title: Parecer do Comité Económico e Social sobre a «Proposta de directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa à venda e às garantias dos bens de consumo»

eurovoc_concepts:
after-sales service
consumer goods
consumer protection
guarantee
single market

formats: html pdfa1b print


title: VERORDENING (EG) Nr. 2261/96 VAN DE COMMISSIE van 27 november 1996 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie bij uitvoer van witte suiker voor de zeventiende deelinschrijving in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 69/96 (1991. gada 27. novembris), ar kuru groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
environmental protection
public health
waste disposal
waste management

formats: html pdf print

text: 218 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/2. sēj. 21997D0313(10) L 71/42 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 13. 3. 1997. EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 69/96 (1991. gada 27. novembris), ar kuru groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide) EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, kurš precizē Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu, tā kā līguma XX pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 1995. gada 5. aprīļa Lēmumu Nr. 22/95 (1); tā kā līgumā ir jāiekļauj Komisijas 1996. gada 24. maija Lēmums 96/350/EK, ar kuru koriģē IIA un IIB pielikumu Padomes Direktīvai 75/442/EEK par atkritumiem (2), IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU. 1. pants Līguma XX pielikuma 27. punktu (Padomes Direktīvā 75/442/EEK) papildina ar šādu ievilkumu: “— 396 D 0350: Komisijas 1996. gada 24. maija Lēmums 96/350/EK (OV L 135, 6. 6. 1996. , 32. lpp. ). ” 2. pants Komisijas Lēmuma 96/350/EK teksti islandiešu un norvēģu valodās, kas pievienoti šā lēmuma redakcijām attiecīgajās valodās, ir autentiski. Šis lēmums stājas spēkā 1996. gada 1. decembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu. 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā. 4. pants Briselē, 1996. gada 27. novembrī EEZ Apvienotās komitejas vārdā — priekšsēdētājs H. HAFSTEIN (1) OV L 158, 8. 7. 1995. , 46. lpp. (2) OV L 135, 6. 6. 1996. , 32. lpp


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem "Vorschlag für eine Richtlinie des Europäischen Parlaments und des Rates zur dritten Änderung der Richtlinie 88/344/EWG zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über Extraktionslösungsmittel, die bei der Herstellung von Lebensmitteln und Lebensmittelzutaten verwendet werden"

eurovoc_concepts:
approximation of laws
consumer protection
environmental protection
foodstuff
solvent


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2268/96, annettu 27 päivänä marraskuuta 1996, oliiviöljyn vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
olive oil
third country


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3439/96 do Deputado Hugh McMAHON à Comissão. FSE - "Employment/Horizon" na Irlanda

eurovoc_concepts:
EU aid
EU employment policy
European Regional Development Fund
European Social Fund
Ireland
disabled person
job access
professional qualifications
vocational training
worker with disabilities


title: 97/533/CE: Decisione n. 164 del 27 novembre 1996 relativa ai modelli dei formulari necessari per l'applicazione dei regolamenti del Consiglio (CEE) n. 1408/71 e (CEE) n. 574/72 (E 101 e E 102) (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
form
migrant worker
social-security benefit
social-security harmonisation


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2270/96 of 27 November 1996 amending the import duties in the rice sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
product quality
rice
third country


title: Meddelande från kommissionen om kriterier för bedömning av nationella program för kostnadsberäkning och finansiering av samhällsomfattande tjänster inom telekommunikation samt riktlinjer för medlemsstaterna för genomförandet av dessa program

eurovoc_concepts:
EU financing
competition law
costing
telecommunications
transmission network

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION * -it Bryssel den 27. 11. 1996 KOM(96) 608 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN om kriterier för bedömning av nationella program för kostnadsberäkning och fi nansiering av samhällsomfattande tjänster inom telekommunikation samt rikt linjer för medlemsstaterna för genomförandet av dessa program INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. INLEDNING: MEDDELANDETS SYFTE 2. BAKGRUND 2. 1 Definition, räckvidd och finansiering av samhällsomfattande tjänster 2. 2 De politiska målen med finansieringen av samhällsomfattande tjänster 2. 3 Beslut om huruvida ett nationellt program skall inrättas för att finansiera nettokostnaden för samhällsomfattande tjänster i en medlemsstat 2. 4 Den gemenskapslagstiftning som är tillämplig på kostnadsberäkning och finansiering av samhällsomfattande tjänster 3. DE BEDÖMNINGSKRITERIER SOM SKALL ANVÄNDAS VID GRANSK NINGEN AV DE NATIONELLA PROGRAMMEN 4. FRÅGOR SOM SKALL AVGÖRAS PÅ NATIONELL NIVÅ 5. RIKTLINJER FÖR GENOMFÖRANDET AV DE NATIONELLA PRO GRAMMEN 6. SLUTSATSER BILAGA A: BESTÄMMELSER I GEMENSKAPENS LAGSTIFTNING OM SAMHÄLLSOMFATTANDE TJÄNSTER BILAGA B: BIDRAGSSYSTEM FÖR ACCESSUNDERSKOTT BILAGA C: KOMMISSIONENS KOMMENTARER TILL PROTOKOLLET FRÅN RÅDETS 1910:E MÖTE (TELEKOMMUNIKATION) AV DEN 27 MARS 1996 OM VILKA SOM SKALL BIDRA TILL DE SAMHÄLLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA BILAG D: ASPEKTER AV DE NATIONELLA PROGRAMMEN SOM FRÄMST BEHANDLAS PÅ NATIONELL NIVÅ TEKNISK ORDLISTA 1 2 2 3 3 4 6 9 10 18 19 23 25 26 29 U, 1. INLEDNING: MEDDELANDETS SYFTE Detta meddelande är avsett som information till medlemsstaterna om vilka kriterier kommissionen ämnar tillämpa vid en gemenskapsrättslig bedömning av kostnads beräkning och finansiering av samhällsomfattande tjänster inom ramen för nationella program för samhällsomfattande tjänster ("nationella program"). Medlemsstaterna åläggs inga krav på att inrätta nationella program för fördelning av eventuella ekonomiska bördor till följd av kostnader för tillhandahållande av sam hällsomfattande tjänster mellan marknadsaktörerna. Programmen skall dock, om de genomförs, vara förenliga med gemenskapens lag stiftning, särskilt med kommissionens direktiv 96/19/EG av den 13 mars 1996 om ändring av kommissionens direktiv 90/388/EEG med avseende på genomförandet av full konkurrens på marknaderna för teletjänster ("konkurrensdirektivet") och med de bestämmelser som fastställts av rådet och Europaparlamentet i deras förslag till di rektiv om samtrafik 1 ("samtrafikdirektivet"). De nationella programmen skall under alla omständigheter fastställas mot bakgrund av de särskilda förhållandena i medlemsstaterna, speciellt förhållandena i gemenska pens mindre utvecklade regioner. Samtidigt bör de grundläggande principerna för kostnadsberäkning och finansiering av samhällsomfattande tjänster inom ramen för dessa program vara desamma inom hela gemenskapen, även om de kostnader som slutligen räknas fram far vara avhängiga av rådande ekonomiska, sociala och geogra fiska förutsättningar. Detta meddelande innehåller också en vägledning till principer na för genomförandet av nationella program. Enligt konkurrensdirektivet skall nationella program anmälas till kommissionen. I detta meddelande anges därför i kapitel 2 och 3 vilka rättsliga principer och tillväga gångssätt som kommissionen förväntar sig att återfinna i de nationella program som anmäls till den för att dessa program skall kunna anses vara förenliga med gemenska pens rättsliga ramar. I kapitel 4 undersöks även de aspekter av de samhällsomfattande tjänsterna som i huvudsak behandlas på nationell nivå. I kapitel 5 finns ytterligare uppgifter i form av riktlinjer för nationella regleringsmyndigheter vad gäller använd ningen av de nationella programmen för samhällsomfattande tjänster inom telekom munikationsområdet. Detta meddelande medför inga rättsligt bindande rättigheter. Det föregriper inte heller den slutliga bedömningen av de nationella program som anmäls till kommissionen. Den bedömningen kommer med nödvändighet att beakta den situation som råder vid den tidpunkt då de nationella programmen anmäls. i Gemensam ståndpunkt (EG) nr 34/96 antagen av rådet den 18 juni 1996 för antagande av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/. /EG av den. om samtrafik inom telekommunikation för att säkerställa samhällsomfat tande tjänster och driftskompatibilitet genom tillhandahållande av öppna nät (ONP). 1 lo 2. BAKGRUND 2. 1 Definition, räckvidd och finansiering av samhällsomfattande tjänster Begreppet samhällsomfattande tjänster kommer att fa en viktig roll när man skall möta utmaningarna från informationssamhället2. Det grundar sig på principerna om allmän tillgång, jämlikhet, kontinuitet och överkomliga priser. I samtrafikdirektivet definieras de samhällsomfattande tjänsterna på följande sätt: "en angiven minimiuppsättning av tjänster av en viss kvalitet som är tillgängliga för alla användare, oberoende av deras geografiska läge och, mot bakgrund av särskilda nationella förhållanden, till rimliga priser". Kommissionen angav i mars i år att de definierade tjänsterna innebär "tillhandahållan-det av telefonitjänster till allmänheten via en fast förbindelse som också medger använd ning av fax och modem liksom tillhandahållandet av telefonistassistans, alarme- ringstjänster (SOS) och nummerupplysningstjänster (inklusive tillhandahållandet av abonnentkataloger) och telefonautomater?" Den angav även att användarna, enligt direktiv 95/62/EG4 ("telefonidirektivet"), "dessutom bör ha tillgång till information om kostnaderna för och priserna på dessa tjänster, kvalite ten på tjänsterna samt om kvalitetsmålen uppnåtts" Kommissionen betonade slutligen i sitt meddelande att samhällsomfattande tjänster är ett dynamiskt begrepp under utveckling och att det bör revideras regelbundet, särskilt vad gäller räckvidd, nivå, kvalitet och kostnad inom Europeiska unionen. Kommis sionen skall lämna en första rapport före den 1 januari 1998. I det här sammanhanget skulle man även kunna överväga frågan om att eventuellt finansiera förmånliga avgif ter för skolors anslutning till nät av typen Internet, vilket nämns i handlingsprogram met om utbildning i informationssamhället, antaget av kommissionen i oktober. En första viktigt förändring finns med i förslaget som lades fram nyligen till Europapar lamentets och rådets direktiv om anpassning av telefonidirektivet till en konkur rensutsatt omgivning5. Detta förslag likställer t. ex. inte längre samhällsomfattande tjänster med anslutning endast genom en fast linje, utan snarare med tillhandahållande av en viss tjänst på en fast plats som möjliggör leveranser via en fast linje eller en trådlös koppling. I och med detta godtages att trådlösa leveranser uppfyller åtagan den om samhällsomfattande tjänster när detta är den billigaste tekniken. Jmf. kommissionens meddelande av den 13 mars 1996 om samhällsomfattande tjänster i en helt av reglerad omgivning, KOM(96) 73 och kommissionens meddelande om tjänster i allmännhetens in tresse i Europa KOM(96) 443. Se meddelandet av den 13 mars 1996 om samhällsomfattande tjänster för telekommunikation på en avreglerad marknad. KOM(96) 73. Europaparlamentets och rådet direktiv 95/62/EG om tillhandahållandet av öppna nät (ONP) för tele foni, EGT nr L 321, 30. 12. 1995. Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillhandahållandet av öppna nät (ONP) för telefoni och samhällsomfattande tjänster för telekommunikationer i en konkurrensutsatt omgivning KOM(96)419, 11. 9. 1996. Nettokostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna far, om den orättvist belastar den organisation som tillhandahåller dem, fördelas mellan andra marknadsaktörer. I avsnitt 2. 3 nedan ges en översikt över de gemenskapslagar som är tillämpliga vid kostnadsberäkning och finansiering av samhällsomfattande tjänster. 2. 2 De politiska målen med finansieringen av samhällsomfattande tjänster De nationella programmen för finansiering av samhällsomfattande tjänster bör över ensstämma med vissa grundläggande politiska mål på europeisk nivå. Programmen skall så långt möjligt minimera hindren för marknadsinträde samtidigt som de på lämpligt sätt ga ranterar finansieringen av de samhällsomfattande tjänsterna, iaktta neutralitetskravet (t. ex. mellan särskilda marknadsaktörer/särskilda teknologier eller mellan ett integrerat respektive liberaliserat tillhandahållan de av tjänster) i syfte att undvika att mönstren för marknadsinträde, efter följande investeringsbeslut eller marknadsverksamhet snedvrids, minimera den administrativa arbetsbördan och därtill knutna kostnader, grunda sig på objektiva, proportionella och icke-diskriminerande förfaranden som medger insyn, och skapa ett klimat som stimulerar större effektivitet och mer nyskapande i syfte att med tiden säkerställa tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster till lägre kostnader. - - - Samtidigt som det står medlemsstaterna fritt att i enlighet med subsidiaritetsprincipen fastställa ytterligare förpliktelser i samband med viss teknologi och utrustning eller att fastställa mål för tjänster och täckning (t. ex. i fråga om mobiltelefonitjänster eller ISDN-tjänster), far eventuella ekonomiska bördor i samband med deras tillhanda hållande finansieras endast inom ramen för den mekanism som inrättats för finan sieringen av samhällsomfattande tjänster. 2. 3 Beslut om huruvida ett nationellt program skall inrättas för att finansiera net tokostnaden för samhällsomfattande tjänster i en medlemsstat I enlighet med subsidiaritetsprincipen står det den nationella tillsynsmyndigheten fritt att på grundval av de beräknade kostnaderna för samhällsomfattande tjänster avgöra följande: - Finansiering av samhällsomfattande tjänster är inte nödvändig eftersom för pliktelsen att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster inte resulterar i en nettokostnad eller att antingen (i) den uppkomna nettokostnaden inte orätt vist belastar den ifrågavarande operatören eller (ii) den inte motiverar de administrativa kostnaderna för ett särskilt finansieringsprogram. Förpliktelsen att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster är en börda, men staten väljer att finansiera denna direkt eller indirekt. - Förpliktelsen att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster är en börda och det krävs ett särskilt program för att finansiera dessa. I sådana fall skall de nationella programmen ovillkorligen vara förenliga med gemenskapens lag stiftning. 2. 4 Den gemenskapslagstiftning som är tillämplig på kostnadsberäkning och fi nansiering av samhällsomfattande tjänster De ovan angivna allmänna principerna och målen härrör från nu gällande ramar för kostnadsberäkning och finansiering av samhällsomfattande tjänster (/ bilaga A finns hänvisningar till lagtexter). Dessa ramar medför särskilda förpliktelser för medlems staterna. 2. 4. 1 Konkurrensdirektivet Enligt konkurrensdirektivet skall medlemsstaterna senast den 1 januari 1997 till kommissionen anmäla eventuella licens- eller anmälningsförfaranden som inriktats på att överensstämma med "ekonomiska förpliktelser med avseende på åtagandet om samhällsomfattande tjänster". 6 Medlemsstaterna skall offentliggöra dessa program senast den 1 juli 1997 och innan de genomförs skall kommissionen "kontrollera att dessa utkast är förenliga med fördraget" (artikel 3). Kommissionens kontroll kom mer således att äga rum i början av år 1997. I artikel 4c i direktivet anges vilka kriterier programmen skall uppfylla. Dessa gör det möjligt för medlemsstaterna att utnyttja antingen en fond för samhällsomfattande tjänster eller ett system med tilläggsavgifter. Det valda tillvägagångssättet kan tilläm pas endast i fråga om de företag som tillhandahåller allmänna telekommunikationsnät och skall "fördela de respektive bördorna på varje företag enligt objektiva och icke- diskriminerande kriterier och enligt proportionalitetsprincipen". Slutligen krävs också att kommissionen ser över dessa program för samhällsomfat tande tjänster senast den 1 januari 2003 i syfte att bedöma om de inrättade program men "begränsar tillträde till marknaderna ifråga". 2. 4. 2 Samtrafikdirektivet I det föreslagna samtrafikdirektivet fastställs ramar som går längre än principerna i konkurrensdirektivet. Medan man i det sistnämnda anger vilken skyldighet att tillhan dahålla samhällsomfattande tjänster som härrör från fördraget, bygger samtrafik direktivet vidare på dessa principer och föreslår gemensamma, harmoniserade ramar Om program för samhällsomfattande tjänster inrättas på annat sätt än genom licens- eller anmäl ningsförfaranden, krävs i artikel 4c i direktivet att medlemsstaterna skall anmäla eventuella nationel la program för fördelning av nettokostnaderna för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster för att deras överensstämmelse med fördraget skall kunna kontrolleras. I sådana fall skall program men anmälas senast den 11 januari 1997 i stället för det något tidigare datum som anges i fråga om licens- och anmälningsförfaranden. Senare anmälningsdatum kan gälla för de medlemsstater som kommissionen beviljar en förlängd övergångsperiod med hänsyn till att de öppnar upp sina marknader för konkurrens. Anmälningsda tum kommer i dessa fall att fastställas i de beslut som beviljar de förlängda övergångsperioderna. Om medlemsstaterna inte omedelbart fastställer nationella program för samhällsomfattande tjänster utan gör detta vid ett senare datum, förväntar sig kommissionen att dessa program anmäls till kommissio nen för att den i god tid innan de träder i kraft skall kunna bedöma om de är förenliga med gemen skapslagstiftningen. för beräkning av kostnaderna för och finansiering av samhällsomfattande tjänster i medlemsstaterna. Enligt artikel 5. 1 i samtrafikdirektivet far medlemsstaterna inrätta mekanismer för att dela nettokostnaderna för samhällsomfattande tjänster med andra organisationer "som driver publika telenät eller allmänt tillgängliga telefonitjänster". Liksom enligt kon kurrensdirektivet skall bidragen fastställas på ett objektivt, icke-diskriminerande och proportionellt sätt som medger insyn. I artikel 5. 2 föreskrivs, liksom i konkurrensdirektivet, antingen en oberoende fond för samhällsomfattande tjänster på nationell nivå eller ett system med tilläggsavgifter, ut över kostnaden för uppkoppling. Endast det fasta publika telenätet och de fasta allmänna telefonitjänsterna enligt de finitionen i avsnitt 2. 1 ovan (dvs. bilaga I del 1 i samtrafikdirektivet) kan finansieras genom en mekanism för finansiering av samhällsomfattande tjänster7. för samhällsomfattande I samtrafikdirektivet föreskrivs (artikel 5. 3 och bilaga III) principerna för beräkning av nettokostnaden tjänster. Den nettokostnaden är "skillnaden mellan nettokostnaden för en organisation som bedriver verksamhet med tjänster och en organisation som skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande bedriver verksamhet utan denna skyldighet". Detta innebär att beräkningarna skall hållas tillgängliga för de nationella tillsynsmyndigheterna på begäran, att de skall granskas av dessa myndigheter eller av ett annat behörigt organ och att resultaten skall offentliggöras. De nationella tillsynsmyndigheterna skall bedöma om en särskild finansierings mekanism behövs, med hänsyn till de marknadsfördelar som uppstår för den organi sation som tillhandahåller de samhällsomfattande tjänsterna (artikel 5. 4). Slutligen bör förfarandena för kostnadsfördelning och de mekanismer som tillämpas vara öppna för allmänheten. De nationella tillsynsmyndigheterna bör också årligen of fentliggöra en rapport som redogör för kostnaderna för de samhällsomfattande tjäns terna och i vilken utsträckning respektive deltagare bidragit (artikel 5. 5). 2. 4. 3 Betydelsen av statligt stöd Om en medlemsstat beslutar att direkt eller indirekt via statsbudgeten finansiera en del av eller hela nettokostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna inom telekom munikationssektorn skall dessa betalningar ske på ett sätt som är förenligt med EG- fördragets bestämmelser om statligt stöd i artikel 92-94 tillsammans med artikel 90. Finansieringen bör medge insyn och den bör inte överstiga nettokostnaden för åt agandena, beräknad enligt riktlinjerna i detta meddelande. I de fall det konstateras att inte någon överkompenseras (t. ex. när det inte förekommer någon kompensation för kostnader som normalt sett skulle bäras av sin egen verksamhet) för kostnaderna för allmänna tjänster, kommer normalt sett inget statligt stöd att betalas ut enligt artikel 92. 1 EG. Å andra sidan när statligt stöd leder till att någon överkompenseras måste 7 I punkt 2. 1 ovan nämns att kommissionen har föreslagit en ändring av det nuvarande telefonidirekti vet. När detta antas kommer det att ytterligare utveckla den exakta räckvidden av begreppet sam hällsomfattande tjänster inom Europeiska gemenskapen, särskilt vad gäller åtaganden om kostnader. - Kostnader för ersättning eller förbättring av telekommunikationsutrustning inom ramen för normal modernisering av nätet. 6. Vid beräkningen av nettokostnaden för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster skall man inte ta hänsyn till kostnader för fakturering per samtal och and ra tjänster (t. ex. selektiv samtalsspärr och nummerpresentation), om dessa tjäns ter åläggs alla teleoperatörer som en skyldighet. våfåmtKMmå *öa MmuMm AY rnnomsmAwm FÖR M ijttim&m wauum MAmwM>§&sa:&j!m* * *- ,\ < v * / ' ; & * v - < #>v Kommissionen kommer att undersöka om de mekanismer som inrättats för att finan icke siera de diskriminerande, och proportionellt sätt som medger insyn, och då särskilt följande: fungerar på ett objektivt, samhällsomfattande tjänsterna 7. Om en viss mekanism anses vara nödvändig för att fördela nettokostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna mellan olika marknadsaktörer far man genom de nationella programmen uppbära och fördela bidragen antingen genom (i) en fond för samhällsomfattande tjänster på nationell nivå eller (ii) genom ett system med tilläggsavgifter som betalas av de företag som sammankopplas med den operatör som tillhandahåller de samhällsomfattande tjänsterna. ' O S U & I ^ A T I Û N^ SÖÄ* AVK&ÄVS BIDRAG U LL KÖSTNAI» FÖlt SAM* Kommissionen kommer att undersöka vilka organisationer som avkrävs bidrag till de kostnader som är knutna till samhällsomfattande tjänster, och då särskilt följande: 8. Det skall i de nationella programmen anges vilka organ som avkrävs bidrag till nettokostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna. Bidrag kan krävas från till— handahållare av publika telenät och/eller allmänt tillgängliga telefonitjänster, men endast i enlighet med principerna om icke-diskriminering och proportionalitet och enligt kommissionens kommentar till protokollet från rådets möte (telekommuni kation) den 27 mars 1996. 10 Detta innebär att bidrag endast kan avkrävas tillhan- dahållare av telefoni i förhållande till deras användning av offentliga telenät. Inom ramen för kommissionens bedömning av de licensierings- eller deklara tionsförfaranden för telefoni och det tillhandahållande av allmänna telenät som medlemsstaterna måste anmäla senast den 1 januari 1997 enligt direktiv 96/19/EG kommer kommissionen, när det gäller tillämpningen eller utvidgningen av skyldigheter för nytillträdande operatörer och/eller mobila operatörer, att be döma om bördan är fördelad efter objektiva och icke-diskriminerande kriterier och i enlighet med proportionalitetsprincipen. Berörda medlemsstater måste därför i tillräckligt stor utsträckning specificera eventuella motiveringar för den na tillämpning eller utvidgning för att kommissionen skall kunna göra sina be dömningar, bl. a. om i hur hög grad mobila teletjänster fasta teletjänster är utbyt bara. 10 Kommissionens kommentar till protokollet från rådets 1910:e möte (telekommunikation) av den 27 mars 1996. En kopia av kommentaren återfinns i bilaga D. Kommissionen kommer att uttrycka sin åsikt om dessa finansiella program inom ramen för det formella beslut som den kommer att anta vad gäller kompatibilite ten av de nationella deklarations- och licensieringssystem som anmälts av med lemsstaterna. ^KWBVAi, Föa B Ä t o iM AV mimxttmh Komwam Fôit m mumkhisomhrtmm TJÄNSTERNA Kommissionen kommer att undersöka den metoden som valts för identifiering och fördelning av bidragen till nettokostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna mel lan marknadsaktörerna, särskilt följande: 9. Genom de nationella programmen skall bidragen fördelas mellan kvalificerade marknadsaktörer i förhållande till deras verksamhet på ifrågavarande marknad. För att åstadkomma detta skall de nationella programmen innehålla förfaranden som tydligt definierar på vilken marknad verksamheten mäts, och grundvalen för bidragen från de kvalificerade organisationerna skall fastställas på ett sätt som medger insyn. VILKA SKAM» OVISAC AV BBTA|^NINGtt& VIA X» & A T Ï 0 N m ^ H& ' J ORAMMÊt „*„, , „ - - - Kommissionen kommer att undersöka mekanismerna för betalning via de nationella programmen, särskilt följande: 10. Betalningar via nationella program skall göras på ett proportionellt och icke diskriminerande sätt som medger insyn till de organ som har skyldighet att till handahålla samhällsomfattande tjänster. 4. FRÅGOR SOM SKALL AVGÖRAS PÅ NATIONELL NIVÅ Vid bedömningen av de nationella programmen är det också nödvändigt att beakta en medlemsstats övergripande tillvägagångssätt när det gäller samhällsomfattande tjäns ter. Medlemsstaterna måste därför bedöma en rad ämnesområden som enligt subsidi aritetsprincipen främst skall avgöras på nationell nivå. Dessa ämnesområden är bl. a. följande: - Huruvida förpliktelser i samband med de samhällsomfattande tjänsterna särskilt åläggs marknadsaktörerna eller om man litar till att marknadskrafterna skall ga rantera allmän tillgång till tjänster till rimliga priser. - Huruvida särskilda prisbegränsningar (t. ex. krav på rimliga priser, kostnads orientering, enhetlig nationell prissättning) införs som ett led i någonskyldighet. I meddelandet om samhällsomfattande tjänster av den 13 mars 1996 erkänns att rimliga priser är en viktig angelägenhet för ramen för samhällsomfattande tjänster inom gemenskapen. I meddelandet angavs även att medlemsstaterna bör säker ställa att nödvändiga åtgärder vidtas (t. ex. pristak, målinriktade avgiftsmodeller) för att upprätthålla rimliga priser på tjänsterna för alla användare, särkskilt på vä gen mot en fri konkurrens. - Huruvida förpliktelser åläggs en eller flera marknadsaktörer och i vilken form (t. ex. licenser / primär lagstiftning / tidsperiod). - Huruvida en medlemsstat strävar efter att lägga ut samhällsomfattande tjänster genom franchising eller att tillämpa ett system enligt principen "betala eller spela med". En vägledning till kommissionens inställning i dessa frågor på nationell nivå ges i bilaga D. 5. RIKTLINJER FOR GENOMFÖRANDET AV DE NATIONELLA PROGRAMMEN Med utgångspunkt från de normer som anges i ovan nämnda rättsliga ram finns det i detta kapitel utförliga riktlinjer för hur de nationella programmen skall användas för att utarbeta den bästa tillämpningen bland nationella regleringsmyndigheter. De nationella programmen bör uppfylla nedan angivna kriterier och villkor. Dessa kriterier innebär en bedömning av de tre huvudsakliga aspekterna av de nationella programmen: I. Beräkningen av nettokostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna. II. Mekanismerna för finansiering av tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster. III. Fastställande av vem som skall bidra och hur kostnaderna skall fördelas mellan deltagarna. RIKTLINJER FÖR NATIONELLA REGLERINGSMYNDIGHETER 1. De nationella programmen får endast avse de kostnader som hänför sig till till handahållandet av samhällsomfattande tjänster (dvs. de kostnader som hänför sig till tillhandahållandet av publika telenät och allmänt tillgängliga fasta teletjänster enligt bila ga I del 1 i samtrafikdirektivet). Kostnaden för samhällsomfattande tjänster innefattar de oundvikliga nettoförluster som en effektiv operatör ådrar sig genom att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster till kunder eller kundgrupper. Det finns kunder eller kundgrupper i fråga om vilka operatörens fördelar av att tillhanda hålla dem tjänster uppvägs av de därtill knutna kostnaderna. Dessa är därför kunder vilka en operatör, som bedriver verksamhet uteslutande enligt kommersiella principer, skulle koppla bort om det inte fanns en skyldighet att tillhandahål la samhällsomfattande tjänster som tvingar operatören att tillhandahålla tjänster till rimli- 10 ga priser. I områden där telenätet ännu inte fullbordats är dessa de kunder som en ope ratör inte skulle erbjuda tjänster. Kostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna täcker också tillhandahållandet av of fentliga telefonautomater, alameringscentraler som understödjer alarmeringsnummer och tillhandahållande av särskild utrustning för vissa tjänster, t. ex. till användare med funk tionshinder. 2. Vid beräkningar av kostnaden för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjäns ter skall nettokostnaden för dessa förpliktelser fastställas. I enlighet med konkurrensdirektivet får endast nettokostnaden för samhällsomfat tande tjänster täckas genom nationella program. I enlighet med bilaga III till samtrafikdirektivet skall de nationella programmen va ra förenliga med följande principer: 2. 1 Beräkningen av nettokostnaden skall baseras på objektiva, tcke-diskriminerande, proportionella förfaranden och kriterier som medger insyn. 2. 2 Beräkningen av nettokostnaden bör: i) fastställa kostnaden efter avdrag för intäkter och därtill knutna fördelar av tillhandahållandet av de samhällsomfattande tjänsterna till en kund eller kundgrupp. / fråga om befintliga kunder bör kostnaden för att tillhandahålla tjänsterna endast omfatta inkrementella kostnader efter avdrag för därtill knutna intäkter, dvs. den nettokostnad som operatören kan undvika genom att undanhålla "icke-bärkraftiga" kunder tjänsten (dvs. koppla bort den)n / fråga om nva kunder (oavsett om det gäller ett område där telenätet redan anlagts eller i ett område där tjänsten måste införas) bör i princip samma tillvägagångssätt tillämpas. 12 I samtliga fall skall en rimlig™ avkastning på det inkrementella kapital som används för att tillhandahålla tjänsterna till icke-bärkraftiga kunder tillåtas. En bedömning av inkrementella intäkter och därtill knutna fördelar bör omfatta föl jande: — Anslutningsavgifter (dvs. engångskostnad för installation), abonnemangs- och samtalsintäkter som betalas av kunder eller kundgrupper (dvs. direkta intäk ter). 11 Ett långsiktigt tillvägagångssätt vid fastställandet av de kostnader som går att undvika är mest fören ligt med principen om icke-diskriminering. 12 Beräkningar av förväntade intäkter från nya kunder skall baseras på representativa intäktsuppgifter från befintliga kunder i liknande områden. 13 En "rimlig avkastning på använt kapital" (ROCE) är den minimisats som krävs för att trots allt skaffa fram nödvändiga medel från investerare. Baserat på tidigare kostnader tenderar ROCE för operatörer i monopolställning att falla med uppskattningsvis 13-19 procent och, baserat på nu gällande kostna der, med 6-9 procent. 11 — Intäkter från de samtalsavgifter som betalas av alla kommersiellt bärkraftiga kunder när dessa ringer upp "icke-bärkraftiga" kunder (dvs. indirekta intäkter, inklusive intäkter från betalfria teletjänster och tjänster med kostnadsfördelning). — Intäkter från ersättningssamtal som bör beräknas och jämföras med de inkre mentella direkta intäkter som skulle gå förlorade om tjänsten undanhölls icke- bärkraftiga kunder. 14 ii) Vid beräkning av nettokostnaden bör en kvantifiering av de immateriella för delarna av att vara tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster läggas till på plussidan. De immateriella fördelarna av att vara tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster bör tillskrivas ett värde för den ifrågavarande operatören. Även om man inte exakt kan ange alla fördelar med att vara tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster bör det vara möjligt att fastställa ungefärliga normer för nedan angivna ka tegorier, med tanke på att sådana ungefärliga normer inte är ovanliga inom före tagsbedömning. Dessa skall dock klart och tydligt ange vad man har baserat beräk ningarna på samt de bedömningar som görs. Dessa fördelar omfattar följande: — Ökat varumärkeerkännande (i förhållande till konkurrenter). — Samhällsomfattande täckning på området för allmänt förekommande verksamhet (dvs. jämförelsevis lägre kostnader än konkurrenterna vid utvidgning av nätet till nya kunder). — Livstidsvärde i fråga om vissa kunder eller kundgrupper (med livstidsvärde avses en kund som inte är lönsam i dagsläget men som kan bli lönsam i framtiden, ex empelvis kan en "icke-bärkraftig" ung familj bli lönsam att tillhandahålla tjänster i ett längre perspektiv när familjeinkomsten ökar och barnen börjar använda tele fonen). Detta innebär att det för en operatör finns ett visst värde i att tillhandahål la tjänster till den kunden under en kortare tid med tanke på intäkterna under kundens livstid. — Marknadsföringsfördelar genom att ha tillgång till hela skalan av information om bruksanvändningen för telefoni. iii) Separat fastställande av nettokostnaden för publika telefonautomater, alame- ringstjänster och tillhandahållandet av särskild utrustning eller särskilda tjänster (t. ex. till användare med funktionshinder). De tjänster som beskrivs här skiljer sig från tillhandahållandet av basteletjänster och bör därför anges separat i medlemsstaternas kostnadsberäkningar. De är särskilda tjänster som det krävs att operatören tillhandahåller till taxor som inte helt och fullt ger tillräckliga direkta intäkter eller därtill knutna fördelar för att täcka den samman lagda inkrementella kostnaden för tillhandahållandet. Dessa tjänster kallas ibland "olönsamma tjänster". De är tjänster som inte skulle tillhandahållas enligt vanliga kommersiella principer om de inte var reglerade. Vad gäller alarmeringstjänster måste man skilja mellan kravet att tillhandahålla avgiftsfria alarmeringssamtal, vilket samtliga operatörer normalt sett är skyldiga att göra (så att var och en bär sina egna kostnader), och kravet på en operatör att till handahålla en alarmeringscentral med utbildad personal för att ta emot nationella 14 Vid beräkning av intäktsförluster bör en uppskattning göras av de intäkter som en bortkopplad kund trots allt skulle generera för en operatör genom "ersättningssamtal", dvs. genom att använda en släk tings eller väns telefon, telefon på arbetet eller publika telefonautomater. 12 eller regionala alarmeringssamtal. Nettokostnaden för en sådan central skulle vara återvinningsbar genom ett nationellt program för samhällsomfattande tjänster. Publika telefonautomater medför också förluster för operatören, och om detta är följden av reglerade utjämnade samtalspriser får den sammanlagda inkrementella nettokostnaden för operatören för tillhandahållandet av telefonautomater (dvs. de inkrementella kostnaderna efter avdrag för alla därtill knutna intäkter) läggas till kostnaden för samhällsomfattande tjänster. Om dessa tjänster tillhandahålls till priser som leder till att de sammanlagda inkre mentella intäkterna (om sådana finns) inte täcker de sammanlagda långsiktiga in krementella kostnaderna för tillhandahållandet av tjänsten, bör den nettokostnad som uppstår läggas till kostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna. 2. 3 De nationella programmen bör beräkna kostnaderna i punkt 2. 1 och 2. 2 på grund val av investeringar och driftskostnader som skulle kunna undvikas om operatö ren slutade att tillhandahålla tjänster till "icke-bärkraftiga" kunder eller kundgrup per. "Icke-bärkraftiga" avser kunder där de totala direkta och indirekta intäkterna för operatören (beräknad enligt punkt 2. 2 ovan) är mindre än kostnaden för att tillhandahålla tjänster till den kunden. Den princip om "kostnader som kan undvikas" som tillämpas i dessa kostnadsberäkning ar är tillämpliga både på driftskostnader och fasta kostnader i anslutning till kapitaikrä- vande utrustning. Om det förekommer sjunkna investeringar (t. ex. investeringar som när de väl har gjorts inte helt bär sig), som skulle ha kunnat undvikas om det inte varit för förpliktelsen att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster, bör en lämplig sats för av kastning på kapitalet innefattas som en beståndsdel vid beräkningen av inkrementella kostnader. Det värde som tillskrivs eventuella fasta investeringar bör inte vara detsamma som det som förekommer i operatörens räkenskaper utan i stället den aktuella kostnaden för en kapitalinvestering som år nödvändig för att tillhandahålla en motsvarande tjänst i dagslä get. " 2. 4 Den faktiska processen med kvantifiering av kostnaderna för samhällsomfattande tjänster i medlemsstaterna kräver troligen en beräkning av sannolika nettokost nadsområden, vilka kan redovisas med hjälp av ett antal faktorer, exempelvis abonnenternas sociala och ekonomiska förhållanden, abonnenttäthet och land skapets topografi. Den metod som föreslås i punkt 2. 2 och 2. 3 ovan kommer också att gälla nettokostna den för tillhandahållandet av tjänster till "icke-bärkraftiga" kunder i s. k. högkostnadsom råden. Inga ytterligare beräkningar år tillåtna i fråga om högkostnadsområden, om detta leder till dubbel bokföring av kostnaden för tillhandahållandet av tjänster till "icke bärkraftiga" kunder. 2. 5 De nationella programmen bör endast avse finansiering av nettokostnaden för tillhandahållandet av de samhällsomfattande tjänster i fråga om vilka operatören, trots förpliktelsen, uttryckligen har förklarat att han endast kan tillhandahålla tjänsterna till en nettokostnad för egen del. 15 Den vägledande principen är att konkurrenterna endast skall avkrävas betalning för tillhandahållan det av samhällsomfattande tjänster enligt den minimikostnad som en effektiv operatör har för att till handahålla tjänsten i dagsläget. När man fastställer dessa kostnader bör man samtidigt ta hänsyn Ull alla bestämmelser som skulle kunna hindra tillhandahållaren av samhällsomfattande tjänster från att använda den effektivaste tekniken (t. ex. restriktioner för de nuvarande nätoperatörerna att använda trådlösa lösningar på landsbygden eller i avlägsna områden). 13 En sådan förklaring bör lämnas till den nationella tillsynsmyndigheten och i den bör an ges vilka kunder eller kundgrupper eller vilka tjänster som operatören inte skulle tillhan dahålla om det inte vore för förpliktelsen att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster eller som, i fråga om tillhandahållande av tjänster till nya kunder eller nya områden, ope ratören inte är beredd att tillhandahålla tjänster på begäran. 3. I enlighet med konkurrensdirektivet får de nationella programmen för beräkningen av kostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna inte omfatta "bidrag till ac cessunderskott" som beror på outjämnade nationella taxestrukturer. Traditionellt sett har operatörerna ofta säkerställt billig anslutning, billiga abonnemang (och ibland billiga lokalsamtal) genom att subventionera dessa med intäkter från lång- distanssamtal och internationella samtal. Detta har ofta inneburit att anslutningsavgiften och abonnemangsavgiften inte ger en rimlig avkastning på det kapital som operatörerna använder för att tillhandahålla tillgången. Om en operatör som inte är konkurrensutsatt har ett "accessunderskott", kompenseras operatören oftast genom de mycket höga vinster som genereras av andra tjänster, t. ex. internationella samtal och långdistanssamtal. Om denna situation föreligger är operatö rens taxor "obalanserade" i förhållande till de kostnader som de orsakar. 16 På en konkur rensutsatt marknad bör en operatör inte tvingas att bibehålla sådana obalanserade taxor. 4. De nationella program som anmäls till kommissionen skall innehålla en tidsplan för den framtida utfasningen av återstående obalanser i taxorna. Denna utjämning skall ha slutförts senast den 1 januari 2000, med undantag av de medlemsstater som i enlighet med artikel 1. 2 i konkurrensdirektivet har beviljats en ytterligare genomförandeperiod. I sådana fall skall dagen för slutförandet av obalansen vara den dag då den ytterligare genomförandeperioden utgår. 5. Om det inte varit möjligt att fullborda utjämningen av taxor till den 1 januari 1998 får medlemsstaterna, i enlighet med konkurrensdirektivet17, inrätta mekanismer som är separata från de nationella programmen för samhällsomfattande tjänster, i syfte att hindra nykomlingar från att orättmätigt dra fördel av prisstrukturen (t. ex. höga avgifter för internationella samtal och långdistanssamtal som inte är kost- nadsorienterade), som uppstått på grund av regleringen av priserna hos operatö ren i monopolställning. Dessa mekanismer skall baseras på objektiva, icke-diskriminerande och proportionella förfaranden och kriterier som medger insyn. Principerna för sådana program för accessunderskott behandlas ytterligare i bilaga B. 6. Vid beräkningen av nettokostnaden för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster utanför ramen för de samhällsomfattande tjänsterna får t. ex. följande inte beaktas: 6. 1 Kostnaden för genomförandet av de särskilda åtgärder som krävs för den allmän na säkerheten. 16 Outjämnade taxor eller deras motsvarighet, ett acessunderskott, är inte detsamma som en verklig "nettoförlust" för operatören, eftersom operatören vanligtvis kompenseras av de höga vinsterna från annan verksamhet, t. ex. långdistanssamtal och internationella samtal. Det är snarare troligt att de flesta kunder som har subventionerad tillgång ändå är lönsamma för operatören på grund av de till kommande intäkter som är hänförliga till dem. De kunder som orsakar operatören en nettokostnad behandlas i avsnitt 2. 2 ovan. 17 Se särskilt 20:e stycket i ingressen till konkurrensdirektivet. 14 6. 2 Tillhandahållandet av kommunikationstjänster utanför ramen för de samhällsom fattande tjänsterna till skolor, sjukhus eller bibliotek. 6. 3 Ersättning eller återbetalning (eller administrativa och andra kostnader i anslut ning till sådana betalningar) till användare på grund av att man misslyckats med att uppnå de angivna kvalitetsmålen. 6. 4 Kostnader för att ersätta eller förbättra telekommunikationsutrustning under lop pet av normal modernisering av nätet. 7. Vid beräkningen av nettokostnaden för tillhandahållandet av samhällsomfattan de tjänster skall man inte ta hänsyn till kostnader för fakturering per post och andra tjänster (t. ex. selektiv samtalsspärr och nummerpresentation) om dessa åläggs alla teleoperatörer som en skyldighet. 8. Mekanismer för finansiering av samhällsomfattande tjänster inom ramen för na tionella program måste baseras på objektiva, icke-diskriminerande och propor tionella kriterier och förfaranden som medger insyn. Detta innefattar situationer då en särskild finansieringsmekanism inte inrättas eller om medlemsstaten di rekt eller indirekt finansierar kostnaden för vissa eller samtliga beståndsdelar av samhällsomfattande tjänster. 9. I enlighet med konkurrensdirektivet och samtrafikdirektivet får det i de nationella programmen föreskrivas en mekanism för fördelning av eventuella orättvisa bör dor till följd av nettokostnader i samband med tillhandahållandet av samhällsom fattande tjänster mellan övriga marknadsaktörer. 10. Sådana mekanismer inom ramen för nationella program kan ha formen antingen av en fond för samhällsomfattande tjänster som inrättas på nationell nivå eller ett system med tilläggsavgifter. De bestämmelser för beräkning av nettokostnaden för samhällsomfattande tjänster som anges ovan är desamma för båda finansieringsmekanismerna. Endast uppbörden av bidrag till de samhällsomfattande tjänsterna från berörda marknadsaktörer skiljer sig mellan de båda systemen. 11. De nationella programmen får kombinera beståndsdelar från båda mekanismerna i syfte att säkerställa att eventuellt orättvisa bördor i samband med nettokostna den för tillhandahållandet av de samhällsomfattande tjänsterna fördelas rättvist mellan marknadsaktörerna, förutsatt att ingen orättmätig särbehandling före kommer och att ingen organisation direkt eller indirekt avkrävs bidrag mer än en gång till nettokostnaden för en viss samhällsomfattande tjänst. 12. Fond för samhällsomfattande tjänster 12. 1 Om de nationella programmen inbegriper en fond för samhällsomfattande tjäns ter bör det organ som administrerar fonden uppfylla följande kriterier: a) Fonden skall administreras av ett organ som är oberoende av de bidragande och de mottagande företagen. b) Organet skall ansvara för uppbärandet av bidrag från operatörer och tjänste- tillhandahållare som är skyldiga att bidra till kostnaden för de samhälls omfattande tjänsterna i den medlemsstaten och det skall övervaka överför ingen av beloppen eller administrera utbetalningar till de personer eller or ganisationer som är berättigade att ta emot betalningar från fonden. 15 Vid administrationen av de finansiella förfarandena för samhällsomfattande tjänster bör de nationella programmen eftersträva att minimera de ålagda administrativa bördorna och därtill knutna kostnader. Av detta skäl kan det organ som administre rar en fond agera som "revisor" och "förmedlingscentral" i fråga om betalningar eller helt enkelt övervaka betalningarna, som sker direkt mellan de berörda organisatio nerna. c) Ansvaret för att kontrollera nettokostnaden för de samhällsomfattande tjäns terna bör åligga relevant nationell tillsynsmyndighet. 12. 2 Utbetalningar från fonden till de organisationer som ådrar sig en nettokostnad som är hänförliga till förpliktelsen att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster skall ske i enlighet med proportionella och icke-diskriminerande kriterier som medger insyn. 13. Ett system med tilläggsavgifter 13. 1 De nationella program som föreskriver ett system med tilläggsavgifter skall sä kerställa att berörd(a) operatör(er) fastställer nettokostnaden för tillhandahållan det av de samhällsomfattande tjänsterna liksom de särskilda bidrag som skall uppbäras via systemet med tilläggsavgifter på ett icke-diskriminerande och pro portionellt sätt som medger insyn och som är underkastat granskning av den nationella tillsynsmyndigheten. De nationella programmen bör särskilt säkerställa att det inte föreligger någon intressekonflikt mellan en operatörs kommersiella verksamhet och hans roll vid uppbörden av betalningar från konkurrenterna. Varje bidrag som skall betalas via ett system för tilläggsavgifter bör beräknas årligen och baseras på en årlig beräkning av kostnaden för tillhandahållande av samhällsomfat tande tjänster. 18 13. 2 De belopp som skall betalas bör uppbäras från de berörda organisationerna in om en rimlig tidsperiod. Betalningen kan uppbäras som engångsbetalning för ett år eller med andra intervall som fastställs av relevant nationell tillsynsmyndighet. 13. 3 De nationella programmen skall säkerställa insyn i alla system med tilläggsavgifter. Detta kräver utskiljning av samtrafiktrafikavgifter från alla identifierade bidrag till kostna den för samhällsomfattande tjänster. Dessutom bör tillhandahållaren av de samhälls omfattande tjänsterna själv separat ange omfattningen av sina egna bidrag till kostna den för dessa. M FASTSTÄLLANDE AV VILKA SOM BIDRAR OCN BERÄKNINGEN AV NIVÅN PÅ f^,:wmkmimMmmrt0mxÅ mosnmmn 14 I enlighet med konkurrensdirektivet och samtrafikdirektivet får endast de orga nisationer som tillhandahåller publika telenät och/eller allmänna teletjänster en ligt de nationella programmen avkrävas att bidra till en fond för samhällsomfat tande tjänster eller till ett eventuellt system med tilläggsavgifter. Alla krav på bi drag skall dock överensstämma med principerna om icke-diskriminering och proportionalitet i enlighet med kommissionens kommentarer i frågan vid rådets mötet (telekommunikation) i mars 1996 (jmf. bilaga D). Detta innebär att bidrag endast kan avkrävas tillhandahållare av teletjänster i förhållande till deras an vändning av offentliga telenät. 18 Se artikel 5. 5 i samtrafikdirektivet. 16 Inom ramen för kommissionens bedömning av de licensierings- eller deklarationsförfa randen för telefoni och det tillhandahållande av allmänna telenät som medlemsstater na måste anmäla senast den 1 januari 1997 enligt direktiv 96/19/EG kommer kom missionen, när det gäller tillämpningen eller utvidgningen av skyldigheter för nytillträ- dande operatörer och/eller mobila operatörer, att bedöma om bördan är fördelad efter objektiva och icke-diskriminerande kriterier och i enlighet med proportionalitetsprinci- pen. Berörda medlemsstater måste därför i tillräckligt stor utsträckning specificera eventuella motiveringar för denna tillämpning eller utvidgning för att kommissionen skall kunna göra sina bedömningar, bl. a. om i hur hög grad mobila teletjänster fasta teletjänster är utbytbara. Kommissionen kommer att uttrycka sin åsikt om dessa finansiella program inom ra men för det formella beslut som den kommer att anta vad gäller kompatibiliteten av de nationella deklarations- och licensieringssystem som anmälts av medlemsstaterna. 15. Exempel på organisationer som troligen inte kommer att bidra till finansieringen av de samhällsomfattande tjänsterna är bl. a. (i) privata teleoperatörer som erbju der företagsnät eller tjänster till slutna användargrupper, (ii) tillhandahållare av tjänster som erbjuder datakommunikation eller datatjänster med mervärde (t. ex. e-post) och (iii) tillhandahållare av tjänster som erbjuder avancerade teletjäns ter19, exempelvis videokonferenser, röstbrevlådor och talsvarstjänster, t. ex. banktjänster från hemmet eller teleshopping. Omfattningen av tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster kan med ti den utvidgas i överensstämmelse med förändringar i teknik och marknadsstruk turer. 16. De nationella programmen bör fördela bidragen mellan kvalificerade mark nadsaktörer efter deras verksamhet på berörda marknader. I syfte att uppnå detta bör de nationella programmen föreskriva förfaranden för att tydligt definiera på vilken marknad respektive verksamhet mäts och, på ett sätt som medger insyn, fastställa grundvalen för bidrag från respektive kvalificerad organisation som skall bidra. 17. De nationella programmen skall säkerställa att nivån på bidrag som krävs från de kvalificerade organisationer som avses i punkt 14 ovan beräknas på ett objektivt, icke-diskriminerande och proportionellt sätt som medger insyn. I syfte att säker ställa detta bör de nationella programmen vara förenliga med följande principer: 17. 1 I enlighet med subsidiaritetsprincipen får medlemsstaterna avgöra de särskilda kriterierna inom ramen för de nationella programmen för fördelningen av bidrag från kvalificerade marknadsaktörer, förutsatt att dessa kriterier uppfyller villkoren i punkt 16 ovan. 17. 2 De nationella programmen bör säkerställa att fördelningen av bidrag inte otill börligt snedvrider incitamenten för investeringar och ekonomisk effektivitet. 17. 3 De nationella programmen bör säkerställa att de kriterier som väljs för faststäl lande av de kvalificerade organisationernas respektive marknadsandel inte har en orimlig eller diskriminerande effekt på vissa aktörer. Ett antal indikatorer, t. ex. intäkter före skatt, samtalsminuter, antal abonnenter och övergripande vinst, kan användas för att mäta de kvalificerade organisationernas verk- 19 Vad gäller tillhandahållandet av teletjänster via Internet anses detta inte för närvarande som en all mänt tillgänglig teletjänst (se kommissionens meddelande [. ] om statusen på telefoni via Internet enligt direktiv 90/388/EEG). Bidrag kan därför i dagsläget inte krävas från dem som tillhandahåller tillgång till Internet, även om organisationer som ger tillgång till Internet via sina egna nät normalt skulle ha bidragit på grund av att de driver ett publikt nät. 17 samhet. Oavsett vilken metod som väljs bör den fungera på ett proportionellt och icke diskriminerande sätt som medger insyn och bör främja konkurrensen samtidigt som man undviker omotiverade administrativa bördor eller redovisningsbördor för de berörda aktörerna. Exempelvis bör medlemsstaterna undvika kriterier som otillbörligt snedvrider mönstren för aktörernas marknadsinträde, verksamhet eller investeringar. 17. 4 De nationella programmen bör säkerställa att uppbördsmekanismen förhindrar "dubbla bidrag". Ett exempel på dubbelt bidrag är om en tillhandahållare av tjänster via förhyrda förbin delser avkrävs direkta bidrag till en fond för samhällsomfattande tjänster enligt hans ak tivitetsnivå (t. ex. bruttointäkter), även om avgiften för den förhyrda förbindelsen har fastställts av nätoperatören för att täcka den operatörens bidrag till de samhällsomfat tande tjänsterna i egenskap av tillhandahållare av ett publikt telenät. I en sådan situa tion skulle det direkta och indirekta bidraget innebära dubbel betalning av den först nämnde tillhandahållaren av tjänster till kostnaden för de samhällsomfattande tjänster na. 6. SLUTSATSER I detta meddelande fastställs de kriterier som kommissionen kommer att tillämpa vid bedömningen av kostnadsberäknings- och finansieringsaspekterna i fråga om de na tionella program för samhällsomfattande tjänster som skall anmälas till kommissionen i enlighet med de slutdatum som fastställts i konkurrensdirektivet. Kommissionen ämnar undersöka de anmälda programmen under första halvåret 1997 i syfte att ge medlemsstaterna möjlighet att vidta de åtgärder som eventuellt blir nöd vändiga för att anpassa programmen till villkoren i gemenskapens lagstiftning i god tid för att möjliggöra en fullständig avreglering av telekommunikationsmarknaden fö re den 1 januari 1998. I syfte att utveckla bästa tänkbara praxis inom gemenskapen avser kommissionen, mot bakgrund av erfarenheterna från bedömningen av de anmälda programmen och resultaten av en omfattande undersökning av de praktiska aspekterna i fråga om kostnadsberäkning och finansiering av samhällsomfattande tjänster, att sammanfatta slutsatserna i form av praktiska riktlinjer för telekommunikationsindustrin, lagstiftar na och användarna. Detta meddelande överlämnas härmed till medlemsstaterna som ett hjälpmedel vid färdigställandet av de nationella programmen. 18 BILAGA A: BESTÄMMELSER I GEMENSKAPENS LAGSTIFTNING OM SAMHÄLLSOMFATTANDE TJÄNSTER ^Ê^^^^^^KK^^M De nationella program som är nödvändiga för en fördelning av nettokostnaden för tillhanda hållandet av de samhällsomfattande tjänster som anförtros teleorganisationer tillsammans med andra organisationer, oavsett om detta består av ett system med tilläggsavgifter eller en fond för samhällsomfattande tjänster skall, utan att påverka Europaparlamentets och rådets harmonisering inom ramen för ONP (tillhandahållande av öppna nät), a) vara tillämpliga endast på de företag som tillhandahåller allmänna telenät, b) fördela bördorna på respektive företag enligt objektiva och icke-diskriminerande kriterier och i enlighet med proportionalitetsprincipen. Medlemsstaterna skall anmäla dessa program till kommissionen för att denna skall kunna kontrollera att de är förenliga med fördraget. Medlemsstaterna skall tillåta sina teleorganisationer att utjämna teletaxorna med hänsyn till de särskilda marknadsvillkoren och till behovet av att säkerställa rimliga priser på samhälls omfattande tjänster; särskilt skall medlemsstaterna låta teleorganisationerna anpassa gällan de avgifter som inte är i linje med kostnaderna och som ökar bördan av tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster, i syfte att få fram taxor som grundar sig på verkliga kostnader. Om denna utjämning inte kan slutföras före den 1 januari 1998 skall de ifrågavarande med lemsstaterna rapportera till kommissionen om den framtida utfasningen av återstående oba lanser i taxorna. Detta skall omfatta en detaljerad tidsplan för genomförandet. Under alla omständigheter ämnar kommissionen, inom tre månader efter det att Europa parlamentet och rådet antagit ett direktiv om harmonisering av samtrafikvillkoren, att bedöma huruvida framtida initiativ är nödvändiga för att säkerställa att de båda direktiven är konsek venta och vidta lämpliga åtgärder. Dessutom skall kommissionen senast den 1 januari 2003 se över situationen i medlemssta terna och särskilt utvärdera om de inrättade finansieringssystemen begränsar inträdet på re levanta marknader. I sådana fall avser kommissionen att undersöka andra tänkbara metoder och lägga fram lämpliga förslag. 20 Kommissionens direktiv 96/19/EG av den 13 mars 1996 om ändring av kommissionens direktiv 90/388/EEG med avseende på genomförandet av full konkurrens på marknaderna för teletjänster ("konkurrensdirektivet"). 19 Artîksf A gi $amtra^tfir^îvef* g) Med samhällsomfattande tjänster avses en angiven minimiuppsättning tjänster av definierad kvalitet som finns tillgängliga för alla användare oberoende av deras geografiska läge och, mot bakgrund av särskilda nationella förhållanden, till rimliga priser. Samtrafik och bidrag till samhällsomfattande tjänster 1. Om en medlemsstat i enlighet med bestämmelserna i denna artikel bedömer att förplik telserna i samband med samhällsomfattande tjänster utgör en orättvis börda för en or ganisation får medlemsstaten inrätta mekanismer för att dela nettokostnaden för tillhan dahållandet av de samhällsomfattande tjänsterna med andra organisationer som driver publika telenät eller allmänt tillgängliga telefontjänster. Vid fastställandet av vilka bidrag som skall göras skall medlemsstaterna vederbörligen beakta principerna om insyn, icke diskriminering och proportionalitet. Endast publika telenät och allmänt tillgängliga tele fontjänster enligt del 1 i bilaga I får finansieras på detta sätt. 2. Bidrag till kostnaden för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster, om sådana förekommer, får baseras på en mekanism som inrättas särskilt för detta ändamål och som administreras av ett organ som är oberoende av bidragsmottagarna; bidrag kan också ske i form av tilläggsavgifter till sammankopplingskostnaden. 3. I syfte att fastställa den börda som eventuellt föreligger i samband med tillhandahållan det av samhällsomfattande tjänster skall organisationer med skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster på begäran av den nationella tillsynsmyndigheten beräkna nettokostnaden för dessa förpliktelser i enlighet med bilaga III. Beräkningen av netto kostnaden för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster skall granskas av den nationella tillsynsmyndigheten eller ett annat behörigt organ, som är oberoende av tele organisationen och som godkänts av den nationella tillsynsmyndigheten. Resultatet av kostnadsberäkningen och slutsatserna från granskningen skall offentliggöras i enlighet med artikel 14. 2. 4. De nationella tillsynsmyndigheterna skall, om det är motiverat på grund av den netto kostnadsberäkning som avses i punkt 3 och med beaktande av eventuella marknads- fördelar för den organisation som tillhandahåller de samhällsomfattade tjänsterna, beslu ta huruvida en mekanism för fördelning av nettokostnaden för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster är motiverad. 5. Om de mekanismer som avses i punkt 4 inrättas skall de nationella tillsynsmyndigheter na säkerställa att principerna för kostnadsfördelning och information om den tillämpade mekanismen offentliggörs i enlighet med artikel 14. 2 21 Gemensam ståndpunkt (EG) nr 34/96 antagen av rådet den 18 juni 1996 för antagande av Europapar lamentets och rådets direktiv 96/. /EG av den. om samtrafik inom telekommunikationer för att sä kerställa samhällsomfattande tjänster och driftskompatibilitet genom tillhandahållande av öppna nät (ONP). 20 De nationella tillsynsmyndigheterna skall säkerställa att allmänheten har tillgång till en årlig rapport om den beräknade kostnaden för de samhällsomfattande tjänster som fastställer vilka respektive bidrag deltagarna gjort. Fram till dess att det förfarande som beskrivs i punkterna 3, 4 och 5 genomförts skall alla avgifter, som innefattar eller tjänar som ett bidrag till kostnaden för tillhandahållan det av samhällsomfattande tjänster och som skall betalas av en uppkopplad deltagare, innan de införs anmälas till den nationella tillsynsmyndigheten. Om denna, på eget ini tiativ eller på välgrundad begäran från någon berörd part, anser att avgifterna är för hö ga skall den kräva att den berörda organisationen sänker de ifrågavarande avgifterna. Dessa sänkningar skall tillämpas retroaktivt från och med dagen för införandet av avgif ten men inte före den 1 januari 1998. Det fasta publika telenätet Med det fasta publika telenätet avses det allmänt uppkopplade telenät som stödjer överför ingen av tal mellan nätanslutningspunkter på fasta platser och 3,1 kHz bandbredds tonfre- kvensinformation, till stöd för bl. a. följande: — Telefoni. — Faxöverföring i grupp III, i enlighet med ITU-T-rekommendationema i "T-serien". — Datastyrd talfrekvensöverföring via modem med en hastighet på minst 2 400 bit/s, i en lighet med ITU-T-rekommendationerna i "V-serien". Tillgång till slutanvändarens nätanslutningspunkt sker via ett nummer eller ett antal nummer i den nationella nummerplanen. De fasta publika teletjänsterna enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/62/EG av den 13 december 1995 om tillhandahållandet av öppna nät (ONP) för telefoni. 22 Med fasta publika teletjänster avses tillhandahållande till slutanvändare på fasta platser av en tjänst för uppringning och mottagning av nationella och internationella samtal, vilket kan inne fatta tillgång till alarmeringstjänster (112), telefonisttjänster, nummerupplysning, publika tele fonautomater, tillhandahållande av tjänster under vissa förhållanden eller tillhandahållande av särskild utrustning för kunder med funktionshinder eller särskilda sociala behov. Slutanvändaren kan nås via ett nummer eller ett antal nummer i den nationella nummerpla nen. 22 EGT nr L 321, 30. 12. 1995, s. 6. 21 Btfàga ill i mmitAftkmtiïkmtf* BERÄKNING AV KOSTNADEN FÖR ÅTAGANDET ATT TILLHANDAHÅLLA SAMHÄLLS OMFATTANDE TJÄNSTER FÖR TELEFONI Som avses i artikel 5. 3 Skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster avser de åtaganden som åläggs en organisation av en medlemsstat och som avser tillhandahållandet av ett telenät och teletjäns ter inom ett angivet geografiskt område, inbegripet - vid behov - utjämnade priser inom det geografiska området för tillhandahållandet av dessa tjänster. Kostnaden för tillhandahållandet av de samhällsomfattande tjänsterna skall beräknas som skillnaden mellan nettokostnaden för en organisation som bedriver verksamhet med skyldig het att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och en organisation som bedriver verksam het utan den skyldigheten. Detta gäller oavsett om telenätet i en viss medlemsstat är fullt utvecklat eller håller på att ut vecklas och utvidgas. Beräkningen skall baseras på de kostnader som hänför sig till följande: i) Beståndsdelar i de angivna tjänsterna som endast kan tillhandahållas med förlust eller tillhandahållas på kostnadsvillkor som faller utanför ramen för vanliga kommersiella vill kor. Denna kategori kan innefatta tjänster som exempelvis tillgång till alameringstjänster, till handahållande av vissa publika telefonautomater, tillhandahållande av vissa tjänster el ler utrustning till funktionshindrade personer etc. ii) Särskilda slutanvändare eller grupper av slutanvändare som, med hänsyn till kostnaden för att tillhandahålla ett särskilt nät och särskilda tjänster, de genererade intäkterna och eventuell geografisk utjämning som åläggs av medlemsstaten, endast kan tillhandahål las tjänster med förlust eller på kostnadsvillkor som faller utanför ramen för vanliga kommersiella villkor. Denna kategori omfattar de slutanvändare eller grupper av slutanvändare som inte skulle tillhandahållas tjänster av en kommersiell operatör utan skyldighet att tillhandahål la samhällsomfattande tjänster I avsides belägna regioner med telenät som håller på att utvidgas bör kostnadsberäkningen baseras på de tillkommande kostnaderna för att tillhandahålla tjänster till sådana slutanvän dare eller grupper av slutanvändare vilka en operatör, som tillämpar normala kommersiella principer i en konkurrensutsatt omgivning, skulle välja att inte tillhandahålla tjänster. Vid beräkningen av nettokostnaderna skall intäkterna beaktas. Kostnader och intäkter skall beräknas framsynt. 22 BILAGA B: BIDRAGSSYSTEM FÖR ACCESSUNDERSKOTT Utvärderingskriterier i fråga om system för accessunderskott Enligt vad som framgår av utvärderingskriterierna för de nationella program men ovan får medlemsstaterna inrätta särskilda mekanismer som avhjälper de effekter som drabbar en operatör i monopolställning på grund av reglerande hinder i fråga om taxestrukturen, dvs. kontroller av hur snabbt operatören kan utjämna sina taxor i syfte att uppfylla utjämningskravet i konkurrensdirektivet. Dessa system bör vara separata från de nationella programmen för kostnads beräkning och finansiering av nettokostnaden för tillhandahållandet av sam hällsomfattande tjänster i medlemsstaterna. Systemen bör baseras på objektiva, icke-diskriminerande och proportionella förfaranden och kriterier som medger insyn och inrättas endast tillfälligt. För att motsvara kraven bör systemen uppfylla följande principer: 1. Efter den 1 januari 1998 erhåller de ifrågavarande operatörerna avsevärda subventioner för lokalnät som går längre än vad som skulle kunna förvän tas enligt vanlig kommersiell praxis (dvs. dessa operatörer är under kastade reglerande begränsningar som hindrat dem från att fullborda pro cessen med utjämning av taxor, vilket har lett till taxestrukturer som inte står i proportion till det kapital som investerats för att tillhandahålla lo kalnät). 2. System för accessunderskott bör inrättas endast tillfälligt och längst till den 1 januari 2000. / princip har system för accessunderskott haft detaljistprisstrukturen (eller de olika näringsområdenas lönsamhet) hos operatören i monopol ställning som utgångspunkt för beräkningen av samtraftkpriserna och för att kunna diskontera dessa priser för att ange priset på sam trafik av en viss typ av samtal eller tjänst. Beräkningen är därför "top down" snarare än ett "bottom up"-tillvägagångssätt med utgångspunkt från de faktiska kostnaderna. Tillföljd av detta kommer ett eventuellt system för accessunderskott att förhindra uppkomsten av effektiv konkurrens eftersom konkurrenterna (nykomlingar) kommer att tvingas att ta ut högj-e priser för dessa tjäns ter, vilka bidrar till accessunderskottet för operatören i monopolställ ning. Denna typ av prissättningsordning för samtrafik undergräver inci tamentet för operatören i monopolställning att orientera priserna iför hållande till kostnaderna. Effekterna av detta snedvrider investeringarna inom branschen och kan bara övervägas som ett tillfälligt undantag till fördragets konkurrensregler. 23 3. Varje system för accessunderskott bör kräva en tydlig angivelse av ett eventuellt hävdat "underskott", som beräknats på ett proportionellt och icke-diskriminerande sätt som medger insyn. Beräkningen bör vara un derkastad en oberoende granskning. Den bör fastställa fördelningen av det kapital som använts för att tillhandahålla tillgång, tillsammans med eventuellt gemensamma kostnader, som bör fördelas enligt principerna om proportionality och icke-diskriminering. 4. Skyddsåtgärder för att säkerställa insynen i eventuella system för access underskott är särskilt viktiga med tanke på den avsevärda handlingsfrihe ten för en operatör i monopolställning i fråga om fördelningen av gemen samma kostnader inom verksamheten. System för accessunderskott bör inte användas på ett sätt som helt enkelt innebär finansiering av effektivi tetsförluster i verksamheten hos en operatör i monopolställning. 5. Information om genomförandet av dessa system liksom en tidsplan för de ras utfasning bör anmälas till kommissionen samtidigt med de nationella programmen för samhällsomfattande tjänster (dvs. senast den 11 januari 1997). / avsaknad av sådan information är det inte möjligt för kommissionen att bedöma om de nationella programmen är förenliga med EG-fördraget. 6. Varje system för accessunderskott bör struktureras separat från ett even tuellt nationellt program för samhällsomfattande tjänster. Syftet med ett system för accessunderskott är att avhjälpa effekterna av ineffektiv förbiströmning och "av att grädden skummas av mjölken", vil i fråga om taxe ka uppstått på grund av reglerande begränsningar strukturen hos operatören i monopolställning. "Underskottet" utgör inte någon konkret förlust för den berörda operatören. Det skall därför inte ingå i nettokostnaden för tillhandahållandet av de samhällsomfattande tjänsterna. 7. De nationella tillsynsmyndigheterna bör säkerställa att övriga marknads aktörer endast bidrar till ett eventuellt accessunderskott om konkurrenten använder en del av monopoloperatörens nät (dvs. sammankopplar) för att överföra samtal. Om konkurrenten kan erbjuda kunderna en komplett tjänst som inte an vänder eller sammankopplas med monopoloperatörens nät, bör inget bi drag betalas till accessunderskottet. 8. Bidrag till accessunderskott bör beräknas på grundval av det bidrag till accessunderskott som operatören i monopolställning förlorar när den in täkt (taxa) som skulle tillfallit honom i stället betalas till konkurrenten, även om samtalet delvis överfördes via monopoloperatörens nät. 23 Bidra get till accessunderskottet kommer att vara lägre än det fulla bidrag till accessunderskottet som operatören i monopolställning skulle ha fatt om 23 Om ingen sammankoppling sker bör inget bidrag till accessunderskottet betalas. 24 han hade överfört hela samtalet, på grund av konkurrenseffekterna vid en utvidgning av marknaden. En andel av den sammankopplade trafiken bör anses vara ny trafik, i fråga om vilken operatören i monopolställning inte kan förutsätta något bidrag. BILAGA C: KOMMISSIONENS KOMMENTARER TILL PROTOKOLLET FRÅN RÅDETS 1910:E MÖTE (TELEKOMMUNIKATION) AV DEN 27 MARS 1996 OM VILKA SOM SKALL BIDRA TILL DE SAMHÄLLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA "Mot bakgrund av artikel 5. 1 i den gemensamma ståndpunkten om förslaget till direktiv om samtrafik inom telekommunikation erinrar kommissionen om att det i artikel 4c i kommissionens direktiv 96/19/EG av den 13 mars 1996 om ändring av direktiv 90/388/EEG om genomförandet av full konkurrens på marknaderna för teletjänster konstateras att om medlemsstaterna inrättar me kanismer för fördelning av nettokostnaden för tillhandahållandet av samhälls omfattande tjänster, bör de tillämpa dessa mekanismer på de företag som till handahåller publika telenät. I direktivet föreskrivs vidare att de olika bördorna skall fördelas enligt objektiva och icke-diskriminerande kriterier och i enlighet med proportionalitetsprincipen. Enligt den senare principen bör bidragen, vil ket framhålls i 19:e stycket i ingressen till kommissionens direktiv, eftersträva endast att säkerställa att marknadsaktörerna bidrar till finansieringen av de samhällsomfattande tjänsterna. Kommissionen har noterat att man i parlamen tets och rådets direktiv 95/62/EG om tillämpningen av ONP på taltelefoni de finierar räckvidden för förpliktelserna i fråga om samhällsomfattande tjänster, vars börda får finansieras genom mekanismer för samhällsomfattande tjänster. Dessutom motsäger principen om icke-diskriminering finansieringsmekanis merna för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster, vilket leder an tingen till dubbla bidrag till kostnaden för dessa tjänster i samma medlemsstat eller till att alla företag på marknaden för telekommunikation subventionerar telefonioperatörema. Följaktligen bör bidragen begränsas till tjänster inom ramen för definitionen på samhällsomfattande tjänster. Kommissionen tolkar därför såväl artikel 4c i kommissionens direktiv som ar tikel 5. 1 i den gemensamma ståndpunkten på det sättet att de tillåter att bidrag endast uppbärs från tillhandahållare av telefoni i förhållande till deras använd ning av publika telenät. " 25 BILAGA D: ASPEKTER AV DE NATIONELLA PROGRAMMEN SOM FRÄMST BEHANDLAS PÅ NATIONELL NIVÅ Den inre marknadens krav samt målet att säkerställa en hög nivå av konsumentskydd innebär visserligen att det krävs ett gemensamt begrepp för samhällsomfattande tjänster på gemenskapsnivå, men många av aspekterna hos dessa tjänster hör nära samman med den särskilda situationen i respektive medlemsstat. Till följd av detta åläggs de nationel la tillsynsmyndigheterna ett betydande dagligt ansvar, t. ex. att fastställa vad som är tjänster "till rimliga priser" i en viss medlemsstat. I enlighet med subsidiaritetsprincipen kommer en rad frågor att behandlas främst på na tionell nivå vad gäller administrationen av de samhällsomfattande tjänsterna. Dessa till vägagångssätt utgör de övergripande ramar inom vilka de nationella programmen skall genomföras. De nationella tillvägagångssätten på dessa områden skall förbli förenliga icke med gemenskapens diskriminerande, baserade på objektiva kriterier och förfaranden samt medge insyn. Dessa frågor utgör visserligen inte huvudsyftet med detta meddelande, men kommis sionen kommer ovillkorligen att granska det valda tillvägagångssättet för att korrekt kunna bedöma de nationella program som anmäls till den. särskilt skall de vara proportionella, lagstiftning, Behovet av att införa särskilda förpliktelser för att säkerställa samhällsomfattan de tjänster — Den första frågan är om man bör ålägga vissa aktörer särskilda förpliktelser för att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster eller om aktörernas frivilli ga användning av särskilda eller kundanpassade taxesystem uppnår det över gripande målet att säkerställa tjänster till rimliga priser. Proportionalitetsprincipen innebär att förpliktelser i fråga om samhällsomfattande tjänster bör åläggas endast om det finns risk för att målet att säkerställa överkomlig tillgång till en angiven nivå av samhällsomfattande tjänster inom ett visst område inte kan uppnås i en konkurrensutsatt omgivning utan inrättandet av särskilda me kanismer för att mellan marknadsaktörerna rättvist fördela eventuella fastställda kostnader som hänför sig till dessa förpliktelser och som uppstår för tillhandahålla- ren av dessa tjänster. Prissättningsbeslut som ett led i tillhandahållandet av samhällsomfattande tjäns ter Den andra frågan är beslut om principerna för prissättning (t. ex. nationella val att tillämpa en enhetlig nationell taxa eller att tillåta en viss taxedifferentiering / fastställande av överkomlighet / användning av mekanismer för att kontrollera hur snabbt utjämningen sker). I fråga om prissättning begränsar sig gemenskapens politik till att ange förpliktelsen med kostnadsorientering i fråga om taxorna för vissa tjänster (t. ex. förhyrda för bindelser, samtrafikavgifter) och en skyldighet till överkomlighet beträffande till- 26 handahållandet av samhällsomfattande tjänster. 24 Gemenskapens politik varken kräver eller förhindrar beslut på nationell nivå, exempelvis om att bibehålla enhetliga nationella taxor eller att tillåta differentiering, förutsatt att tjänstens övergripande överkomlighet inte kan ifrågasättas. Samtidigt klargör kommissionen i meddelandet om samhällsomfattande tjänster att "ökad [taxeJflexibilitet måste vara beroende av att det i regelverket (i) ingår lämpliga åtgärder for att garantera överkomligheten (t. ex. de som beskrivs ovan), (ii) säkerställs att andra prishöjningar än justeringar för att uppnå kost nadsorienteringfor användare i avlägsna områden och landsbygdsområden inte används for att kompensera aktörernas förlorade intäkter till följd av sänkta priser någon annanstans, och (iii) säkerställs att eventuella skillnader i prissätt ningen mellan högkostnadsområden och lågkostnadsområden inte äventyrar sam hällsomfattande tjänster till överkomliga priser". Organisationen på nationell nivå av förpliktelsen att tillhandahålla samhälls omfattande tjänster När väl beslutet om att anförtro förpliktelsen till en eller flera organisationer har fattats är det troligt att de nationella tillsynsmyndigheterna beslutar om en rad tilläggsfrågor som kommer att påverka genomförandet av de nationella programmen: — Om det skall finnas en eller flera tillhandahållare med förpliktelse att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster i en medlemsstat eller vissa områden i en medlemsstat. — Om de samhällsomfattande tjänsterna kommer att åläggas per geografiskt område (t. ex. hela territoriet eller per region) eller per tjänstekategori (t. ex. tillhandahållan de av allmänna telefonitjänster, tillhandahållande av telefonautomater). — Förfaranden för att införa förpliktelse att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster (t. ex. åläggande genom rättsinstrument / användning av anbudsförfaranden / tids schema för översyn av förpliktelser). — Administrativa aspekter (t. ex. struktur och förvaltning av fonden för samhälls omfattande tjänster / betalningsmekanismer för samhällsomfattande tjänster (t. ex. från en fond / direkt statlig finansiering / användning av kuponger för att bidrag skall betalas ut direkt till behövande kunder / utvärdering av bidrag in natura). Bidrag till samhällsomfattande tjänster genom program enligt principen "betala eller spela med" En nyckelfråga som skall behandlas är det grundläggande valet i fråga om vem som skall tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och hur den eller de tillhandahållarna skall väljas. Förutsatt att de allmänna principerna om objektivitet, proportionalitet, icke-diskriminering och insyn iakttas är detta beslut främst en subsidiaritetsfråga. 24 Se KOM(96) 419 av den 11 september 1996, förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillhandahållandet av öppna nät (ONP) för telefoni och om samhällsomfattande tjänster för telekom munikation i en konkurrensutsatt omgivning (ersätter Europaparlamentets och rådets direktiv 95/62/EG). 27 Samtidigt bör det inte föreligga ett automatiskt antagande om att nuvarande tillhanda hållare av samhällsomfattande tjänster måste fortsätta att tillhandahålla dessa eller vara ensam om att göra det, eller att de samhällsomfattande tjänsterna bör bibehållas i form av ett kombinationserbjudande. Inom varje program förblir det viktigt att säkerställa lämpliga incitament för att uppmuntra till ett kostnadseffektivt tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster. Detta kommer att begränsa de eventuellt snedvridande effekterna vid marknadsinträde och investeringar av högre kostnader än nödvändigt för samhällsomfattande tjänster. Ett sätt att åstadkomma detta kan vara att låta vissa av de samhällsomfattande tjänster na omfattas av anbudsförfaranden antingen på geografisk grundval eller i fråga om vissa tjänster, t. ex. tillhandahållandet av publika telefonautomater. Detta skulle möjliggöra för konkurrenterna att erbjuda vissa samhällsomfattande tjänster av samma eller bättre kvalitet, varvid kontrakt tilldelas den organisation som erbjuder att tillhandahålla en tjänst av en viss angiven kvalitet till lägsta tänkbara bidragsnivå. Om ingen organisation erbjuder tjänsten skulle den nationella tillsynsmyndigheten bibehålla en viss befogenhet att ålägga en förpliktelse till samhällsomfattande tjänster. Ett annat sätt skulle kunna vara att inbjuda till anbudsförfaranden mellan konkurrenter na enligt ovan, men på franchisingvillkor (dvs. en angiven tjänst, kvalitet och slutan- vändarpriser) och tilldela kontraktet för förpliktelsen att tillhandahålla de samhällsom fattande tjänsterna till den tillhandahållare som begär minst bidrag för att tillhandahålla den angivna tjänsten i ett olönsamt område. Detta tillvägagångssätt kan vara särskilt betydelsefullt i medlemsstater där processen med att bygga ut nätet ännu inte helt slut förts i alla områden. En aspekt som är nära knuten till den om franchising är förhållandet mellan dem som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster och dem som bidrar till kostnaden för dessa. I allmänhet bör de som tillhandahåller vissa samhällsomfattande tjänster kunna utjämna nettokostnaden för tillhandahållandet med bidrag som de annars skulle behöva ordna genom en finansieringsmekanism. En utvärdering av den kostnaden skulle beakta de marknadsfördelar och kommersiella fördelar som kan komma att följa av positionen som tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster. Denna metod kallas ofta att "betala eller spela med", även om det i själva verket snarare handlar om att "betala och spela med". 28 TEKNISK ORDLISTA Accesskapital Accessunderskott Anslutningskostnad Användare Använt kapital Använt inkrementella kapital Det kapital som används för att ge kunden lokal tillgång till det allmänna telenätet. Avser de fall då en operatörs intäkter från abonnemang och hyror inte ger tillräcklig avkastning på det kapital som använts för att säkerställa tillgången. Den engångskostnad som debiteras för att ansluta en kund till en operatörs nät. Slutanvändare, (t. ex. bofasta inbegripet konsumenter slutanvändare) och tillhandahållare av tjänster, inbegripet telekommunikationsföre-tag, om de senare tillhandahåller tjänster som tillhandahålls eller kan tillhandahållas av andra. De medel som används för tillhandahållande av en viss tjänst eller sektor (t. ex. lokalnät, internationella samtal, betalteletjänster etc. ). Det ytterligare kapital som en operatör behöver för att bedriva en viss verksamhet. Verksamheten (eller den in krementella verksamheten) kan t. ex. avse en kund eller en kundgrupp eller en viss typ av tjänst. Avkastning på använt kapital eller "bokföringsavkastning": nivån på bokföringsvinst i förhållande till använt kapital. Franchising Högkostnadsområde Icke-bärkraftig kund Inkrementella intäkter Inkrementella kostnad Visstidsöverföring av en rättighet eller en skyldighet med "publikt" ändamål i fråga om verksamhet som bedrivs kommersiellt. Avser områden med mindre utvecklad telestruktur där kostnaden för att ge kunden tillgång till telenätet är avse värt högre än i väl utvecklade områden. En kund sägs vara icke-bärkraftig när den sammanlagda avkastningsökning som hänför sig till en viss kund är läg re än operatörens inkrementella kostnad för att tillhanda hälla kunden tjänsten. Avser den sammanlagda förändringen i intäkter som ett resultat av en viss verksamhet (eller inkrementella verk samhet). Ett standardmått på förändringen av de totala kostnader som beror på en måttlig eller avsevärd ökning eller minskning av output (dvs. tillverkningen av en tjänst). 29 Inkrementella nettokostnader Inkrementella kostnader efter avdrag för alla därtill knutna inkrementella intäkter. Inkrementella kostnader på sikt Se kostnader som kan undvikas på sikt (nedan). Kostnadför förhyrdförbindelse En periodiskt fastställd avgift baserad på den typ av tjänst och utrustning som användaren väljer. Kostnader (dekrementella) som kan undvikas Som inkrementella kostnader, förutom att kostnaden i stället för att förhålla sig till en "utåtriktad" resultatökning avser de kostnader som kan undvikas genom resultat minskning. Kostnader som kan undvikas på sikt Olönsamma tjänster Oundvikliga nettoförluster Sjunkna investeringar Utjämnning av taxor Avser de kostnader som en operatör kan undvika i långa loppet om han upphör med en viss verksamhet (eller en ink renient cl del af en verksamhet). Tjänster i fråga om vilka de inkrementella kostnaderna för tillhandahällande är högre än de därtill knutna inkremen tella intäkterna (om sådana finns) som tjänsten ger opera tören. De nettoförluster som en operatör inte kan undvika på grund av skyldighet att tillhandahålla olönsamma sam hällsomfattande tjänster eller tjänster till olönsamma kun der. Investeringar som när de väl gjorts inte kan återvinnas helt och fullt. Förfarande som innebär att priserna för beståndsdelar av samhällsomfattande tjänster utjämnas i förhållande till varandra (t. ex. vid genomförande av kostnadsrelatcrade priser). 30 ISSN 1024-4506 KOM(96) 608 slutlig DOKUMENT SV 15 08 Katalognummer : CB-CO-96-639-SV-C ISBN 92-78-12993-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg */


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om: - "Kommissionens andra rapport om granskning av gemenskapens energilagstiftning", och - "Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om upphävande av ett antal av gemenskapens lagtexter på det energipolitiska området"

eurovoc_concepts:
amendment of a law
energy law
energy policy
energy supply
energy use