberti Université di Bologna Université de Innsbruck Université de Lund Université de Vilnius University College Galway University of Hamburg University of Hamlstadt - Hôgsian Halmstadt University of Central England jn Birmingham University of Gôteborg University of Iceland, Scientific and Technical Information Services University of Sheffield (National Transputer Support Centre) University of Sussex, Science Policy Research Unit University of Sydney - Graduate School of Business University of Warwick Usinor-Sacilor Veba, AG Verbindungsbùro des Landes Sachsen-Anhalt bei der Europàische Union Vew, AG Victoria Holding Versicherung, AG Vienna Economics and BA University Villa Real, Ltd Voest Alpine Staht Linz Volkswagen Volvo AB Vuman Technology Services Welsh Development Agency Wenzel Joachim (advokat) Wilson Roger (konsulent) Wirtschaftskammer Ôsterreich Yorkshire and Humberside Regional Technology Network Zentrum Mechanisierung &Technoiogie (Ziegler Fritz) * * * " " ACLU UCG HH UCE NTSC SPRU GSB Sydney WRI i WD A WKÔ RTN " " Portugal Italien Italien Østrig Sverige Litauen Irland Tyskland Svarige F. Kongerige Sverige Island F. Kongerige F. Kongerige Australien F. Kongerige Frankrig Tyskland Belgien Tyskland Tyskland Østrig Finland Østrig Tyskland Sverige F. Kongerige F. Kongerige Tyskland F. Kongerige Østrig F. Kongerige Tyskland 19 7 2,1-B- Regeringernes Kommentarer (Resumé udarbejdet af Kommissionen) 20 -?> DEN ØSTRIGSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM INNOVATION Den østrigske regering hilser grønbogen om innovation velkommen og udtrykker tilfredshed med, at begrebet innovation er bredt defineret, hvilket viser, at man ikke blot har interesseret sig for de teknologiske faktorer men også andre aspekter, som f. eks. organisation, ledelse, medbestemmelse, kvalifikationer og kultur. Innovation har betydning for så forskellige områder som økonomisk konkurrenceevne, beskæftigelse og samfundsproblemer i almindelighed. Østrig ønsker, at der lægges større vægt på social innovation, især på sammenhængen mellem teknologi, innovation og beskæftigelse. ï de fremtidige aktioner bør der tages hensyn tii det arbejde, der allerede er udført med hensyn til innovationspolitik og til OECD's beskæftigelse af undersøgelser. Den debat, som grønbogen har givet anledning til, falder i Østrig sammen med udarbejdelsen af en national stillingtagen til hele teknologipolitikken. Det glæder den østrigske regering, at kunne konstatere, at innovation er det centrale element i det 5. rammeprogram, og den foreslår, at programmet INNOVATION på fællesskabsplan får en rolle som drivkraft og koordinerende element. î medlemsstaterne, samt forskellige organisationer Subsidiaritet Subsidiaritetsprincippet bør være udgangspunktet for alle overvejelser vedrørende uddannelse, skatte- og afgiftsspørgsmål og andre institutionelle aspekter. Man skal passe på ikke at skabe nye bureaukratiske procedurer for de forskellige aktioner, som anbefales i grønbogen. Pragmatisme og anerkendelse af de økonomiske aktørers afgørende rolle skal være de grundlæggende principper. Task-forcer Task-forcerne anses for at være nyttige, men der skal findes en løsning på Unionens økonomiske bidrag. Man skal sikre gennemsigtigheden og medlemsstaternes inddragelse i beslutningstagningen. Små og mellemstore virksomheder "Udbudssiden" bør i højere grad tilpasses SMV'ernes reelle behov med hensyn til overførsel af teknologi og innovation. Der skal i denne forbindelse undersøges forskellige muligheder som f. eks. begrebet "kontinuerlig innovation", en bedre udnyttelse af kraftige IT-værktøjer med stor kapacitet, accepten af et langsigtet perspektiv, der går lige fra en idés opståen til den kommercielle udnyttelse, og en (CREST- arbejdsgruppen vedrørende SMV'er vil kunne bidrage til arbejdet med opfølgningen af grønbogen). tilpasning af støtteprogrammerne F&U skal orienteres mod innovation Den østrigske regering er desuden overbevist om; • at innovation skal prioriteres højere i rammeprogrammet; • at organisatorisk og strukturel innovation er mindst ligeså vigtig som udnyttelsen af opfindelser • at Kommissionen bør tildele en europæisk pris for innovation og eventuelt gennemføre forskellige PR-aktiviteter for at gøre SMV'erne og- offentligheden mere interesseret i innovation 21 —> Den østngske regering er stadig skeptisk med hensyn til. hvilken rolle ?n central institution til teknologiovervågning ville kunne opfylde. Innovation og menneskelige ressourcer Regeringen støtter generelt de forslag i grønbogen, der vedrører menneskelige ressourcer, især: • betydningen af teknologiundervisning i skolerne; • nødvendigheden af bedre kvalifikationer med hensyn til samarbejde og kommunikation; • forbedring af de videnskabelige og teknologiske fags image; • ® større vægt på innovationsstyring i undervisningen; • forbedret overførsel af viden og innovation gennem større mobilitet for studerende, livslang uddannelse; forskere, teknikere og ingeniører. Forbedring af innovationens finansielle aspekter Den østrigske regering mener, at det er nødvendigt skelne mellem "Business Angels" (investering af private formuer, først og fremmest i små selskaber), risikovillig kapital (for mellemstore virksomheder) og EASDAQ (for de store virksomheder). Bankerne bør udvikle en kultur, der er orienteret mod innovation og risikovillighed. Mere generelt er det nødvendigt at sikre en bedre sammenhæng og indbyrdes forbindelse mellem de forskellige organer, der beskæftiger sig med teknologioverførsel, finansiering, ledelse, organisation, teknologi osv. Stxukturfondenes midler kunne i højere grad være målrettet mod innovation. Skattemæssige subventioner begrænses af nationale budgetkrav og falder under alle omstændigheder ind under subsidiaritetsprincippet. Skabelse af et innovationsvenligt miljø • Det er bedre at fjerne hindringerne for innovation, end at skabe en ineffektive ordninger til af afbøde disse. • Oprettelsen af virksomheder og igangsætning af innovationsprojekter skal simplificeres; det er nødvendigt at forbedre hele koordineringen mellem de forskellige niveauer, dvs. det lokale niveau, det regionale niveau, det nationale niveau og fællesskabsniveauet. tager hensyn • Det er nødvendigt at skabe en (de)reguleringskultur, der til virksomhedsledernes behov og muligheder. • Den strategiske anvendelse af patenter er utilstrækkelig, og dette bør indgå i patentpolitikken på nationalt plan og i Den Europæiske Patentmyndighed. • Man anbefaler en harmoniseringen af patentafgifter og lavere patentafgifter for SMV'er. • Man bør fremme anvendelsen af patenter som et markedsføringsinstrument. 22 DEN DANSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM INNOVATION Den danske regering bifalder initiativet til at give innovation en mere central rolle i forsknings- og industripolitikken. Spørgsmålet om innovation er aktuelt i Danmark. Den interessen for at beskytte kulturelle baggrund, social og naturressourcer og energiressourcer samt informationssamfundets virkninger er alle ting, der tilsammen udgør en kontekst, på baggrund af hvilken den danske regering hilser en drøftelse af konkrete aktioner velkommen. Den mener dog, at det er vigtigt i højere grad at gøre brug af analyser (f. eks. OECD-undersøgelser og EU-undersøgelser) for at udarbejde en sammenhængende strategi for innovationsinitiativerne. Den tilslutter sig de fem generelle mål i grønbogen med visse forbehold: institutionel innovation, Fællesskabets F&U-politik bør ikke forveksles med industripolitikkens mere snævre mål. En bedre adgang til finansiering bør først og fremmest være et nationalt anliggende. Generelt skal aktionerne på fællesskabsplan respektere subsidiaritetsprincippet, og der skal således være en begrundelse for at gennemføre dem på dette plan, som det f. eks. er tilfældet med hensyn til standarder, intellektuel ejendomsret (IPR) og særligt dyre F&U-projekter. Aktionslinjerne i grønbogen har givet anledning til følgende bemærkninger: Teknologiovervågning får stadig større betydning for beslutningstagere inden for både det offentlige og det private. Fællesskabets bestræbelser bør gå på at udvikle samarbejdet mellem de nationale institutter og metodologier på dette område. Ved fastlæggelsen af de prioriterede områder for F&U i EU bør der i større grad tages hensyn til efterspørgslen. Undervisning skal fortsat være medlemsstaternes anliggende, men, samtidig med at denne er rodfæstet i medlemsstaternes kulturelle traditioner, kunne der indarbejdes en gensidig europæisk anerkendelse af kvalifikationer. Selv om man er enige i fordelene ved mobilitet, bør ordningerne ikke gøres obligatoriske. Programmet for forskeres uddannelse og mobilitet (Training and Mobility of Researcher), som man ikke i tilstrækkelig grad har formået at orientere mod industrien, giver anledning til at overveje, om disse initiativer ikke bør råde over andre og mere realistiske midler, så de kan opfylde andre behov. Der er grund til at være bekymret over de administrative og økonomiske barrierer, som de SMV'er, der ønsker at deltage i de teknologiske forskning- og udviklingsprogrammer, støder på. Man bør beskæftige sig med Kommissionens koordineringsinstrumenter som f. eks. formidlingscentrene og CRAFT. Fællesskabet har ikke brug for skattemæssige instrumenter, men en større grad af gennemsigtighed i forbindelse med bevillinger til innovation og til virksomheder ville være en god ting. 23 7b Hovedformålet med den danske erhvervspolitik er at fremme innovation i virksomhederne, især i SMV'erne, og på regionalt plan. SMV'erne, der generelt er bagefter med hensyn til kvalifikationer og ledelse, er et af de vigtigste områder, og intern styrkelse, netværk og "clusters" er grundlæggende elementer i denne forbindelse. Målet om at udvikle en "økonomisk information" er et område, hvor den danske regering ønsker, at der i fremtiden indhentes yderligere erfaringer. 24 DEN TYSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM INNOVATION Offentliggørelsen af Kommissionens grønbog om innovation er blevet godt modtaget af den tyske regering, som påpeger, at "innovationsdebatten" allerede har været i gang i Tyskland i lang tid. I sine kommentarer insisterer regeringen på, at spørgsmål om innovation skal administreres på medlemsstatsplan eller regionalt plan for at opnå de bedste resultater. Den understreger ligeledes, at udveksling af oplysninger og erfaringer medlemsstaterne imellem er af afgørende betydning. Den mener, at Kommissionen vil kunne påtage sig det koordineringsarbejde, der er nødvendigt for at sætte gang i sådanne udvekslinger. Den gør opmærksom på følgende tyske initiativer, som vil kunne være nyttige i den europæiske debat om innovation: • Koopman-rapporten, der beskæftiger sig med den formelle opstilling af regler og disses effektivitet. • INSTI-programmet duren Wissenschaftlich-technische Information), der skal stimulere den tyske økonomi ved at levere relevant videnskabelig og teknisk information. (Innovationsstimulierung der Deutschen Wirtschaft • Delphi-initiativet, der beskæftiger sig med de teknologiske udviklingstendenser, har tungeret godt på nationalt plan. Medlemsstaterne har alle deres egne, specifikke uddannelsessystemer, men disse bør alle omfatte grundlæggende færdigheder med hensyn til informationsteknologi og viden på det juridiske og handelsmæssige område. De bør give dem, der har evner og lyst hertil, den bagage, der gør det muligt for dem at gennemføre personlige karriereforløb. Teknologiovervågning giver de bedste resultater, hvis den foregår på nationalt plan, og hvis Fællesskabet koordinerer sammenligningerne. ï den sidste ende er det de enkelte virksomheder, der bestemmer, hvilken teknologi de anser for at være den vigtigste. På dette stadium vil regelmæssige kortlægninger i de enkelte medlemsstater vedrørende innovation ikke have den store interesse. Den tyske regering er enig i spørgsmålene vedrørende intellektuel ejendomsret og understreger, at det ofte er nødvendigt at have patent, før man kan opnå finansiering. Den foreslår, at man for at illustrere over for offentligheden, hvilke økonomiske tab krænkelserne af patenter medfører, foretager en vurdering af de samfundsmæssige omkostninger heraf, f. eks. i form af indtægtstab for industrien og den deraf følgende arbejdsløshed. For så vidt angår uddannelse foreslår den udbredt anvendelse af "utility models". Den tyske regering går ind for en større grad af gennemsigtighed mellem medlemsstaterne med hensyn til indholdet af deres kurser snarere end en gensidig anerkendelse af det færdige produkt, f. eks. de opnåede kvalifikationer. For at fremme forskernes og de studerendes mobilitet foreslår den, at man anvender EU's strukturfonde til at ansætte nyuddannede som innovationsassistenter. 25 ':U Den hilser forenklingen af de administrative procedurer velkommen og foreslår, at der afholdes et seminar med deltagelse af repræsentanter for indusmen, som ville kunne udmunde i en "brainstorming" om, hvorledes procedurerne kan forenkles. Indsatsen inden for forskning bør i højere grad været rettet mod innovaiion, men man skal passe på ikke at begrænse kreativiteten eller sænke niveauet for grundforskning, især på fæl lesskabsriiveau. • EU's F&U-program bør koncentreres om nogle specifikke områder af strategisk betydning for Europas fremtid. ® EU's F&U-aktiviteter bør koncentreres om større, risikofyldte projekter, som ikke kan gennemføres på nationalt plan. • Der skal være klart definerede mål for alle F&U-programmer, og der skal lægges særlig vægt på deres indvirkninger på områder af strategisk betydning. • EU's strukturfonde bør målrettes mod innovation. » Målet om en forøgelse af medlemsstaternes F&U-udgifter til 3% af BNI er velbegrundet. Den tyske regering er enig i, at det er nødvendigt, at fordelene ved innovation erkendes, især af den brede offentlighed, og mener at forslagene i grønbogen ikke er tilstrækkelige på dette område. Den foreslår følgende aktioner: • Det skal illustreres over for offentligheden, hvorledes EU's F&U-programmer påvirker deres dagligdag. • Man skal undersøge mulighederne for at få en gruppe PR-konsulenter til at udarbejde en række konkrete initiativer til at give innovation et bedre image, eventuelt ved anvendelse af moderne IT-metoder. • I fremtiden bør der gennemføres sådanne initiativer i forbindelse med rammeprogrammerne. 26 '6 "l DEN SPANSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM INNOVATION Den spanske regering hilser grønbogen velkommen. Den bifalder den horisontale og integrerede indfaldsvinkel, og deler den opfattelse, at der er behov for at formulere en europæisk strategi for at fremme innovationen. Selv om den i det store og hele er enig i den analyse, der er foretaget af situationen i Europa, beklager den. at dokumentet ikke fuldt ud opfølger nogle af elementerne i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, som f. eks. den økonomiske kløft mellem store virksomheder og SMV'er, de sociale skel osv. Den beklager især, at man har interesseret sig så lidt for innovation som grundlag for teknologisk, social og økonomisk samhørighed på længere sigt. I grønbogen interesserer man sig kun for. de vigtigste hindringer og udfordringer, som innovationen står over for, uden at foreslå en ramme, der kan fremme innovationen i Europa. Man burde interessere sig mere for initiativer til fremme af teknologioverførsler mellem regioner og (traditionelle) sektorer for at styrke SMV'ernes konkurrenceevne. Kommentarer til specifikke punkter 1. Aktionsområde 1: Udvikling af fremtidsstudier teknologisk overvågning og teknologiske Instituttet for teknologiske fremtidsstudier (IPTS) skal spille en større rolle. 2. Aktionsområde 2. Forskning med sigte på innovation Programudvalgene bør interessere sig for task-forcenes aktiviteter Inddragelse af SMV'erne i F&U-aktiviteterne på et tidligere tidspunkt, ikke blot ved nyttiggørelsen af resultaterne Ved opfølgning og evaluering af forskningsprogrammerne bør man inkludere social og økonomisk samhørighed og en forbedring af levevilkårene. 3. Aktionsområde 4: Tilskyndelse til mobilitet for studerende og forskere Det vil være nødvendigt at finde metoder til at tiltrække (og holde) kvalificerede menneskelige ressourcer i de dårligst stillede regioner. 4. Aktionsområde 5: Fremme af forståelsen af for delene ved innovation De traditionelle medier (TV, radio, den skrevne presse osv. ) skal anvendes til at bevidstgøre offentligheden på dette område. 5. Aktionsområde 7: Indførelse af innovationsbegunstigende beskatning I en situation, hvor det offentliges underskud skal nedbringes, er det absolut nødvendigt med en grundig analyse af disse nye planers budgetmæssige konsekvenser. 27 %h 6. Aktionsområde 8: Fremme af den intellektuelle og industrielle ejendomsret Forskningscentrene (offentlige og private) bør også nyde godt af incitamenterne 7. Aktionsområde 9: Forenkling af de administrative procedurer Kommissionens synspunkter deles fuldt ud. 8. Aktionsområde 12: Fremme innovationen i virksomhederne, navnlig SMV'erne, og styrke den regionale dimension Det nødvendige samarbejde mellem regionerne og de nationale administrationers koordinerende rolle bør styrkes. 9. Aktionsområde 13: Fornyelse af det offentliges aktioner til fordel for innovation Man bør også fremme instrumenter til direkte offentlig støtte. Endelig bør innovationspolitikken behandles på stats- og regeringschefsniveau, som er det mest hensigtsmæssige politiske forum, hvis disse innovationsspørgsmål skal sættes på ministerrådets dagsorden. 28 DEN FINSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM INNIVATION Den finske regering hilser grønbogen velkommen og ønsker at dele de erfaringer, man har opnået på medlemsstatsniveau i Fællesskabet, ligesom den ønsker at deltage aktivt i opfølgningen af grønbogen. Følgende initiativer har været særligt vellykkede, og vil kunne være af interesse for andre medlemsstater (i) Et nationalt højteknologisk mentorprogram er blevet lanceret og testet. Resultaterne er lovende. Erfarne erhvervsfolk bedømmer de interesserede SMV'er og udsteder et "'European Venture Capital Certificate" for at gøre det lettere at forhandle om finansiering. Denne fremgangsmåde er blevet udarbejdet i samarbejde med Kommissionen. (ii) Den regionale udviklingsfond (Kera) har for nylig indført et system med hurtige lån (på højst 20. 000 ECU) til nye virksomheder, og med meget lempelige krav med hensyn til sikkerhedsstillelse. Dette system er blevet modtaget meget positiv af SMVerne. Den finske regering støtter en hurtig forøgelse af udgifterne til F&U. Europa vil ikke kunne konkurrere med Japan og USA, hvis ikke disse udgifter kommer op på ca. 3% af BNI. For at sikre innovation og fremme Europas industrielle konkurrenceevne skal F&U-udgifterne øges på både nationalt og europæisk plan. Idéerne vedrørende forbedringen af innovationsprocessen i Europa bør integreres i det femte rammeprogram for forskning og udvikling for at sikre en indvirkning på den europæiske konkurrenceevne. Det er nødvendigt med ekstern hjælp til evaluering af innovationerne, til at udføre markedsanalyser og til at løse andre problemer, hvor SMV'erne ikke selv råder over tilstrækkelige kvalifikationer. Den finske regering støtter oprettelsen af EASDAQ, og foreslår, at der gøres forsøg med teknologivurdering på europæisk niveau, og at den indhentede viden videreformidles. Den anbefaler også, at bankerne udvikler deres viden om teknologi og om de særlige finansielle aspekter, der gælder for teknologibaserede virksomheder. Det teknologiske udviklingscenter (TEKES) vii indføre et nyt finansieringsinstrument i form af "risikovillige lån". Et sådant lån beregnes som en del af virksomhedens egenkapital, og forbedrer derved dennes aktiver. Regionale udviklingsfonde bør anvendes tii støtte for F&U-projekter på nationalt plan. Den finske regering støtter ikke IPTS's rolle i teknologiovervågningen, men foretrækker, at man anvender de nuværende nationale systemer og udveksler erfaringer. Man bør fremme innovation i tjenesteydelsessektoren. Systemerne til finansiering af innovation bør også omfatte denne sektor og behandle den på lige fod med industrien, fordi den har mindst lige så stor betydning for beskæftigelsen. Følgende elementer vedrørende innovation bør behandles fællesskabsniveau: (i) (ii) (iii) Udarbejdelse af normer, direktiver og fælles aftaler. Mekanismer og samarbejdsforummer, der skal hjælpe medlemsstaterne og deres virksomheder med at drage fordel af de enkeltes erfaringer, Projekter, der er for omfattende til at et enkelt land kan gennemføre dem alene. 29 (iv) (v) Ny fælles lovgivning og bestemmelser (f. eks. vedtægter for et europæisk selskab), Koordinering af EU's innovationspolitik med andre initiativer (f. eks. strukturfondene, industripolitikken). 30 DE FRANSKE MYNDIGHEDERS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM INNOVATION Grønbogen om innovation er et nyttigt bidrag til en offentlig udgomatisk debat om innovationens betydning. Innovation og subsidiaritet Innovation er et godt eksempel på, hvordan subsidiaritetsprincippet kan anvendes (innovation er først og fremmest virksomhedernes og virksomhedsstifternes ansvar, for det er dem, der har de gode idéer, ikke administrationen). Unionen rolle med hensyn til innovation er først og fremmest berettiget, når det drejer sig om virksomheder, som er til stede på det europæiske marked og verdensmarkedet. SMV'erne bør have bedre adgang til de europæiske programmer Analyse af grønbogen For at øge privat investering i innovation i SMV'erne har Frankrig gennemført initiativer til støtte for risikovillig kapital, som f. eks. oprettelsen af "Nouveau Marché"-ordningen (1996). Man er i gang med undersøgelser af mulige skattereformer til gunst for innovative virksomheder, ligesom man undersøger, hvorledes man kan give pensionsfondene et incitament til at investere i innovation. Frankrig minder om, at man går ind for et europæisk patent (ratificering af aftalen om det europæiske patent i 1992). En forenkling af de administrative procedurer er fonsat medlemsstaterne ansvar. Kommissionens analyse af de utilstrækkelige forskningsaktiviteter er pessimistisk. I Frankrig kan man konstatere betydelige investeringer i forskning, både på nationalt plan og på fællesskabsplan. Det er Frankrigs opfattelse, at grundforskning skal støttes af staten, idet det bl. a. skal sikres, at der skabes en forbindelse mellem grundforskning og frembringelsen af nye produkter. Frankrig beklager, at grønbogen ikke behandler forskernes økonomiske medindflydelse eller udflytninger. Grønbogens aktionsområder Frankrig konstaterer at grønbogen mangler konkrete forslag og praktiske aktioner, som Kommissionen kunne iværksætte. Grønbogen beskæftiger sig kun lidt med rammeprogrammet for forskning og udvikling, og det er med beklagelse, at man noterer sig en alt for skarp adskillelse mellem aktion 3 af resultater" og "spredning forskningsprogrammerne. I det femte rammeprogram ville det være ønskeligt med en bedre koordinering af disse to aktioner. "gennemførelse" og udnyttelse aktion af 1 Frankrig efterlyser også klarere mål i rammeprogrammet; dette bør understøtte vores videnskabelige og teknologiske konkurrencedygtighed og kan ikke samtidigt opfylde en specifik rolle med hensyn til samhørighed (som hører ind under Den europæiske Fond for Regionaludvikling). Frankrig finder, at task-forcerne er et godt initiativ. Frankrig har flere forbehold med hensyn til nye observatorier som f. eks. det europæiske innovation og udvikling af landdistrikterne og det europæiske observatorium for 31 # observatorium for innovativ praksis inden for erhvervsuddannelse. En styrkelse af instituttet i Sevilla er ikke en prioritet Til gengæld foreslår man en bedre udnyttelse af medlemsstaternes arbejde med fremtidsstudier, som f. eks. udføres af "Technology Foresight" i Storbritannien og "100 technologies-clés" i Frankrig. Frankrig går ind for, at Unionen optræder som koordinator og sikrer sammenhængen mellem offentlige for rammeprogrammet industriforskning, hvor forskning og udvikling at støtte finansieringen deles mellem Kommissionen og erhvervslivet eller offentlige laboratorier. Kommissionen ville på denne måde kunne give grundforskningen en europæisk dimension og fremme udviklingen af nøgleteknologier. interventioner og private for for derved initiativer inden 32 IRSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM DEN INNOVATION Den irske regering hilser grønbogen om innovation velkommen og kan tilslutte sig hovedlinjerne i denne. Nedenstående punkter er udtryk for dens holdning til en række specifikke spørgsmål: (i) (ii) (iii) (iv) (v) (vi) Medlemsstaternes kapacitet til at foretage omfattende teknologiovervågning er begrænset; det vil derfor være ønskeligt at dette arbejde udføres på EU- plan. idet man bør koncentrere sig om 'technology push". Task-forcerne i deres nuværende form stimulerer kun innovation i visse sektorer og lande. Ved udvælgelsen af task-forcer bør man tage hensyn til alle medlemsstaternes behov. Man bifalder den vægt, som SMV'erne tildeles i grønbogen, og den irske regering har, medens den havde formandskabet for EU, taget initiativ til at nedsætte en CREST-arbejdsgruppe, der skal undersøge, hvorledes man kan inddrage forskningsprogrammer. Nogle af aktionsområderne vil også være til gavn for SMV'erne, men det vil være nødvendigt med en mere interventionistisk politik for at omsætte ideer og viden i forskningsinstitutterne til kommercielle initiativer. Finland og Israel nævnes som eksempler. flere SMV'er i EU's Det er nødvendigt, at beslutningstagerne, industrien og offentligheden får en bedre forståelse for videnskab, teknologi og innovation. Selve begrebet "at lære" skal integreres i innovationsprocessen. Erhvervsuddannelse anses for at være et for specifikt begreb til at ændre mentaliteten. Finansielle incitamenter anses for at være af afgørende betydning, og man ser positivt på forslagene om at oprette EASDAQ og tilbyde bankgarantier for SMV'erne gennem Den Europæiske samt oprette multinationale startkapitalfonde. Investeringsfond Betydningen af teknologioverførsler understreges, og det foreslås, at der iværksættes en række specifikke aktioner, for at understrege, at absorbering af teknologi, uanset om den er skabt i eller uden for Europa, ofte kan være en bedre løsning for virksomhederne end intern forskning og udvikling. (vii) En undersøgelse udført af STIAC (Science, Technology and Innovation Advisory Council) har vist at indbyrdes forbindelser og netværk er af stor betydning for at opveje ulemperne ved at være en lille virksomhed. 33 %c DEN ITALIENSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM INNOVATON Den italienske regering hilser grønbogen velkommen og kan tilslutte sig dens konklusioner og de foreslåede aktioner. Den vurderer, at grønbogen og den sammenfattende konference i Rom (30. 5. 1996) har skabt større bevidsthed om de forskellige spørgsmål i forbindelse med innovation i Europa. Den italienske regering er enig i, at investeringer i videnskab og teknologi bør være i overensstemmelse med samfundets og/eller erhvervslivets behov. Den foreslår, at udover de hindringer for innovation, som er nævnt i grønbogen, skal der i de fremtidige aktioner også tages hensyn til sektorielle hindringer for innovationen i særlige brancher i modningsfasen osv. ). integrerede produktionslinjer, (f. eks. monteringsindustrien, industrier Den foreslår også, at der skal lægges særlig vægt på at beskytte intellektuelle aktiver i EU. 34 DEN NORSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM INNOVATION Den norske regering er positivt indstillet over for dette initiativ, der skal forbedre Europas formåen med hensyn til innovation. Nedenstående punkter er den norske regerings synspunkter med hensyn til nogle vigtige aspekter i debatten. (i) (ii) (iii) Teknologiovervågningen skal koordineres bedre, og det arbejde, der udføres af institutter som IPTS, skal formidles bredt. Der skal foretages flere statistiske undersøgelser vedrørende innovation. Denne type arbejde bør knyttes tættere til OECD's aktiviteter på området. Fællesskabet bør spille en central rolle i udviklingen af nye og gennemsigtige systemer til anerkendelse af kvalifikationer. (iv) Man bifalder skabelsen af et europæisk kapitalmarked (EASDAQ). (v) Det er med bekymring, at man konstaterer, at de europæiske selskaber flytter deres F&U-aktiviteter uden for Europa som følge af de lovgivningsmæssige begrænsninger, f. eks. med hensyn til intellektuel ejendomsret. Fremtidige initiativer på dette område bør ske i nær tilknytning til OECD's og WTO's initiativer, og bør koordineres på nationalt plan og fællesskabsplan. (vi) Udvekslingen af erfaringer vedrørende regionale innovationsforhold bør styrkes. Den norske regering påpeger, at der kun er et ringe udbud af kvalifikationer til analyse og identificering af økonomisk intelligens, og at dette område bør styrkes. Det understreges også, at der i en europæisk innovationspolitik for det 21. århundrede bør indgå en mere indgående analyse af tjenestydelsessektorens innovative kapacitet. 35 DEN PORTUGISISKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM INNOVATION innovation. F&U-politikken og L Innovationspolitik Udtrykket "det europæiske paradoks" er udtryk for en lineær synsvinkel og går videre end på fænomenet innovationsområdet kan hverken afhjælpe hullerne i industri- og virksomhedspolitikken eller løse de vigtigste problemer, som t. eks. formidling og demonstration, som er af afgørende betydning for SMV'erne. Portugal mener, at en overførsel af ressourcer fra F&U- programmerne til en innovationspolitik ikke er en tilstrækkelig levedygtig løsning på politisk og økonomisk plan. fællesskabspolitik en eventuel 2. Vækst og beskæftigelse - social og organisatorisk innovation Det er Portugals opfattelse, at grønbogen kun i begrænset omfang kommer ind på sammenhængene mellem innovation, vækst og beskæftigelse. Det er ikke teknologien, der kan løse virksomhedernes problemer eller skabe nye muligheder for disse, men derimod en "innovativ" anvendelse af teknologien, herunder nye former arbejdsmarkedsmæssig og organisatorisk innovation. I denne forbindelse ønsker Portugal, at der iværksættes aktioner vedrørende byplanlægning og revitalisering af landdistrikterne, almen uddannelse og erhvervsuddannelse, sundhed og den 3. levealders problemer. 3. Finansiering Portugal mener, at det er nødvendigt at skabe gunstige rammer for et europæisk finansmarked ved at fremme oprettelsen af europæiske selskaber, der kan udbyde risikovillig kapital til finansiering af virksomheder, der kan levere innovative produkter og tjenesteydelser. I overensstemmelse hermed bifalder den oprettelse af et marked i lighed med EASDAQ-modellen. 4. Skattemæssige bestemmelser For at kunne skabe en ordning med skatteincitamenter tilpasset de nationale ordninger med direkte støtte, foreslår Portugal, at det er på området skattemæssig harmonisering, der skal gribes ind, af konkurrencehensyn og på baggrund af den stadig større homogenitet i bestemmelser og betingelser for investeringer i det indre marked. 5. Tværnationale virksomhedsnet Portugal understreger den manglende fællesskabsstøtte og fællesskabsincitamenter (især til SMV'erne), der ville kunne gøre det muligt for virksomheder fra de dårligere stillede lande at deltage i tværnationale projekter med omkosningsdeling og med deltagelse af både store virksomheder og SMV'er. Det vil derfor være nødvendigt at fremme SMV'ernes kendskab til de europæiske markeder og mulighederne for støtte fra Fællesskabets F&U-midler, samt at udvikle samarbejdsnet. 6. Task-forcer De gode intentioner med hensyn til koordinering og tilpasning mellem de forskellige lider under utilstrækkelig programmer, som berettiger oprettelsen af gennemsigtighed med hensyn til udvælgelse og finansiering, hvilket skaber forvirring i debatten mellem grønbogen om innovation, det finansielle supplement til det fjerde rammeprogram for forskning og udvikling og den begyndende debat vedrørende det femte task-forcer vedrørende rammeprogram. Portugal er dog positiv intermodalitet for transport, søtransport og multimediasoftware til undervisning. indstillet over for task-forcer, 36 ?3 DEN NEDERLANDSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM INNOVATION Den nederlandske regering kan fuldt ud tilslutte sig de vigtigste punkter i grønbogen om innovation. Nogle undersøgelser, der for nylig er blevet gennemført i Nederlandene, har gjort det muligt at afprøve de fleste af de aktionsområder, der er beskrevet i grønbogen. Den nederlandske regering, der holder sig subsidiantetsprincippet for øje, vurderer, at der kun skal gennemføres aktiviteter på fællesskabsplan, hvis et projekt går videre end den nationale dimension eller er affødt direkte af en fællesskabspolitik eller fællesskabsbestemmelser. Nedenstående punkter, er den nederlandske regenngs holdning til en række grundlæggende spørgsmål. Den: (i) (ii) (iii) (iv) advarer mod at anvende fællesskabsfondene som investeringskapital; bifalder EASDAQ under forudsætning af, at denne institution kommer til at fungere på markedsvilkår: advarer mod europæiske priser eller certifikater, indtil værdien af sådanne fællesskabsinitiativer fremgår klan; bifalder de vigtigste spørgsmål vedrørende vedvarende uddannelse, og understreger behovet for indføre metoder til gensidig anerkendelse af de enkelte medlemsstaters erhvervsuddannelser og kvalifikationer. Den nederlandske regering understreger, at de generelle spørgsmål, f. eks. omkostninger til administration, arbejdsret, patentret osv. ofte tages op i andre rådgivende forumer. Det er vigtigt, at innovation også kommer på dagsordenen i disse forumer. 37 DEN SVENSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM INNOVATION Den svenske regering er bekymret over den meget tekniske indfaldsvinkel, og den understreger, at innovation har indvirkning på alle livets aspekter. Den understreger især skolens rolle med hensyn til at fremme den enkeltes kreativitet, og foreslår at OECD's arbejde følges med interesse. Det er dens opfattelse, at alle aktionsområderne vil kunne bidrage til at forbedre de økonomiske resultater gennem innovation, og selv om dette er en god ting i sig selv, er der også samfundsmæssige behov, som vil kræve meget innovative fremgangsmåder, f. eks. det stigende antal af ældre i befolkningen. Det påpeges også, at organisatorisk innovation ikke er blevet behandlet. Nedenstående specifikke punkter, giver en idé om den svenske regerings holdning til grønbogen: Kommissionens rolle i forbindelse med styrkelsen af innovation i Europa skal begrænse sig til de aktiviteter, som ikke kan gennemføres på nationalt plan. En af de vigtigste opgaver for denne vil være koordineringen af overførsler og udvekslinger af erfaring og viden mellem medlemsstaterne. De tretten aktionsområder indeholder ikke noget nyt. Disse oplysninger er allerede blevet afprøvet og testet i lang tid, og ofte har de ikke bidraget noget særligt til innovationen. Det er ikke sikkert, at ratificeringen af den europæiske patentkonvention er den rette vej fremad. Den svenske regering anbefaler, at det arbejde, som OECD har udført vedrørende innovation, aktiviteter på innovationsområdet. for Kommissionens som udgangspunkt anvendes 38 DEN BRITISKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM INNOVATION \ Det Forenede Kongerige bifalder Kommissionens til udarbejdelse og offentliggørelse af grønbogen. Man udtrykker især tilfredshed med, at grønbogen erkender nødvendigheden af at bygge på vellykkede erfaringer fra regioner eller lande og videreformidle "bedste praksis" til resten af Europa. Man er også glad for. at der lægges vægt på nødvendigheden af at lære af hinanden gennem udveksling af "best practice", så alle medlemsstaterne ikke nødvendigvis udfører det samme arbejde. initiativ På fællesskabsplan bifalder og støtter Det Forenede Kongerige især Kommissionens bestræbelser med hensyn til deregulering, procedureforenkling og konkurrence samt anvendelse af private kontrahenter og decentralisering. Der mulighed for at effektivisere de eksisterende aktioner og initiativer i Fællesskabet og for at sikre en bedre koordinering af EU-aktiviteteme. Forskningen skal orienteres mere direkte mod innovation De mekanismer, der skaber forbindelse mellem grundforskning og innovation, er af afgørende betydning. Der er imidlertid kun blevet lagt ringe vægt på gradvis (progressiv) innovation, som er af så stor betydning for SMV'erne. Det Forenede Kongerige støtter i høj grad et effektivt samarbejde mellem de forskellige programmer. Task-forcerne anses for nyttige med hensyn til at identificere områder, hvor samarbejde vil kunne betale sig. Task-forcernes indledende arbejde har dog givet anledning til visse forbehold. Man bifalder også forslaget om at inkludere en effektanalyse i procedurerne til overvågning og evaluering af det fjerde rammeprogram, for at vurdere innovationens betydning. Man er enig i, at der i det femte rammeprogram bør tages hensyn til innovationsfaktorer, men det er ikke klart, hvordan Kommissionen har til hensigt at gøre dette. Der er ikke behov for et nyt informationsprogram pa fællesskabsplan. Teknologiovervågning og teknologiske fremtidsstudier på fællesskabsplan giver kun ringe muligheder for værditilvækst. Styrkelse af de menneskelige ressourcer til fordel for innovation Henstillingerne er relevante. Medlemsstaterne vil imidlertid have forskellige prioriteter og indfaldsvinkler med hensyn til forbedring af deres erhvervsuddannelsessystemer. Det er ikke de offentlige myndigheder på nationalt plan eller fællesskabsplan, som er bedst placeret med hensyn til at bestemme hvilke færdigheder og kvalifikationer industrien har behov for. Der er ikke grund til at oprette en ny institution til at udføre arbejde, der allerede udføres af andre. Der er ingen begrundelse for at give yderligere midler til TMR-programmet eller for at iværksætte nye initiativer. 39 Forbedring af finansieringsbetingelserne i forbindelse med innovatbn De foreslåede mekanismer skal udvikles inden for den pnvate sektor. Erfaringerne viser, at manglende adgang til finansiering sjældent er en væsentlig hindring for at foretage innovation, men oftere en undskyldning for ikke at gøre det. Der er dog ingen indvendinger mod forslag om at give Den Europæiske Investeringsfond mulighed for at investere i risikovillig kapital. Skattemæssige spørgsmål er først og fremmest medlemsstaternes ansvar i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. Et innovationsfremmende juridisk og lovgivningsmæssigt miljø Støtte til bestræbelser på i internationale forumer at opnå harmonisering, hvis denne vil kunne føre til en forbedring af handelsmiljøet og/eller forbedre effektiviteten af ordningerne for intellektuel ejendomsret eller udgifterne heniL Det Forenede Kongerige støtter fremme af patentinformation som et middel teknologiovervågning. til Man støtter også fuldt ud forenklingen af administrative procedurer på fællesskabsplan. I princippet er man ikke imod princippet om vedtægter for et europæisk selskab. Der er dog ingen begrundelse for et særskilte vedtægter for små eller innovative virksomheder. Kontrollen med statsstøtte bør være en af Kommissionens hovedprioriteter. I princippet støtter Det Forenede Kongerige fuldt ud Kommissionens bestræbelser på at begrænse niveauet af statsstøtte til produkter, der forudsætter meget store investeringer. Den bifalder og støtter fuldt ud Kommissionens forslag om fortsat at have konkurrenceregler, der fremmer teknologioverførsler. Tilpasning og udvikling af offentlige aktioner med hensyn til innovation Det Forenede Kongerige støtter måles om at stimulere samarbejdet mellem virksomheder og styrke virksomhedssammenslutninger. Det er vigtigt at fremme international indfaldsvinkel i virksomhederne. Rammeprogrammerne skal ikke anvendes til at støtte regionale aktioner, der bedst kan støttes af strukturfondene. Der skal foretages en reel evaluering af Fællesskabets, medlemsstaternes og regionernes investeringer initiativer skal evalueres af medlemsstaterne. Man bifalder, at Kommissionen fremmer udvekslingen af "bedste praksis" mellem regioner og lande. innovation. Regionale og nationale i 40 *?> 2. 1-C- EU-institutionernes reaktioner: (Resumé udarbejdet af Kommissionen) 1. Parlamentet 2. Det Økonomiske og Sociale Udvalg 3. Regionsudvalget 41 tf 1. Kommentarer fra Europa-Parlamentet Europa-Parlamentet er positivt indstillet over for grønbogen og dens aktionsområder, og er meget opsat på en udmøntning i konkrete resultater. I en 3 5-punkts-beslutning anmoder Parlamentet bla. om: Formidling og nyttiggørelse af FTU-resultater Bedre spredning af teknisk knowhow, herunder mere støtte til innovationsprogrammet og til programmet til fremme af forskeres uddannelse og mobilitet. En ny task-force til fremme af formidling og nyttiggørelse af FTU. Fokus på forskning, som er tværfaglig, anvendelsesorienteret og netværksstyret, eller som omfatter industrier, der i øjeblikket er for små til at kunne klare sig inden for forskning. Udvidet brug af informationsteknologi; grundlaget herfor skal lægges ved at give alle skoler adgang til Internet. Fastsættelse af prioriteter baseret på bedre kendskab til innovationsprocessen, med udgangspunkt i kvantitative innovationsindikatorer. En permanent vurdering af national "bedste praksis" som opmuntring til innovation i medlemsstaterne. Kontrol med FTU Bedre samarbejde mellem medlemsstaternes og EU's forskningspolitikker. Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier under Det Fælles Forskningscenter bør spille en central rolle med hensyn til at sammenkoble organer, der er aktive inden for områder, som kan sidestilles med hinanden. Økonomiske og finansielle aspekter Medlemsstaterne opfordres til at revidere deres beskatningssystemer for at fremme innovation. Det foreslås bl. a. at undersøge den japanske metode til regulering af de hjemlige finansmarkeder, længere tilbagebetalingsperioder for investeringer og billige lån til innovative virksomheder. Større konkurrence på det indre marked for at forhindre store koncerner i at monopolisere markeder og støttemidler. Uafhængige teknologibaserede virksomheder. tekniske vurderinger for at give banker en bedre forståelse af Administrative og juridiske restriktioner Forenkling af administrative procedurer både på nationalt plan og på EU-plan. Kommissionens SLIM-initiativ (Forenklet lovgivning for det indre marked) bifaldes, og Parlamentet opfordrer til at fortsætte overvejelserne om en yderligere forenkling af administrationen af rammeprogrammerne for forskning. Snarlig indførelse af den europæiske selskabsstatut. De perioder, hvori der ydes patentbeskyttelse, bør variere alt efter produkttyper for at skabe balance mellem innovation (som fremmes ved hjælp af patenter) og konkurrence (som hindres af patenter). 42 f?" Ansporing af SMV til innovation Støtte til innovation på regionalt plan og programmer med henblik på at fremme samarbejdet mellem SMV og universiteter, industrielle forskningscentre og store koncerner. Større vægt på den betydning, formidlende organisationer som f. eks. banker, konsulenter, marketingkooperativer og tekniske skoler har med henblik på at hjælpe mindre virksomheder. Strukturfondenes indsats bør sigte mod innovation. Erkendelse af, at SMV'erne ikke udgør nogen homogen gruppe, og at der kræves en politik, som tager hensyn til deres forskelligartethed og som målrettes på grundlag af størrelse og sektor. Hjælp til SMV'erne således at de kan reducere de finansielle risici ved innovation, herunder støtte fra Den Europæiske Investeringsbank. Sociale og uddannelsesmæssige aspekter Bedre kommunikation mellem forskere og den almindelige befolkning, navnlig ved hjælp af offentlig debat. Tildeling af støtte bør indebære en forpligtelse til at meddele forskningsresultaterne til offentligheden. En mere forbrugerorienteret forskningspolitik. Øget inddragelse af arbejdsstyrken i innovationsprocessen gennem uddannelse og direkte indflydelse. Større vægt på "gradvis voksende" innovation, som kan være lige så vigtig som fundamentalt nye produkter. Vægt på integration af innovation i uddannelse, navnlig erhvervsuddannelse, og et nyt sæt regler for fremtidige innovationsbaserede faglige kvalifikationer. Task-forcer og innovation Debat om de mål, der er sat for task-forceme, og etablering af klare forbindelseslinjer mellem deres arbejde og grønbogens aktionsområder. 43 2. Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse Det Økonomiske og Sociale Udvalg indtager en positiv holdning tii grønbogen og mener, at en horisontal, integreret indfaldsvinkel er væsentlig, hvis innovationspolitikken skal krones med held. Det mener, at beslutningstagerne bør topprioritere fremme af innovation, som er nøglen til øget konkurrenceevne, flere arbejdspladser og større velstand, og at der bør udarbejdes en fælles europæisk model i henhold til nærhedsprincippet. ØSU mener desuden, at innovationer er en af nøglefaktorerne til den økonomiske og sociale samhørighed. ØSU understreger betydningen af hele forskningssystemet, som bygger på den teknologiske fremsynethed. ØSU mener, at der bør lægges større vægt på en bottom-up approach og på bmgemes behov, og at man bør fremme samspillet mellem forskere og brugere. Ressourcerne bør koncentreres om fælles områder og projekter, som er væsentlige for Europa. Samarbejdet er et væsentligt aspekt, for en effektiv udnyttelse af ressourcerne er vigtigere end mængden heraf. Man bør koncentrere indsatsen og prioritere målene. ØSU mener, at forudsætningerne for innovation hænger sammen med integration af virksomheder, forskningscentre samt andre faktorer i tilstrækkelig stor målestok til, at der fremkommer en "kritisk masse". Efter ØSU's mening bør et af innovationspolitikkens mål være at forbedre de dårligst udstyrede virksomheders muligheder for at tilslutte sig innovationsnetværker. ØSU understreger, at innovationsprocessen i en virksomhed eller i en enhver anden form for struktur kræver, at samtlige ansatte deltager i processen, navnlig gennem videreuddannelse og gennem en åben og samarbejdsvillig indstilling. Hvad angår de faktorer, Kommissionen gennemgår, og som fremmer innovationen, er ØSU af den mening, at hvert nyt forslag til lovgivningsændringer bør bedømmes i forhold til dets indvirkning, at der bør skabes efterspørgsel i de sektorer, som er vigtige for samfundet, og at man bør gøre markederne mere fleksible. Efter ØSU's mening er følgende nogle af de vigtigste aktionsområder: innovationsorienteret forskning - understøttet af teknologiske fremtidsstudier - undervisning og uddannelse, finansiering, beskatning, markedernes åbenhed og formidling af innovationer til SMV'er. ØSU finder det Vigtigt at fremme synergien mellem forskningspolitikken, industripolitikken og andre politikker. ØSU mener, at der i grønbogen lægges vægt på samarbejdet mellem forskningsorganer og virksomheder, men at man lader visse aspekter ude af betragtning, herunder: samarbejdet mellem de forskellige afdelinger inden for en virksomhed, det forhold, at en virksomheds innovationsevne forøges, når der lægges mere vægt på højnelse af kvaliteten af arbejdet for arbejdstagerne, virksomhedernes personalepolitik og sondringen mellem intern og ekstern mobilitet. 44 Hvad angår aktionsområderne i grønbogen har ØSU fremsat følgende bemærkninger: teknologiske Aktionsområde fremtidsstudier. Man bør fremme arbejdet i de institutter, som er aktive på området teknologiske fremtidsstudier i medlemsstaterne. teknologisk overvågning og - Udvikling af l Aktionsområde 2 - Forskning med sigte på innovation. Myndighederne har ret til at gribe ind navnlig i sektorer af stor betydning for samfundet, hvor markedet ikke selv formår at skabe efterspørgsel, ved at ty til aktiviteter af typen task-force. Aktionsområde 3 - Udvikling af grunduddannelser og videreuddannelsen Målet må være en kultur, der påskønner vedvarende forbedringer. Man bør iværksætte forsøget med såkaldte "Knowledge Resource"-centre, der skal fungere som informationsled mellem købere og sælgere på uddannelsesområdet Aktionsområde 4 - Tilskyndelse til mobilitet for studerende og forskere. Man bør fremme mobiliteten mellem de forskellige sektorer og inden for de enkelte landes grænser. Aktionsområde 5- Fremme af forståelsen af fordelene ved innovation. Eventuelle kampagner bør tage sigte på at fremme den fundamentale forståelse af de relevante faktorer. Aktionsområde 6 - Forbedret finansiering af innovationen. Man bør sætte alt ind på at give SMV'erne en stilling på finansieringsmarkedet, der svarer til den, de større virksomheder har. Aktionsområde 7 - Indførelse af innovationsbegunstigende beskatning. I forbindelse med den politiske beslutningsproces, f. eks. vedrørende beskatningssystemet, bør man undersøge en beslutnings negative indvirkning på innovationen. Aktionsområde 8 - Fremme af den intellektuelle og industrielle ejendomsret. Der bør etableres et europæisk patentsystem. Aktionsområde 9 - Forenkling af de administrative procedurer. Det er på høje tid at gå over til konkrete foranstaltninger. Aktionsområde 10 - Et retsgrundlag, der er gunstigt for innovationen. Der bør tages hensyn til behovet for innovation i EU's konkurrencepolitik. Kravene til sundhed, sikkerhed og miljø skal være høje og bindende i EU. Aktionsområde 11 information". Det offentliges opgave er at gøre det lettere at informere bedre. - Udvikling af foranstaltninger vedrørende "økonomisk Aktionsområde 12 - Fremme innovationen i virksomhederne, navnlig SMV'erne, og styrke den regionale dimension i innovationen, økonomisk og social samhørighed må være en central målsætning for EU med subsidiaritetsprincippet som udgangspunkt. Aktionsområde 13 - Fornyelse af det offentliges aktioner til fordel for innovation. Aktiviteterne drejer sig i stadig højere grad om samarbejdet med forskellige aktører i samfundet. 45 3. Regionsudvalgets udtalelse Regionsudvalget hilser grønbogen velkommen og mener, det er nødvendigt med en gennemgribende koordinering af udbredelsen af kendskabet til og udnyttelsen af de foreliggende resultater under hensyntagen til nærhedsprincippet. Det glæder sig over den plads, de regionale og lokale myndigheder indtager i grønbogen. Regionsudvalget er enig i den tanke, at en målrettet politik til fremme af innovation og lokale aktører er en forudsætning for at fastholde og øge inddragelse af de konkurrenceevnen og jobskabelsen. De lokale og regionale myndigheder bærer et stort ansvar for disse bestræbelser. Hvad angår støtte til innovation bør de regionale og lokale myndigheder være med til at skabe et retsligt, økonomisk, finansielt og uddannelsesmæssigt grundlag, som kan fremme innovation. Udvalget finder, at det er vigtigt, at de offentlige myndigheder prioriterer den finansielle støtte til forsknings- og innovationscentre. Der bør endvidere skabes interesse for innovationsudfordringen i de private finanskredse. Og endelig bør reglerne for strukturfondenes deltagelse i finansieringen af risikovillig kapital præciseres for at gøre disse regler operationelle. Det er nødvendigt med politiske tiltag, som stimulerer til innovation med henblik på forbedring af fremstillingsmetoder, udvikling af nye industri- og tjenestcydende produkter og uddannelser med det formål at skabe bedre vilkår for SMV/SMI. Den Europæiske Union har allerede gentagne gange støttet de bestræbelser, som de regionale og lokale myndigheder har iværksat på dette område. Og endelig bør de regionale uddannelses- og videreuddannelsesprogrammer medvirke til fremme af innovation med støtte fra fællesskabsprogrammerne SOCRATES, LEONARDO og INFO2000. Regionsudvalget mener, at udbredelsen af innovationsresultater bidrager til at fremme den økonomiske og sociale samhørighed, og at der vil kunne opnås en bedre strukturering af det europæiske landkort hvis de regionale innovationssystemer integreres i et netværk. De lokale myndigheder bør støtte etablering af forbindelser mellem regionale og forskningscentre, universiteter og virksomheder for derigennem at sikre oprettelsen af net for udveksling af informationer og erfaringer, der er baseret på regionalt, interregionalt og grænseoverskridende samarbejde. Støtteforanstaltninger for innovation bør ikke kun forbeholdes forskning og udvikling, men bør også kunne benyttes til markedsføring og industrialisering. Der er behov for en regionalpolitik for teknologisk overvågning. Regionsudvalget mener, at det europæiske net af særlige innovationsformidlingscentre bør opnå et geografisk omfang af kritisk størrelse, og at de som led i en forenkling af støtteordningerne og de måder, hvorpå forskningsresultaterne videreformidles, kan benyttes som ekspeditionskontor specielt for SMV. Hvad angår grønbogens aktionsområder har Regionsudvalget fremsat følgende bemærkninger: Aktionsområde 1 - Udvikling af teknologiske fremtidsstudier. De informationer, som indsamles og bearbejdes af instituttet for teknologiske fremtidsstudier i Sevilla, skal kunne udnyttes på regionalt og lokalt plan. teknologisk overvågning og 46 s? & 3 Aktionsområde 2 - Forskning med sigte på innovation. De 'okale og regionale myndigheder bør etablere overvågnings- og lytteorganer for SMV for at styrke disses kapacitet inden for forskning i nye teknologier. Aktionsområde 3 - Udvikling af grunduddannelser og videreuddannelser. De regionale og lokale myndigheder vil kunne vække de unges interesse for innovation med finansiel støtte fra EU og udvikle samarbejdet på forskmngsområdet mellem virksomheder og uddannelsesinstitutioner. - Tilskyndelse Aktionsområde 4 forskere. Regionsudvalget understreger betydningen af mobilitet og lægger vægt på den rolle, de lokale og regionale myndigheder har i forbindelse med etablering af snævre samarbejdskontakter mellem regionerne i Europa. studerende og til mobilitet for Aktionsområde S - Fremme af forståelsen af fordelene ved innovation. Regionsudvalget ønsker, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i projektet for oplysning om vellykkede erfaringer hvad angår innovation. Aktionsområde 6: Forbedret finansiering af innovationen. Det er vigtigt at formå alle finansielle deltagere til at sætte spørgsmålstegn ved deres støtteordninger og at iværksætte mekanismer for at tilskynde dem til at gå ind i innovationsprojekter. Hvad angår aktionsområde 7, 8, 9 og 10 tilslutter Regionsudvalget sig forslaget om at høre lokalsamfundenes økonomiske og sociale aktører, så man sammen med dem kan fastlægge det bedst mulige beskatningsmæssige, administrative og retslige grundlag for innovation. Der kunne f. eks. afholdes seminarer på regionalt plan som led i programmet med henblik på forenkling af virksomhedernes miljø. - Udvikling af Aktionsområde 11 foranstaltninger vedrørende "økonomisk information'*. Der bør foretages en forhøjelse af de regionale budgetter, der er afsat til dette område, såvel hvad angår støtte til rådgivning, vedvarende uddannelse og støtte ved ansættelse af ledere og mellemledere. Det vil i den forbindelse være hensigtsmæssigt at foretage en regelmæssig evaluering af de aktioner, som iværksættes af de regionale og lokaie myndigheder, så man får større viden om betydningen af disse politikker. Aktionsområde 12 - Fremme innovationen i virksomhederne, navnlig SMV'erne, og styrke den regionale dimension i innovationen. Det regionale eller lokale niveau er bedst egnet til at kontakte virksomhederne med hensyn til støtte til innovation. Aktionsområde 13 - Fornyelse af det offentliges aktioner til fordel for innovation. Regionsudvalget godkender forslagene om en ny opfattelse af statens rolle på innovationsområdet. spørgsmålet. Det Alt i alt ser Regionsudvalget med tilfredshed på den måde, hvorpå Europa-Kommissionen til har behandlet nærhedsprincippet og til de regionale og lokale myndigheders rolle. Det agter at benytte sig af sine medlemmers erfaringer og bede om deres forslag, som vil kunne berige den sammenfattende rapport og handlingsplanen. fremhæver den gennemgående henvisning 47 BILAG 2. 2 viklingstendenser inden for novationspolitikken i EU's medlemsstater <i^><f UDVIKLINGSTENDENSER INDEN FOR INNOVATIONSPOLITIKKEN I EU's MEDLEMSSTATER Indledning i det følgende beskrives en række udvalgte udviklingstendenser inden for innovationspolitik i EU's medlemsstater i 1990'eme. For at illustrere, hvilke områder innovationspolitikken nu tre Î grupper omfatter, hovedmålsætninger i handlingsplanen for innovation: i overensstemmelse med de er eksemplerne samlet A B C Menneskelige ressourcer, undervisning og uddannelse Rammebetingelser for iværksættervirksomned og innovationsfinansienng FTU og erhvervslivet Når en sådan mængde information nedkoges tii nogle få sider, kan der naturligvis ikke ydes de enkelte regeringers tiltag fuld retfærdighed. Det ses imidlertid tydeligt, at regeringerne i EU er opmærksomme på nødvendigheden at at give deres politikker for innovation og indhold og at gøre politikkerne mere teknologisk forandring et nyt avanceret forschung sammenhængende. Tysklands Bundesbericht 1996. Det Forenede Kongeriges i Sverige er gode eksempler herpå. White Papers og de treårlige regeringsforslag A Menneskelige ressourcer, undervisning og uddannelse Innovatiortsrådet i medlemsstaterne er Uddannelse, herunder erhvervsfaglig uddannelse og videreuddannelse, og opmærksomhed omkring hele arbejdsstyrkens faglige niveau er vigtige elementer i innovationspolitikkerne. Uddannelsesbudgetterne imidlertid mere decentraliserede end budgetterne for de fleste andre aktioner med innovationspolitisk relevans. I de fleste af medlemsstaternes regeringer gør man sig tanker om det problem, at naturvidenskabelige fag er mindre populære blandt skolebørn og unge. F. eks. fremhæver rådet for videnskabs- og teknologipolitik i Finland i sin udviklingsstrategi Towards an innovative society, at ". kvaliteten i undervisningen vil blive forbedret og indholdet i undervisningen vil blive fornyet på alle uddannelsesniveauer". \ Østrig støtter innovative projekter i skolen og studerendes innovative problemløsninger ved at give støtte til projektomkostninger, udlove priser til vindere og gøre det muligt for dem at deltage i internationale konkurrencer. i Luxembourg arbejder man på en revision af Rådet har også indstiftet en innovat/onspns. loven om de tekniske skoler og eksaminerne nerfra. Derudover har den luxembourgske indstiftet en "Prix à industrisammenslutning i samarbejde med undervisningssystemet l'Innovation". fra den antagelse, at igennem hele undervisningsforløbet. innovation og selvstændighedskultur kan tremmes Desuden vil THOR-initiativet (Technology by Highly Oriented Research), som er planlagt til 1997, og som vil bestå i et begrænset antal store forskningslegater til særligt dygtige teknologiske og videnskabelige område mere videnskabsfolk, bidrage attraktivt for unge. I Det Forenede Kongerige er Prince of Wales Award for nylig blevet udvidet med priser også for de kommercielt mest succesrige innovationer. I Danmark arbejder undervisningsministeriet ud til at gøre det På de enkelte felter inden for undervisningsområdet kan følgende initiativer nævnes: sC6>6 A. 1 Forskere på dokiomuaau - uddannelse og mobilitet forskere gennem internationale udveksling at forskellige \ Tyskland støttes den legater til over 2 000 forskere programmer. F. eks. giver Alexander von Humboldt Stiftung støtter over 50 000 om året. om året, og Deutscher Akademischer Austauscndienst under Deutsche Forschunggemeinschaft (DFG) Desuden er de såkaldte Graduiertenkoilegs for vokset fra 1,6 mio. ECU i 1990 til 41 mio, ECU i 1995. « Italiens forskning "universitetseksaminerne og nedder forskningsdoktoratet, som er blevet indført langt senere end i andre industrialiserede iande. i højere grad skal bringes i overensstemmelse med de krav, som landets proauktionssystem stiller". treårlige plan innovation 1994-96, flere det, og at I Grækenland igangsatte man i 1995 programmet for støtte tii målrettet forskning (YPER1 formå! at oprette en pulje af højtuddannede, der beskæftiger sig med med det industrirelaterede problemer. I Spanien har man med det nationale program for uddannelse af forskere fokuseret på de prioriterede områder i de 19 nationale programmer, som udgør den tredje nationale F&U-pfan 11996-1999). i 1997 stige fra de nuværende 1250 ECU pr. støttemodtager til 2 500 ECU, og denne støtter ligger ud over, hvad der ydes til de PhD-studerende. som får støtte på anden måde over videnskabs- og teknoiogibudgettet. in Danmark prioriterer regeringen fortsat uddannelse af forskere højt, fra udlandet og ved at yde srøfte til f. eks. ved at forlænge programmet for gæsteforskere danske forskningsstuaerende, der ønsker at studere i udlandet. Formålet er i det mindste at fastholde det nuværende antal PhD-studerende. I Mand vil PhD-støtten A. 2 Forbinde/sen meilem uddanne/se på universitetsniveau og erhvervslivet På dette område var formålet med de fleste politiske initiativer og foranstaltninger at hjælpe universitetskandidater med at få deres første job og at fremme udveksling af forskere. I Belgien har man både i regionen Flandern og regionen Vallon/en igangsat programmer, der skal give økonomisk støtte til ansættelse af kandidater i erhvervslivet, specielt SMV'er. S Vallonien giver FIRST-programmet forskere mulighed for at blive ansat af universiteter og virksomheder (SMV'er) med henblik på udvikling af partnerskaber, og i Flandern har man en lignende ordning i forbindelse med støtte til virksomhedsgrupper, i Det Forenede Kongerige fremmer man med Teaching Company Scheme studerendes og kandidaters mobilitet i forskningsrådene. Royal Society og British retning af erhvervslivet. En aftale meilem Academy for kontraktansat forskningspersonale på universiteterne. I Nederlandene vii der blive anvendt yderlige midler til projektet Kennisdragers teaching (KIM) (som minder om company scheme \ Sverige anbefales det i en rapport fra Industriministeriet, at PhD-programmer tilpasses erhvervslivets behov, og at der indføres en ny type lærerstillinger, som ikke indebærer fast ansættelse, og som gør det muligt at ansætte personer med erfaring fra erhvervslivet. Undervisnings- og Forskningsministeriet i Spanien har for uddannelse af akademisk personale på universitetsniveau og fremme af forskningspersonale med det formå! at sætte gang i forskningsinstitutioner og i udvekslingen af forskere mellem erhvervslivet og offentlige udviklingen af virksomhedernes F&U-afdelinger. iettelse at karriereproblernerne in het Midden- en Kleinbedrijf igangsat et sektorprogram i Det Forenede Kongerige), har desuden medført en In Tyskland fortsættes og udvides en lang række programmer under BMBF og BMW/ med det formål at integrere F&U-personale i F&U-projekter i SMV'er i de nye delstater. I 1995 oprettede man i Bonn Centre of Advanced European Studies (CAESAR) som en yderligere -i ,y foranstaltning for at øge fleksibiliteten, idet man bl. a. ikke fastansætter forskere. ! stedet ansættes videnskabsfolkene til at arbejde i kun fem år med grundforskning og anvendt forskning inden for f. eks. nanoteknologi elier bioelektronik, som tegner lovende for det næste århundrede. En anden nyskabelse er. at CAESAR skal finansieres som et privat institut, der skal finansieres gennem renterne af den oprindelige bevilling på 360 mio. ECU fra forbundsregeringen og 34 mio. ECU fra delstaten Nordrnein-Westfaien. i Danmark fortsætter det erhvervsrelaterede PhD-program med omkring 45 nye kandidater pr. år, sorn samtidig arbejder i en virksomhed og er indskrevet på et universitetsinstitut som PhD- Det Græske program Oiavios nar karakter af oilotdemonstrationsprofekt studerende. (samfinansieret af Den Europæiske Socialfond) og har til første kontakter mellem studerende og virksomneder. der har FTU-aktiviteter. I Irland omfatter programmerne i i oversøiske virksomheder, således at dette personale virksomheders F&U-afdeiinger, uddannelse af iværksættere med kandidateksamen med henblik på at gøre det lettere for dem at ernverve den viden, der skai til for at drive egen virksomhed, og støtte til SMV'er til ansættelse af kandidater med teknisk uddannelse i en 1-års periode. for kandidaters uddannelse og mobilitet støtte formål at støtte de til F&U-personaie for at arbejde får mulighed A. 3 Erhvervsfaglig uddannelse og videreuddannelse Medlemsstaternes regeringer beskæftiger sig hovedsagelig med erhvervsfaglig uddannelse og videreuddannelse ud fra den målsætning, at en større andel af de unge skal bibringes de nødvendige færdigheder, og at det fortsat skal være muligt at finde arbejdspladser for unge. af at inden arrangere s virksomhederne; for uddannelsesinstitutioner uddannelsesforanstaltningerne (1995) de nye nationale målsætninger for uddannelse, som Advisory Council Forging I Det Forenede Kongerige støtter regeringen med hvidbogen Competitiveness, Ahead for Education and Training (NACETT) har fremsat. Der opstilles også konkrete målsætninger, for erhvervslivet og andre herunder målsætninger uddannelsesinstitutioner: en sammenligning mellem de grundlæggende kvalifikationer for at få beskæftigelse set i forhold til de vigtigste konkurrerende lande og samarbejde med erhvervslivets uddannelsesinstitutioner med henblik på at foretage en sammenlignende en evaluering uddannelseskonkurrence for små virksomheder med en støtte på i alt 6 mio. ECU til de bedste uddannelsesprojekter, der har ti eller flere små virksomneder som deltagere: at udarbejde et høringsdokument om det livslang erhvervsfaglig i Finland anførte i 1993 {Towards an uddannelse. Rådet for videnskabs- og teknologipolitik innovative society), at der i stigende grad vil blive lagt vægt på grundlæggende færdigheder i den erhvervsfaglige basisuddannelse med henblik på et udvidet pensum, og at der vil blive følge af dennes stigende foretaget en evaluering af voksenuddannelsessektoren som (19951 behovet betydning. I Nederlandene fremhævedes i nvidbogen "Know/edge in action" for at øge effektiviteten og virksomhedsorienteret uddannelse. Desuden skulle der årligt ydes 7 mio. ECU til en innovationsfond teknologiorienteret og erhvervsfaglig uddannelse samt anvendes skattemæssige begunstigelser for at fremme virksomhedernes ansættelse af lærlinge og praktikanter. I Østrig omfatter foranstaltningerne inden for teknoiogireievant erhvervsfaglig uddannelse indførelse og anvendelse af nve teknologier, metoder og organisationsformer samt kvalitetsfremme. Hertil kommer udvikling af undervisningsmodeller, hvor man kombinerer kvalifikationer erhvervet på arbeidspladsen og uden for denne, samt modeller, hvor der tages hensyn tii sammenhængen mellem teknologiske og kommunikative og til erhvervsuddannelse af den nuværende individuelle ansvar støtte for for 4&Ï samfundsmæssige kvalifikationer. Desuden kan nævnes udvikling af samarbejde på uddannelsesområdet mellem de forskellige virksomheder,, Rammebetingelser for iværksættervirksomhed og innovatïonsfinansieriiûg tor at De seneste nationale hvidbøger og Handlingsplaner viser, at der er et behov rationalisere virksomhedernes støtte konkurrenceevne. Følgende eksempler er rubriceret under en række hovedkategorier, der har tilknytning til iværksæftervirksomhea og innovationsfinansiering. rammebetingelserne SMV'er for og tii led som I Danmark nar Erhvervsministeriet forenklinger, deregulering og liberalisering samt oprettelse af "one-stop Administrative snops" for virksomheder er alle emner, der indgår i mange regeringers planer. I Belgien planlægger hver region "one-stop shoos ' som et led i deres bestræbelser på at forenkle de administrative procedurer. i en større handlingsplan flere initiativer i gang tor at begrænse de administrative byrder, herunder fjernelse og forenkling af eksisterende administrative bestemmelser, forenkling af afgifter og oprettelse af et forenklet indberetningssystem, således at virksomhederne kan opfylde samtlige myndigheders krav ved at indberette tii én enkelt. Både Frankrig og Tyskland har formaliteter. Tysklands BMBF er ved at etableret "one-stop shops" for administrative gennemgå den eksisterende lovgivning ud tra. nvilken virkning den har på forskning og innovation. I Frankrig vil der blive iværksat et pilotprojekt i fire regioner for at koordinere forskellige statslige departementers tekniske og juridiske tiltag. I Det Forenede Kongerige er der blevet udviklet en prototype på "one-stop shops", og denne vil blive demonstreret i udvalgte Business Links over hele for Videnskab og Teknologi planer om en dereguieringspakke. der skal hjælpe små virksomheder, ved at de kun skal indsende skatteoplysninger til en enkelt myndighed, og ved at indføre nationale forsikringsordninger for nye virksomheder. Herudover sættes der ind på følgende områder: nye rettigheder for virksomhederne med hensvn til inddrivelse af fordringer; strømlinet udviklingskontroi; et informationsteknologisk prototypesystem, der skal give virksomhederne adgang til formularer og bestemmelser, landet. Desuden har Ministeriet lovforslag om høring i handelsretter; et B. 2 Industriel og intellektuel ejendomsret samt patenter i Europa sammenlignet med De meget store omkostninger ved patentbeskyttelse patentomkostninger i USA og det voksende antal nye problemer \ forbindelse med industriel og intellektuel ejendomsret er emner, der drøftes i de fleste medlemsstater. Det brede spektrum af foranstaltninger viser, hvor vanskeligt det er at kombinere fordelene ved beskyttelse (som giver opfinderen en økonomisk gevinst) med fordelene ved en bredere udnyttelse af de nye produkter, processer (især inden for bioteknologi) og tjenesteydelser. Finland har tiltrådt Den Europæiske Patentkonvention, og Irland overvejer at gøre det samme. Patentbeskyttelsen i Grækenland er blevet udvidet fra 15 til 20 år for at bringe den i overensstemmelse med EU-retningsiinierne. I Det Forenede Kongerige er man ved at undersøge patentmyndighedernes rolle set i forhoid til Den Europæiske Patentkonvention og EU-direktivernes rolle inden for bioteknologiske opfindelser. 4J>5 sådanne bestræbelser, og i Belgien sker det via Kontoret Andre initiativer, der skal medføre en bedre udnvtteise af patentinformation, Østrig med etableringen af et begreb kaldet Patentvarwertung'- industriministeriet Ejendomsret. patentansøgninger, og der vii blive oprettet 100 nye undervisningsstiiiinger patentinformation på videnskabelige program technische Information tages f. eks. i î Spanien støtter industriel I Tyskland vil der fra 1997 blive givet støtte tii SMV'er med henblik på tor i et nyt wissenschaftfich- "Snnovationsstimulierung aer deutschen Wsrtschatt ingeniørfakulteter som fakulteter og (INSTI)". inden durch led for royalties osv. mens de ar Schlichterkommission Problemerne i tilknytning tii intellektuel eienaomsrax granskes i mange lande, ! Italien er der trådt nve regler i kraft vedrørende procedurer og sanktioner i forbindelse med patenter, varemærker, i Tyskland nu foreligger i form af lovforslag, der skal godkendes i Bundesrat. BMBF støttes i dette arbejde og i at formindske ikke-juridiske barnerer for forskning og udvikling gennem Industriministeriet det såkaldte foretaget en undersøgelse af de særlige oroblemer s forbindelse med intellektuel ejendomsret, når erhvervslivet anvender universitetsforskning. fur Innovation una Recht", afgivne anbefalinger ! Sverige har 'Clearingstelle B. 3 Normer og standarder Der findes ikke overalt egnede infrastrukturer til at få gavn af de seneste års fremskridt ikke mindst inden for anvendelsen af højkvalitetsnormer og -standarder. Dette gælder tjenesteydelser som et konkurrenceparameter. Blandt de nyeste udviklingstendenser kan nævnes følgende: totaikvahtetsstandarder elier og anvendelsen gf -design I Spanien er der blevet indført bestemmelser om kvalitet og industriel sikkerhed samt for miljørevision med henblik på at fremme eksporten, og der er blevet oprettet et nationalt certificeringsorgan (ENAC), som fungerer som privat organisation. I Sverige vil systemet for i Det Forenede afprøvning og kontrol blive yderligere for konformitetsvurdering Kongerige blev det nye nationale akkreditenngsorgan {United i august 1995, og hermed er Kingdom Accreditation oprettet (NAMAS) privatiseringen af de tidligere National Measurement Accreditation afsluttet. ! Østrig kan der fås støtte til ISO 9000-vurderinger i servicesektoren, og der findes et mnovationsagentur til fremme af industrielt design, i Grækenland og Portugal er fremme af standardisering og certificering an del af initiativerne tii fremme af industriel udvikling og innovation. tilpasset EU-bestemmelserne, (UKAS)), Services Service 8. 4 innovathnsfinanssering til tii SMV'ernes behov, og der anvendes ordninger innovationsfinansiering og de største af de I alle medlemsstater ydes der støtte investeringer, der er nødvendige tii udnyttelse af innovative produkter og processer. Der tages særlige hensyn for start- og venturekapital, fleksible lån og garantier, fremme af privat opsparing, "business angels" og initiativer, der skal give pensionsfonde og byggeselskaber mulighed for at stille midler ti! rådighed for vidensbaserede virksomheder. \ mange medlemsstater accepteres det også, at det offentlige går glip af indtægter på grund af skattemæssige incitamenter. På de store finansielle markeder i London, Frankfurt, Bruxelles og Paris er der konkrete initiativer i gang (National Association of Securities Dealers med henblik på oprettelse af EASDAQ Automated Quotation} inden udgangen af 1996. -'1/?y I Østrig vil der blive sat to initiativer i gang: privatkapital for SMV'er meo garantier for private investorer, udvikling af en standardiseret model for finansiering af egenkapital og etablering af en "børs" for business angels. Desuden kan nævnes Grundungssparen for langsigtede investeringslån for nye virksomheder i opstartfasen og for grundlæggelse og overtagelse af virksomheder. Der findes desuden en startfinansieringsordning, som får midler igennem ITF, og som administreres at innovationagentur. Gennem denne ordning ydes der støtte til nye virksomheder inden for ny teknologi gennem rådgivning og levering af venturekapital. I Danmark giver udviklingsseiskabsordningen en garanti på 5 0% for private udviklingsselskabers til finansiering af SMV'er, der har behov for yderligere kapital og ledelsesmæssig kompetence. 12 sådanne investeringsselskaber er blevet godkendt siden 1994 og dækkes af en generel statsgaranti på 132 mio. ECU. I Finland fortsætter man med egenkapitalbaserede udviklingsiån for F&U i SMV'er og venture kapital til virksomhedsopstart, sidstnævnte gennem den nyetablerede finske industrifond. investeringer tjenesteydelser som målgruppe. Deutsche Bôrse vil også gå I Frankrig forventer man med "Nouveau Marche" at kunne mobilisere nøgleaktører på det franske aktiemarked, og det er hensigten at nå op på omkring 30 børsintroduktioner hvert år. Ifølge den franske innovationsplan skal venturekapitalfondene kunne mobilisere 155 mio. ECU inden for 3 år. I Tyskland meddelte Deutsche Bôrse i marts 1996, at den vi) åbne i 1997. Dette nve marked vil have telekommunikation, bioteknologi, et Neuer Markt multimedier og nye i i Paris og børsen i Bruxelles med henblik på at udvikle samarbejde med "Nouveau Marché" et netværk af nye markeder for egenkapital (EURONM) i vækstorienterede virksomheder. De vil også blive udvidet. statsstøttede egenkapital- og låneordninger vil blive udvidet med Innovationslåneprogrammet under Kreditanstalt godkendelse). 525 mio. ECU mindst (BJTU) blev Forsøgsordningen Beteiligungskapital vil iværksat kleine fur og (BTU), hvor der stilles yderlige 471 mio. ECU til rådighed. Technologieunternehmen for SMV'er fur Wiederaufbau (afventer Europa-Kommissionens junge Technologieunternehmen fur Beteiligungskapital fortsat gennem 1989, blive pr. år til i nær fremtid blive iværksat et program I Grækenland vil der finansiering af teknologifremme med det formål at fordele innovationsfinansieringen blandt tre parter, nemlig teknologiieverandøren. teknologibrugeren og den finansielle institution. I Spanien forbedringen vedrører en af foranstaltningerne under SMV-initiativet af SMV'ernes adgang til finansieringskilder og støtte til netværk af finansieringsformidlende organisationer. ICO-Pymes er en nv kreditmulighed for projektudviklingsvirksomheder. Den finansieres af Centret for yderligere finansiering af op til 7 0% af de samlede investeringsomkostninger for projektet. (ENISA), som er et offentligt venturekapitalselskab, Det Nationale I Luxemburg har regner i sin plan for 1996-1999 med investeringer på 21 mio. ECU. "Société Nationale de Crédit et d'Investissement" for låneordninger (SNCI) udviklet teknologi- og innovationsrelaterede projekter. Industriel og Teknologisk Udvikling og giver mulighed for industriel udvikling Innovationsselskab for iån til og finansiering af I Nederlandene betragtes de administrative omkostninger for erhvervslivet som et generelt problem, der vedrører alle typer virksomheder, og der er ner mange initiativer i gang for at iette forenkling af ansøgningsproceduren fra Den Tekniske Staten vil give ekstra støtte til opstart af Udviklingsfond (Technisch Ontwikke/ingskrediet). (startkapital og teknologiorienterede virksomheder, og der licenser) samt teknologivurderinger (feasibility-undersøgelser). i Sverige er der tre NUTEK- i gang, som nedbringer omkostningerne for SMV'er, som går i gang med programmer teknologiinvesteringer. Der vii ske en for pilotundersøgelser og af mindre teknologiformidlere indføres lån J/S hensvn specielt innovative projekter. Desuden kan nævnes SNITS, som støtter teknologioverførsel gennem som støtter dannelsen af F&U- støtte til udvikling af en forretningsplan, og SM/NT, konsortier Gennem al med startfinansieringsordningen gives der mindre gennemføriighedstilskud og fleksible lån til innovative projekter i perioden, før kommerciel finansiering er muiig. Der er blevet indført en svensk udgave af Det Forenede Kongeriges Business Expansion Scheme, hvor der gives skattebegunstigelse ved investering i mindre ikke-børsnoterede virksomheder. Den Svenske Industrifond har «værksat en ny risikokapitalordmng for små innovative firmaer. I 1993 besluttede det svenske parlament at opløse lønmodtagerfondene. Omkring 770 mio. ECU blev til at oprette 18 tildelt forskningsfonde). (og et større oeløb blev anvendt risikokapitalprojekter internationalt samarbejde. I Det Forenede Kongerige indgår der i regeringens forslag i hvidbøgerne fra 1995 og 1996 om konkurrenceevne fremme af større konkurrence inden for kapitalfremskaffelse, specielt til SMV'er, samt støtte til virksomneder. således at de kan få adgang til den mest hensigtsmæssige finansiering gennem en ny Business Link service i England, Enterprise i Det Forenede Networks Kongenge med at fremme hurtig betaling, ligesom man gør det lettere for virksomhederne at udstede obligationer, i Det Forenede Kongerige, hvor over 4 5% af Europas venturekapitalfonde findes, er der blevet udviklet en række initiativer og ordninger, f. eks. netværket af business angels og iværksættelsen at "Alternative Investment Market (AIM)" på Londons børs i juli 1995. i Skotland, og Business Connect i Wales. Man fortsætter B. 5 Skattemæssige incitamenter ikke længere i Finland. I Grækenland blev Skattemæssige incitamenter for at få virksomhederne til at engagere sig i F&U anvendes nu i vidt omfang i flere medlemsstater (Belgien. Spanien. Grækenland, Irland, Nederlandene, investeringsloven Østrig og Sverige), men eksempelvis ændret i 1994. Den giver en lang række incitamenter (investeringstilskud, rentetilskud, skattebegunstigelser og øgede afskrivningsmuligheder), der samtidig skal forbundsregeringen planer om at ændre fremme ressourcer. skattebestemmelserne Selvfinansiering i SMV'erne vii blive gjort mere attraktivt. Ved indgivelse af patenter vil der også blive givet højere skattemæssige tradragsmuligheder. I Luxemburg har man indført skattemæssige incitamenter i forbindelse med væsentlig aktiebesiddelse i virksomheder med henblik på indirekte at fremme innovationen i virksomhederne. for at styrke virksomhedernes egne økonomiske regionaludviklingen. I Belgien har findes i slutningen af 1980'erne indført generelle skattefradrag for selvstændige, skattegodtgørelse for F&U- I Finland blev der initiativer, men disse ordninger ikke mere. I Irland anbefaJede STIAC bl. a. et integreret sæt skatteforanstaltninger for at fremme F&U i virksomhederne, herunder nedsat skat på aktieudbytte for F&U, nedbringelse af omkostningerne for F&U-personale og F&U-virksomheder i tjenesteydelsessektoren samt ændringer af skattelovgivningen for multinationale I virksomheder at etablere regionale hovedkvarterer og strategiske funktioner Nederlandene vil der blive givet 23 mio. om året til forbedring af afskrivningsfleksibiliteten for innovative teknologier, der indføres i Nederlandene. Siden 1994 er der sket en stigning i de midler, der gennem skattemæssige incitamenter stilles til rådighed i medfør af loven til fremme af forskning og udvikling (WBSO). WBSO indebærer enten en nedbringelse af personaleomkostningerne gennem en nedsættelse af skatten og de præmier, som skal betales af arbejdsgiveren i forbindelse med F&U-personalets løn, eller en ekstra nedsættelse for at gøre det mere attraktivt i Irland. y' af indkomstskatten ud over det skattefradrag, som selvstændige, der seiv udvikler F&U- aktiviteter har. « Spanien blev der indført skattemæssige incitamenter i begyndelsen af 1996. Der kan trækkes 4 0% fra af den del af virksomhedernes F&U-omkostninger, som overstiger gennemsnitsomkostningerne i de foregående to år. C FTU og erhvervslivet for i mange lande har der været ændringer i ministeriernes kompetenceområder, ofte som følge af. at der er kommet nye regeringer til. Den generelle tendens har været at arbejde for en bedre koordinering af politikkerne ressourcer. industri, Målsætningerne er de samme, og samtlige lande forbereder eller gennemfører aktioner, der i det store og hele minder om hinanden, og denne tendens er mest tydelig med hensyn fil initiativer inden for informationssamfundet. Der prioriteres forskelligt i landene afhængigt af forholdene inden for videnskab, teknologi og innovation i hvert land. Også økonomiernes størrelse, den industrielle struktur og eventuelle specielle økonomiske problemer er faktorer, som påvirker prioriteringen på nationalt og regionalt plan. I det følgende gives i kort form eksempler på de seneste udviklingstendenser. forskning og menneskelige C. 1 Teknologiprognoser for hvor der blev I 1995 blev de første resultater af omfattende teknologiprognoseprojekter, anvendt Delphiteknik, offentliggjort i Det Forenede Konge, Frankrig og Tyskland. Opfølgningen kan allerede ses i form af virkningen på de offentlige F&U-budgetter. I Østrig 1998. forlænges programmet større Teknologiprognosenetværk for forskningsorganisationer forskningsundersøgelser sine I Finland holder rådet for videnskabs- og teknologipolitik (som har teknologiprognoser. statsministeren som formand) øje med teknologiske behov i økonomien. I Danmark skal Teknologirådet rådgive Folketinget og regeringen, idet der lægges særlig vægt på at igangsætte en offentlig debat om forskellige nye teknologier. I Spanien gennemfører det nationale evaluerings- og vurderingsråd også undersøgelser og prognoser. I Luxembourg er Økonomiministeriet og CRP-Henri Tudor i gang med et teknologiovervågningsinitiativ. teknologiinformationer gang i Irland har også udviklet en strategi i Nederlandene, det under er i deltager (OCV). til de udvalg for hvor rådgivende rådgivning også og politisk studierne C. 2 Flerårige programmer lovbundne Omfattende flerårige programmer på regeringsniveau som supplement årlige budgetter og finanslove er almindelige I de fleste af de følgende eksempler skitseres i disse planer både de overordnede målsætninger og budgetter og institutioner. i flere medlemsstater. til de Som eksempel på årlige budgetplaner med næsten ensartet detaljeringsgrad på innovationsrelevante områder kan nævnes planerne for handel og industri udarbejdet af Cabinet Office i Tyskland. I Finland arbejdes der hvert femte år intensivt med at udarbejde nye generationer af nationale teknologiprogrammer. 1996 en teknologi treårsoversigt. Grækenland er midt i det 2. operationelle program (EPETII) (1994-99), mens Italien er ved at gennemføre en tredje treårsplan for forskning og i Det Forenede Kongerige og af Økonomiministeriet Forschung for forskning og I Tyskland gives der i Bundesbericht /]si (1994-96). I Portugal er flerårig finansiering af de bedste F&U-institutter en del innovation af den nye regerings program. I Spanien blev den tredje nationale plan for F&U (1996- 1999) indført i juni 1995. I overensstemmelse med den etablerede praksis i Sverige skal der i september 1996 forelægges et treårigt fors/ag for forskning, efter at der i 1995 blev forelagt et forslag vedrørende industrien. C. 3 Hvidbøger I hvidbøger og nationale strategier og udviklingsplaner pålægges de politiske myndigheder yderligere koordinering, både tidsmæssigt og med hensyn til i øvrigt separate budgetter. De innovationsrelevante eksempler varierer både med hensyn til detaljeringsgrad og område. I Danmark er der ved at blive fastlagt en national strategi for videnskab og forskning. I Finiand blev der i 1993 offentliggjort en strategi for innovation, og i 1996 udkom en visioner, og det forventes at denne vil blive fulgt op af en hvidbog om industripolitiske teknologistrategi. innovation. Irland og Nederlandene har begge i 1995 udgivet hvidbøger om videnssamfundet. Forfås i Irland udgav i 1996 et dokument vedrørende en ny 15-årig strategi: Shaping our future: A strategy for Enterprise and Employment. Endelig udgives der i Det Forenede Kongerige, hvorfra udtrykket hvidbøger kommer, hvert år en sådan. in Ireland in the 21st century, udarbejdet for Minister Industriministeriet annonceret en plan for I Frankrig har for enterprise C. 4 Nye nationale organisationsformer Omfordeling af sagsområder inden for regeringerne og den offentlige administration er en anden indikator for, om der er sket en politisk udvikling. Tendensen i flere lande har været at bibeholde eller øge koordineringen af F&U-udgifterne med andre erhvervslivsrelevante budgetter. In Belgien er den for Videnskab. Transport og I Østrig er de to vigtigste ministerier på området nu Ministeriet videnskabspolitiske Kunst og Økonomiministeriet. forummet for samarbejdsaftaler, hvori deltager myndighederne på forbundsplan, konference flamske regionalt plan og fællesskab og informationsteknologi siden 1994 været lagt ind under ét ministerium, og der er blevet vedtaget ny lovgivning om rådgivningsordningen i 1995 og 1996. I Finland holder rådet for er formand for) øje med nyopståede videnskabs- og teknologipolitik teknologiske behov inden for økonomien. (henholdsvis det fællesskab). franske I Danmark (som statsministeren fællesskab, det fællesskabsplan tværministerielle tysksprogede forskning har det og for råd forskning, i 1995 oprettede forbundsregeringen størstedelen af er der blevet oprettet en platform for Undervisning, Videnskab, Forskning og Teknologi innovation forskningsstøtten gennem det I Tyskland yder (BMBF). omorganiserede Ministerium under Med det forbundskansleren for at styre dialogen mellem videnskab, erhvervsliv, fagforeninger og politikere hen mod fremtidens centrale spørgsmål. I gennem en sammenlægning Grækenland er der blevet oprettet et nyt Udviklingsministerium af ministerierne for industri, handel og turisme, i Italien bliver de treårige planer ajourført hvert år ifølge retningslinjer fra det tværministerielle udvalg for økonomisk planlægning. Et parlamentsudvalg er ved at behandle et lovforslag, i henhold til hvilket et eksternt organ industriministeriets skal evaluere universiteter og offentlige initiativ er der blevet oprettet et agentur for innovation ved navn AGITEC. forskningsinstitutioner. På teknologi og 4Sh • Portugal har den nve regering gjort rede for sine målsætninger på en lang række områder, der er afgørende tor innovationspolitikken iPEDIP II. flerårig finansiering for de bedste F&U- organisationer. informationssamfundet, erhvervsfaglig uddannelse og instituttet til f. eks. ). Der er sket store små og mellemstore ændringer * Økonomiministeriet i Spanien videreføres med den nye regerings torslag en strategi, der allerede blev indført med den fra juni 1995. i Det Forenede Kongerige er (redf'e nationale p/an for F&U (1996-1999) Office og ?OST) blevet indusuidepartementet for Videnskab og Teknologi, virksomheder og investeringer and t 1995. og Ministeriet of Science Technology for støtte (IAPMEI) handels- overført til C. 5 Målretning af F&U mod innovation i det følgende gives en række karakteristiske eksempler på medlemsstaternes programmer og instrumenter, der i nøjere grad skal målrette forskningsindsatsen mod innovation og konkurrenceevne. (ITF). fonden tii forskningsfremme (FFF), som i 1994 * Østrig er de to vigtigste instrumenter til bl. a. mikroelektronik, miljøbeskyttelse, informationsteknologi og skiftede målområde softwareudvikling, og innovations- I Belgien er der sket en og teknologifondene kraftig udvikling inden for formidlingen mellem universiteter og erhvervslivet og inden for fælles forskerparkerne igennem de sidste ti år, samtidig med at der er blevet oprettet fællesskab af forskningscentre inden forbundsregeringen og seneste forskningspakke blevet tildelt midler til at styrke forskningen på universiteter og godkendte teknologiske institutter samt til nye strategiske programmer. THOR (Technology by Highly Oriented Research), som er planlagt i et begrænset antal store forskerlegater, der vdes til fremtrædende forskere med henblik på grundforskningsprojekter med stor relevans fokuserer på etablering af nye virksomheder og disses overlevelsesevner, specielt SMV'er. industrien. En ny handlingsplan I Danmark er der med tor en regionerne. række sektorer. Disse til 1997 vil bestå iværksættere regeringens finansieres for for i vil en den som finske for at rettesnor teknologoistrategi forskningsinstitut,. Både TEKES and VTT forbedre effektiviteten. for fungere < Finland teknologiudvikiingscentret (TEKES). som spiller en central rolle med hensyn til finansiering af både universitetsforskning og forskning inden for erhvervslivet, og som rettesnor for (VTT), som er det andre gennemførelsesorganer. f. eks. Finlands Tekniske Forskningscenter største enkelte en evalueringsprocedure Industriministeriet hvor interventionerne i højere grad skal gå i retning af annonceret en inncvationsplan, udvikling af nagieteknologirelaterede emner (der vil blive afsat 155 mio. ECU til indkaldelse Virksomheder, af forslag) samt ,4A/\/>4/?-ordningerne. Ministeriet Handel og Håndværk har meddelt, at der vil blive oprettet en ny offentlig institution tjenesteydelses- og tage sig af lANVAC), handelssektoren, forskningsministeriet har blandt sine prioriterede områder en registrering af Centres de Ressources Technologiques, og en sådan er nu i gang i seks regioner. Fra 1997 vi! der blive givet en bonusstøtte på 5 til 10% til større virksomheder, som er villige for til at medicinsk forskning vil der ske en ændring, således at der bliver større mobilitet mellem forskning og kliniske aktiviteter. i forbindelse med deres projekter. indgå partnerskaber med SMV'er for Små og Mellemstore innovationsudvikling har undergået ! Frankrig har der skal Inden inden for i Tysktand vil indførelsen af modelprojekter iLeitprojekte) bidrage til. at forskere og brugere F&U-potentiale. hurtigt eksisterende hvordan udnytte forstår, kan det de 10 / i / ?S der involverer (BMWi) har siden genforeningen iagt større vægt på programmer Økonomiministeriet for F&U-personaie. innovationsstøtte og forskningsstøtte i de nye delstater, f. eks. i form af Innovationkollegs, innovative virksomheder, i begge tilfælde for en periooe af 5 år, I Grækenland er administrationen af de eksisterende ordninger og iværksætteisen af nye fortsat baseret oå Sociaifonaen. En for uavikling af række orogrammer kræver, at virksomnederne deltager aktivt: programmet maustrlens for industriel af rorbednng konkurrenceevne iegater tor (SYN) og programmet ri I må/rettet forskellige videnskabelige afdelinger og (EKVAN), samfinansieringsprogrammer torskningskonsortier forskning forskning (YPER). (PAVE), ikke. inden Technologies in Advanced xeknoioqi og for videnskab, innovation, men Innovation Advisory Council 1 Irland blev det i marts 1996 meddelt, at der ville blive ydet yderligere 5 mio. ECU tii regeringens svar på programmer rapporten fra Science, Technology ana foreligger findes en strategi på i Programmes endnu mellemlang og lang sigt for udviklingen af en teknologiinfrastruktur, der skal være tii gavn for Irlands industri. I Italien indeholder den treårige plan for forskning og innovation 7994- 96 et forslag om, at konsortierne mel/em universiteterne,, som har haft gode resultater, og som giver mulighed for en mere effektiv anvendelse af ressourcerne, bør have status som institutioner. Planen indeholder også retningslinjer integrering af CNR's aktiviteter med andre offentlige og private organers). ENEA (som siden 1980'erne er gået ind på området ny teknologi, energi og miljø) og andre ministeriers torskningsorganer, Under (MURST) er der blevet Ministeriet undertegnet nye kontrakter som led i de nationale Kontrakterne vedrører teknologier for opførelse og beskyttelse af bygninger, miljø og kardiologi, for Universiteter, Videnskabelig og Teknologisk Forskning forskningsprogrammer. for CNR (bedre (STIAC) (PATs) teknologiske in action". F. eks» vil der blive ydet støtte til projektbaseret I Nederlandene arbejdes der videre på de politiske initiativer, som er beskrevet i hvidbogen "Knowledge samarbejde med henblik på fremme af samarbejdet meilem virksomnederne indbyrdes og mellem den private sektor og forskningsinstitutioner inden for en række teknologiske områder. Regeringen vil ! Portugal tager den desuden grundlægge førende administrative omstrukturering sigte oå større effektivitet, herunder hvad angår de to Inden for videnskabspolitik vigtigste og EU-støttede programmer PEDIP II og PRAXIS XXI. vil der blive iagt særiig vægt på støtte til forbedring af forskernes kompetence samt på infrastruktur. Den uddannelse og ansættelse af immaterielle industrielle innovationspolitik vil omfatte større bestræbelser på at fremme af investeringer. sektorerne eksisterende instrumenter og om en forbedring af disse, samtidig med at der under programmet oprettes nye mekanismer, fremme og sammenknytning koncentreret In Spanien er det nationale program videnskab-teknologi-erhvervsiiv forskere » stedet (Topinstituten). for på den institutter (PACT/) fysiske om til for industriel og teknologisk udvikling på otte universiteter deres arbejde i 1995 med I Sverige begyndte 28 kompetencecentre støtte fra det nationale udvalg {(NUTEK) med det formål at skabe koncentrerede forskningsmiljøer, som industrielle partnere deltager aktivt i. er et midlertidigt 5-års program, under hvilket der er FTU-konsortier blevet I Det Forenede Kongerige ses perspektivprogrammets indflydelse på f. eks. forskningsrådenes og de statslige departementers prioriteringer inden for videnskab og teknologi: siden marts 1995 er 13 nve LINK-programmer blevet målrettet mod lovende nøgleområder, og erhvervsrelevant forskning vil blive taget i betragtning, når der tildeles midler til universiteterne. igangsat 22 konsortier. for regionaludvik/ing H C 8 SMV'er. innovationsstøtteinfrastruktur og don regionale dimension institutioner, der skal regeringsplan har været ledsaget af en omstrukturering af Omstruktureringerne på institutionerne. De teknologioverførsel og samarbejde mellem de vigtigste forskningsinstitutioner, organiseres ofte som private non- profitorgsner uden for den offentlige sektor. Den regionale dimension i forbindelse med, at datte netværk af formidlere skal gøres mere effektivt og i højere grad sammenknyttes med nationale initiativer, fremgår af nogle af eksemplerne. formidle støtte til for nar instituttet (WlFl) har erhvervsfremme og Økonomiministeriet omfattende \ Østrig ledelseskonsuleniordning, en besøgsordning. Fonden tii industrifremme har iværksat et program til overførsel af innovativ teknologi med "kontaktprojekter", der bl. a. giver mulighed for støtte eller rentebegunstigede lån til produkter, der kan markedsføres. Det europæiske genopretningsprogram (ERP) har infrastruktur og skiftet fokus internationalisering. aktiviteter generalsekretariat for sammenslutningen af østrigske teknologicentre. In Belgien fremmer den flamske regering f. eks. etableringen af samarbejdsgrupper blandt virksomheder, der novensandig arbejder med F&U og levering af teknologiske tjenesteydelser. innovation, regionaludvikling, Innovationsagenturet investeringsfremme udviklet om ovennævnte indføre en at planer over fra ud ar ti! \-\ZÏ ^yndlingsprogrammet oå iværksætterområdet for 1996 og 1997 til formål at i Da^r. viir fremm. ; oftlvsvaandighedskulturen, at begrænse de administrative byrder, at forbedre idgang^!. tii innovstionsfinansiering, at styrke og rationalisere de regionale rådgivnings- og støtt^funktbnar og i særlig grad at støtte højteknologiske og innovative iværksættere, i i forbindelse med de bedste laboratorier FirJanc; sr d. *i b!&v«t grundlagt ekspertisecentre undfcr univfcsiiVAî«» cg forskningsinstitutter som et af forbindelsesleddene mellem F&U og regionO'i'oiKjK'Ixftn. forv-sntes yderligere planer f'< dan nye strstsgi, der er fastlagt for ANVAR fiv. îffcrM i innovationsplanen, medføre en indføre projektevalueringskriterier edre opfølgning af hurtigtvoksende virksomheder, regionale •'*£!•»'. --. inde virkningen af projekter på vækst og beskæftigelse, styrke de for SMV'er. Til o p r a t i o n e rs 'olie og give muligheder for nye finansieringsinstrumenter f:*ràfvT til etablering af nye i den virkc^mheaer og. 'lation-sir: politik innovation styrkes gennem ORATE fOosfsrvation Regionalt de /"Appui Technologique aux Entreprises), som Undervisnings- og r'arsK. ningsministeriet har initiativ sammenknytter SMV'ernes innovative vækstlag mad rie. regionale myndigheders ansvar, således at man når frem til et sammsnhasngende s#et til fnenneskâ!ige længere sigt af ':eknoiogispredning inden for regionen, for at sikre disse overlevelsesevne. Den regionale dimension for videnskab, ressourcer og på den økonomiske virkning på fokuseres også på kravene tii reorganisering af støtten foranstaltninger. teknologi og I ORATE til. Dette initiativ taget lidt ? Tyskla;^ vil tre igsngvserende programmer under BMWi blive sammenlagt til ét program uå forbunosplan med et betydeligt større budget. Programmerne under BMBF giver virksomhederne ststte til arbejdskraftomkostninger, når der ansættes nye videnskabsfolk elier ingeniører, giver starte til små virksomneder med henblik på anvendelse af eksterne F&U-kontrakter og ststte inden for nøgieteknoiogiske områder og til etablering af nye virksomheder, i Grøkenland fungerer den decentraliserede etablering af sektorbestemte forsker- og teknologiparker og forbindeiseskontorer teknologiske udviklingsvirksomheder, for som supplement tii STRIDE-Hellas programmet. Der er igangsat programmer 12 n/if (PEPER) og teknoiogioørser. I Irland er der som supplement til de demonstrationspro/ekter eksisterende programmer blevet oprettet 37 virksomhedsudvalg på amtsniveau for at tremme oprettelsen af nye virksomneder og for at hjælpe allerede eksisterende mikrovirksomheder i deres udvikling. Der er tremsat forslag om at hjælpe virksomhederne med at danne virksomhedsnetværk. infrastruktur teknologiske Italien er en rationalisering af den i for SMV'er en af målsætningerne i den treårlige plan for forskning og udvikling 1994-96. En række lokale initiativer (opstartshjælp, forskningslaboratorier, mformationssamfundsekspenmenter mv. ) er sat i gang med deltagelse af det lokale erhvervsliv, handelskamre, universiteter og regionale myndigheder. For Nederlandenes vedkommende har ovenfor allerede været nævnt en række innovationsfaciliteter for SMV'er, aer virker som skatte- og kreditincitamenter. Blandt nye projekter kan nævnes virksomheoshuse. der skal forbedre samarbejdet mellem formidlende for generelle teknologier har faciliteter for SMV'er, teknologioverførselsorganisationer. Også de nationale instrumenter IAPMEI blive mere aktivt i at rådgive SMV'er. i Portugal vil ovennævnte Forskerparken Taguspark har igangsat såkaldte ankerprojekter, som involverer større F&U- snstitutter, virksomheder og banker. Det potentiale, som forsker- og teknologiparker i Lissabon-området og opstartscentre ligger inde med. er også ved at blive undersøgt. Et af de tre instrumenter i teknologipolitikken i Spanien under Industriministeriet for små og mellemstore virksomheder i industrisektoren er instituttet involveret (/M/P). for regionaludvikling i Sverige, som er nævnt ovenfor, hjælper De 22 nye FTU-konsortier SMV'erne i regioner, der får støtte, med at samarbejde og med at betragte institutter, universiteter og større virksomheder som kompetenceressourcer. Blandt andre nye instrumenter kan nævnes et pilotprogram for teknologioverførsel industrielle som sigter mod at skabe længerevarende netværk, ALMI Business forskningsinstitutter, Partners, som er et statsligt konsulentorgan med 40 kontorer, og støtte til handel med teknologiske I Det Forenede Kongerige forventer Cabinet Office en yderligere stigning i antallet af programmer "College-Business under forventes også, at Partnership", virksomnederne hurtigt vil gøre brug af de nye tjenesteydelser fra de såkaldte "Design Counse/lors"'. som er en udvidelse af Business Link-ordningen. "Teaching Company Scheme'' samt en vækst igangsat tjenesteydelser mellem SMV'er og offentlige i begyndelsen af 1996. Det teknologileverandører. som blev til SMV'er lignende i et fra 13 /is} * Nyligt udgivne hvidbøger og strategiplaner i medlemsstaterne ØSTRIG "Technologiepolitisches Konzept der Bundesregierung (draftV\ WIFO, Seibersdorf & Joanneum Research. May 1996. "Informationsoffensive, Bundeskanzler Vranitzky stellte in Alpbach die Weichen fur den Informations-Highway", in Innovativ. 3/1994 Oktober. "BMoWV - Infonnationsgesellschaft - Telekom Initiative Ôsterreich. Grussworte von Bundesminister Mag. Viktor Klima", from webmaster@iis. joanneum. ac. at, (04/07/95). DANMARK "Research in perspective. White paper on a national research strategy", Ministry of Research and Information Technology 1995. "From vision to action. Info-society 2000", Ministry of Research and Information Technology, 1995. "Erhvervsredegørelse 1995", Ministry of Industry and Business, 1995. "Open dialogue on Danish research for the future. Research policy 1996 report to the Danish Parliament", Ministry of Research and Information Technology, June 1996 FINLAND "Towards an innovative society, A development strategy for Finland", Science and Technology Council of Finland, 1993. "Finland's way to the information society, The national strategy", Ministry of Finance, 1995. "National innovation system and employment". Science and Technology Policy Council, November 1995. "Industrial policy vision", Ministry of Industry, May 1996. FRANKRIG "Les i00 technologies clés pour l'industrie française à l'horizon 2000". Direction générale des stratégies industrielles, 1995. L'innovation dans les PME. Rapport Chabbal, 1995 GRÆKENLAND 2nd Operational Programme for Research and Technology (EPETII). Operational programme for the Industry (1994-1989) TYSKLAND "Bundesbericht Forschung 1996", BMBF, 1996. "Forschungsleistungsplan 1994 des Bundesministeriums flir Wirtschaft", BMWi, 1994. 14 S)S?% IRLAND "Making knowledge work for us, A strategic view of science, technology and innovation in Ireland", STIAC, 1995. "Shaping our future: A strategy for enterprise in Ireland in the 21st century", Forfas, May 1996. ITALIEN "Ricerca e innovazione per lo sviluppo, Piano tnennela della ricerca 1994-1996", MURST, 1994 NEDERLANDENE "Kennis in beweging, Over kennis en kunde in de Nederlandse économie", EZ, OC&W and LNV, 1995. "SWAP 2000", EZ, and OC&W, 1996 PORTUGAL "Program do XII Governo Constitucional", 1995. SPANIEN "III Plan Nacional de I+D 1996-1999", CICYT. "Libra Blanco de la industria: Una politica industria para Espana". "Estrategia Tecnologia Energetica de la Largo Alcance (ESTELA)", Ministry of Industry and Energy, 1995. SVERIGE "Nåringsdepartementet", Regeringens proposition 1994/95:100 Bilaga 13, 1994. "Åtgarder for att bredda och utveckla anvåndingen av informationsteknik", Regeringens proposition 1995/96:125, 1996. "Samvcrkan mellan hôgskolan och nåringslivet". Ministry of Industry, 1996. "Forskning och pengar". Ministry of Education, 1996. DET FORENEDE KONGERIGE "Competitiveness: Forging ahead. White paper", DTI, 1995. Trade and Industry 1996, The Government's Expenditure Plans 1996-97 to 1998-99", Presented to Parliament by the President of the Board of Trade and Industry. , 1996. "Developing a Winning Partnership". A report of a joint City/Industry working group established by the Innovation unit of DTI. "Foresight, First progress report", OST. 1996. 'Competitiveness, Creating the enterprise centre of Europe", HMSO, June 1996. "Forward look of government-funded science, engineering and technology 1996", HMSO. 15 BILAG 2. 3. Statistiske tabeller ^? Europas andel af forskningen: F&U Indikatorer for EU, USA og Japan JAPAN EU15 USA Samlede udgifter til F&U (mio. ECU) 1994 121 882 142 047 104 069 Samlede udgifter til F&U i % af BNP 1995 Samlede udgifter til F&U - pr. indbygger (ECU) 1994 % af samlede udgifter til F&U finansieret af staten i 1993 % af samlede udgifter til F&U finansieret af industrien i 1993 Antal forskere i 1993 1,91 329 39,6 53,5 2,45 545 39,2 58,7 2,95 833 19,7 73,4 774 071 962 700 526 501 Antal forskere pr. 1 000 ansatte i 1993 4,7 7,4 8,0 Antal forskere i virksomhederne i 1993 376 000 765 000 367 000 Antal forskere i virksomhederne pr. 1 000 ansatte i 1993 Kilde: Europa-Kommissionen. GDXH på grundlag aj oplysninger fra OECD 2 6 6 De seneste tendenser for private virksomheders F&U-udgifter (i 1987 US A-priser, mia. ECU, gennemsnitlige årlige vækstrater) iMhÉll EU GS NL SE USA JAP 4 Procent 11991-1993 Q1981-1991 12 16 Kilde: MERIT, oplysninger: OCDE, EUROSTAT. IMF. UNIDO og UNESCO m i XâM. 2 Status over teknologiske områder i EU. USA og Japan, målt i antal patenter. 1993 EUROPA Elektronik / elektricitet Instrumenter / optik Kemi / farmaceutiske produkter Industrielle processer Mekanisk teknik / transport Farbragergoder AHe områder Europæiske patenters andel (%) af verdens patenter USA JAPAN EU US-amerikanske patenters andel (%) af verdens patenter USA JAPAN EU 34,2 37,8 40,3 50,1 58,5 64,0 46,4 30. 0 32,4 33,7 25,6 19,2 16,9 27,3 31,8 23. 4 20,0 16,6 15,5 8. 0 20,9 i i,5 14,9 28. 2 22,3 23. 6 19,1 16,6 46. 7 50,8 51,0 50,5 45,4 50,1 48,7 35. 4 28,0 19,7 19,3 22,5 12,5 25,0 Kilde: USPTO. Oplysninger: OST og CHI-Research. 1995. UNESCO World Science Report label 4 F&U-udgifter (i % af BNI) og disse udvikling i adskillige lande F&U-udgifter i % af BNI Reel vækst i F&U-udgifter 1989-1993 Taiwan Sydkorea JAP USA Canada GB 0 0,5 1. 5 2,5 Kilde: The World competitiveness report, World economic forum, IMD W 5 gennemsnit (%) 10. ,. , 15 20 1V> labels Bruttoudgifter til F&U pr. medlemsstat (% af BNI) 3 T 2. 5 4- 2 + 1,5 + 1 4- 0. 5 4- F GB DK NL I IRL E P GR Referenceår: 1991 (B), 1992 (D, F, IRL, P), 1993 (GB, DK, NL, I, E, GR) Kilde: Eurostat, forskning og udvikling, årlige statistikker 1995. Tabel 6 FORDELING AF UDGIFTERNE TIL INNOVATION I VISSE MEDLEMSSTATER 11992* Forsoegsproduktion osv. Andet Markedsanalyse Produktudformning F&U Patenter * Dvs. de 12 medlemsstater i 1992 med undtagelse af Grækenland, Portugal, Det Forenede Kongerige og Frankrig Kilde: CIS, foreløbige resultater -m labfiLZ FORDELING AF UDGIFTERNE TIL INNOVATION I VISSE MEDLEMSSTATER 11992 EFTER VIRKSOMHEDSSTØRRELSE • Markedsanalyse • Forsøgsproduktion osv. O Andet m Produktudformning D Patenter • F&U Stor Mellemstor Stoerrefso Lille * De 12 medlemsstater i 1992 undtagen Grækenland, Portugal, Det Forenede Kongerige og Frankrig. For Tyskland foreligger kun oplysninger vedrørende store virksomheder. Kilde: CIS, foreløbige resultater Tabel 3 METODER ANVENDT TIL OPRETHOLDELSE AF KONKURRENCEEVNEN FOR PRODUKTINNOVATION ï VISSE MEDLEMSSTATER* Forspring Kompleksitet af Hemmelighed Patenter Iftkcnkurrsnter produktkoncept Registrering af konsept mht planlægning i Stor G Mellemstor a Lille * De 12 medlemsstater i 1992 med undtagelse af Spanien, Frankrig, Italien, Grækenland, Portugal og Det Forenede Kongerige Kilde: CIS, foreløbige resultater 17Ï Tabel? BETYDNINGEN AF FAKTORER, DER FORHINDRER INNOVATION 60 T Økonomiske Virksomhed»- faktorer interne faktorer Intellektuel ejendomsret For let at kopiere Kundernes reaktion Tidsplan Manglende tekniske muligheder røikke-Snnovative virksomhed O Innovative virksomhed * Virksomheder, der har påbegyndt produkt- eller procesinnovation i perioden 1990-1992 Kilde: EUROSTAT (CIS), Foreløbige resultater Tabel 10 MÅLSÆTNINGENS BETYDNING FOR INNOVATIONEN Forbedret Produk- PnxJukt- tionsom- markeds- kvalitsii kosiningsr and«! Større produkt- sortiment markeder fleksibilitet arbejds- Forbedret Forbedre- Udskift- Begrænse forurening produkt- Skabe nye de ningaf forældede betingelse produkter Procentdel af virksomheder, der betragter disse faktorer som meget vigtige eller afgørende (re ferenceår: 1990-1992) Kilde: CIS (Foreløbige resultater) Målsætning SI ilL Tabel II Signifikante korrelationkoefficienter mellem de gennemsnitlige vækstrater for beskæftigelsen, produktinnovationen og procesinnovationen i forskellige EUROPÆISKE lande (1970 - 1992) Produkt inn« va cior, Procesinnovation Ar 70-90 80-90 ~89^92 91-92 70-90 80-90 8SMJ2 91-92 ~ ^ 4. + + + + + + + 4- + + - + + +~ + + + + ô - 0 Ô + 4- Ô~~ 0 + 0 - - Ô Ô + - ^ 4- + 4 + +~ + i- ~ + + "+ - + Ô + + + + H- Ô - - Ô + Ô 0 + 5 - 0 Ô Ô -»- + Belgien Danmark Frankrig ' Tyskland " Italien Nederlandene Norge Spanien Det Forenede Kongerige Kilde: EIMS, Innovation and employment in Europe, på grundlag af oplysninger fra CIS, Licht, 1995 labfiLU Udvikling i beskæftigelsen i mikrovirksomheder, SMV'er og store virksomheder, EUROPA-15,1988-1995 (1988=100) 110 T 105 \ 100 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Kilde: EIMSmal Business Research and Consultancy, EIM, Vol. A, n° 11/12 november 1994. ni Tabel 13 Tyskland 1 Tyskland 2 Belgien Danmark Spanien Frankrig Grækenland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige Østrig Finland Norge Sverige Virksomhedsregistreringer (indeks) efter land 1988-1993 1988 100 i. o. 100 100 i. o. 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 1989 103 i. o. 100 117 100 101 84 99 95 130 109 112 109 115 108 i. o. 99 1990 114 100 95 117 99 99 70 98 94 137 112 125 109 83 95 76 117 1991 120 110 93 143 107 91 62 LO. 114 140 121 119 91 79 88 i. o. 101 1992 122 102 97 131 118 90 69 i. o. 103 149 135 146 75 91 92 52 84 1993 125 101 i. o. i. o. i. o. 90 76 i. o. 97 159 i. o. 141 67 102 96 i. o. 94 afvigelse i % +25 +1 -3 +31 +18 -10 -24 -2 -3 +59 +35 +41 -33 +2 -4 -48 -6 -1 Medianværdi 100 103 99 107 99. 5 99 Tyskland 1 refererer til det tidligere Vesttyskland, og Tyskland 2 refererer til det genforenede Tyskland. Kilder: Tyskland Østrig Belgien Danmark Spanien Finland Frankrig Grækenland Irland Italien Luxembourg Norge Nederlandene IfM, Bonn The Regional Databank og IFG. Wien The National Statistical Institute Danmarks Statistik Industrial Record Office og skøn fra IKEI Statistics Finland. Business register INSEE. SIRENE. 1994, ANCE National Statistics Services Greece Census of Industrial Production, 1987-1990 Movimprese Databank Trade Register Central Bureau of Statistics Van der Hoeven. WHM og WHJ Verhoeven, Creatie en teloorgang van arbeidsplaatsen. EIMSmal Business Research and Consul tancy, 1994. INE Monetary and Financial Statistics Portugal Det Forenede Kongerige Business Start-up Estimates, National Westminster Bank Sverige Statistics Sweden n't labsUi Størrelse 20-199 200-499 500+ Innovationens indflydelse på beskæftigelsen i Italien Væksten i beskæftigelsen Innovationsvirksomheder Produktivi tets stigningen 1,12 1,14 1,10 Beskæftigel- sesvæksten i 1992 1,07 1,01 0,98 j Andel i eksporten 1992 73,0 81,3 98,3 Ikke-innovationsvirksomheder Beskæftigei- sesvæksten i 1992 1,03 0,98 0,94 Produktivi tets stigningen 1,03 0,95 0,86 Andel i eksporten 1992 59,0 64,5 68,1 Kilde: EIMS, The Impact of Innovation on Employment in Italy. Analysis on the basis of CIS data, 1995. De immaterielle faktorer og konkurrencedygtigheden Iahelis Innovation Patenter Salgsarbejde •2 0 Andel af markeder i vækst Kilde: PIMS 1994. PIMS-undersøgelse (Profit Impact of Market Strategy) gennemført af PIMS Associates Ltd (USA) og Irish Management Institute. Undersøgelse gennemført i afdelinger af store virksomheder i NordamerLka (først og fremmest USA) og i EUROPA (50% i Det Forenede Kongerige) m Tabel 16 RISIKOKAPITAL PROCENTVIST FORDELTE STADIER AF INVESTERINGERNE I EUROPA 1995* Omlægnings- kapital «. »* Lånefinansierede tilbagekøo 21. 5% * De 15 medlemsstater (med undtagelse af Luxembourg) samt Norge, Schweiz og Island Kilde: EVCA, Ernst & Young Tabel 17 RISIKOKAPITAL FORDELING AF INVESTERINGERNE 11995 EFTER INVESTEREDE BELØB EU GB NL S I Lånefinansierede CSOmlægmngskaoita! a Udvidelser tilbagekoeb • Forberedelses- og startkapital Kilde: EVCA - Ernst & Young Jh Tabel IS Risikokapitalinvesteringer i EUROPA og USA (1995) 1995 Samlede investeringer Investerîngsstadier Forberedelse og start Udvikling Lånefinansierede tilbagekøb Invest, pr. sektor Informationsteknologi Bioteknologi Ikke-teknologiske Gennemsnitlig størrelse af opstart finansiering 1 000 ECU 5 748 000 USA(l) % +50* # 1 100*' 1 000 ECU 5 546 000 EU(2) % +-2 445 i 475 000 3 307 000 932 000 2 641 000 1 398 000 1 709 000 932 26 58 16 46 24 30 320 000 2 300 000 2 900 000 902 000 422 000 4 222 000 280 5,7 42 52 16 8 76 # 4 955 939 (1) Kilde: VentureOne (Amerikansk) (2) EVCA * 50% forøgelse af investeringerne ( 1994-1995) ** 1 100 investeringer i USA i 1995. ïabellâ Skatter og sociale afgifter i EUROPA (1993) ^ Land Tyskland Østrig Belgien Danmark Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Norge Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige Sverige ^ " Skatter og sociale afgifter i % af BNI 41,4 43,7 44,5 49,0 35,9** 45,9 43,2 35,8** £2_ 43,2 _7_5 47,6 33,0* 32,2 50,6 *I99l ** 1992 Kilde: Eurostat, Skatter og sociale afgifter 1982-1993 10 ti ISSN 0254-1459 KOM(96) 589 endelig udg. DOKUMENTER DA 08 04 15 10 Katalognummer : CB-CO-96-606-DA-C ISBN 92-78-11812-5 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg