title: PREGUNTA ESCRITA n. 3399/96 del Jörn DONNER a la Comisión. Transporte por carretera hacia Rusia

eurovoc_concepts:
Russia
carriage of goods
carrier
dumping
economic relations
international road transport
restriction on competition

formats: html print


title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Koheesiopolitiikka ja kulttuuri - Työllisyyden edistäminen

eurovoc_concepts:
Structural Funds
culture
economic and social cohesion
job creation
regional development

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 20. 11. 1996 KOM(96) 512 lopull. KOMISSION TlgPQNANTQ NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE KOHEESIOPOLITIIKKA JA KULTTUURI Työllisyyden edistäminen JOHDANTO Euroopan kultturiperinnön moninaisuus on yksi Euroopan arvokkaimmista valteista. Se on olennainen osa koko maanosan identiteettiä. Kulttuurin eri mahdollisuuksia sekä sen tarjoamaa uudistuskapasiteettia ei kuitenkaan ole osattu hyödyntää täysipainoisesti. Komission julkaisemassa valkoisessa kirjassa "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys" kulttuuri määritettiin tulevaisuuden työpaikkoja tarjoavaksi alaksi. "Yhteisön rakenteelliset tukitoimenpiteet ja työllisyys"1 -nimisessä rakennerahastojen tukemille suurille työllisyysinvestoinnille. tiedonannossaan komissio esitti viitekehyksen liittyy taloudellisen kehityksen viimeaikaisiin läheisesti Kulttuurin kasvava merkitys suuntauksiin. Kulttuurin laajeneminen liittyy ensinnäkin yhteiskuntien kehittymiseen, mikä ilmenee perinteisten teollisuuden alojen taantumisena palvelualojen kasvun vuoksi. Toiseksi elämäntapaa koskevat muutokset (esimerkiksi henkilöiden suurempi liikkuvuus) sekä vapaa- ajan lisääntyminen aiheuttavat vapaa-ajan harrastuksiin, mukaan lukien kulttuuritoimintaan kohdistuvan kysynnän kasvun. Näille suuntauksille on ominaista, että ne vahvistavat kulttuurin taloudellisesti elinvoimaisia puolia. Läheiset ja monipuoliset suhteet kulttuurielämään ovat kulttuurin alalla yhä tyypillisempiä (julkiset kulttuurilaitokset teatterit, museot, taidekeskukset, historialliset kaupunki/maaseutukohteet, taide- ja musiikkikoulut jne. ) sekä kulttuurialan talouteen (musiikki-, taide-, kirjallisuus- ja kirjamarkkinat, elokuva-, televisio- ja videotuotanto; valokuvaus, ja viihdeala, arkkitehtuuri, taidemuotoilu, kuvaamataiteet käsityöläisala, historiallisten muistomerkkien suojelu, matkailu). ja sosiaalis-kulttuuriset laitokset, kuten Tässä mielessä kulttuuri voi edistää merkittävästi työllisyyttä. Kulttuuriteollisuus ja -tuotanto tarjoaa mahdollisuuksia uusien työpaikkojen luomiseen ja ne lisäävät siten merkittävästi "klassisempien" toimenpiteiden, esimerkiksi kulttuuriperinnön suojelun tai hyödyntämisen vaikutuksia. Kulttuuri ei ole ainoastaan julkiselle sektorille kuuluva ylimääräisiä kuluja aiheuttava asia, vaan sen osuus kasvaa jatkuvasti myös yksityisessä taloudessa sen merkittävän kasvupotentiaalin sekä alueelliseen ja paikalliseen talouteen kohdistuvien luovuutta, uudistuksia ja tuotantoa edistävien vaikutustensa vuoksi. Kulttuuri tukee esimerkiksi merkittävästi sisällön tärkeimmistä ja sovellusten kehittämistä, mikä on yksi tietoyhteiskunnan kilpailukyvyn osatekijöistä. lujittavat taloudellista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130 A artiklassa määrätään, että yhteisö edistää toimia, ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Jäljempänä määritellyin jotka edellytyksin kulttuuriin liittyvät toimet voidaan sisällyttää tämän määräyksen soveltamisalaan. Mainitun sopimuksen 128 artiklassa täsmennetään lisäksi, että yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muun politiikkansa mukaisessa toiminnassaan. 1 KOM (96) 109 lopullinen, 20. maaliskuuta 1996 Kulttuuria on hyvin vaikea määritellä kattavasti sen monitahoisuuden vuoksi. Sopimuksen 128 artiklan 2 kohdan mukaan yhteisön tehtävänä on (jäsenvaltioiden toimien yhteensovittamisen, tukemisen ja täydentämisen avulla) parantaa Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemusta ja sitä koskevan tiedon levitystä, säilyttää ja suojata Euroopan kannalta merkittävää kulttuuriperintöä, muuta kuin kaupallista kulttuurivaihtoa sekä taiteellista ja kirjallista luovaa toimintaa (audiovisuaalisen alan toiminta mukaan luettuna). Vaikka rakennerahastoja koskevissa asetuksissa ei erityisesti mainita kulttuuria, niissä tarjotaan tiettyjä kulttuuriin liittyvien toimenpiteiden tukimahdollisuuksia seuraavissa yhteyksissä: a) b) c) d) e) tuottavat sijoitukset, jotka mahdollistavat pysyvien työpaikkojen luomisen tai säilyttämisen (EAKR:sta annetun asetuksen 1 artiklan a kohta), sijoitukset infrastruktuuriin (EAKRsta annetun asetuksen 1 artiklan b kohta), alueiden omien mahdollisuuksien kehittäminen sellaisin toimenpitein, jotka edistävät ja tukevat paikalliseen kehitykseen liittyviä aloitteita (EAKR:sta annetun asetuksen 1 artiklan c kohta), koulutus- ja työllistämisohjelmat kasvavilla matkailun ja vapaa-ajan sekä taiteiden aloilla (ESR:sta annetun asetuksen 1 artikla), matkailuun ja käsiteollisuuteen tehtävien sijoitusten kannustaminen (mukaan lukien maatilojen asuinolojen kohentaminen); tavoitteen 1 osalta myös kylien kohentaminen sekä maaseutuympäristön suojelu, jos niiden rahoittaminen ei kuulu EAKR:n piiriin (EMOTR:sta annetun asetuksen 5 artikla). Alueiden tai paikallisten viranomaisten välistä kokemusten vaihtoa ja yhteistyötä edistäville uutta luoville pilottihankkeille voidaan myöntää myös muunlaista tukea (EAKR:sta annetun asetuksen 10 artikla, ESR:sta annetun asetuksen 6 artikla, EMOTRsta annetun asetuksen 8 artikla sekä KOR:sta annetun asetuksen 4 artikla). Tämä tiedonanto käsittelee kulttuuria ainoastaan siltä osin kuin se liittyy rakennerahastojen tukemaan taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen sekä alueelliseen kehitykseen. Sitä on tarkasteltava osana komission yleistä tavoitetta, joka pyrkii tunnistamaan rakennerahastojen tukitoimien kohdealueiden joukosta ne, joiden työllistämismahdollisuuksia ei vielä ole täysipainoisesti hyödynnetty. Tavoitteena on luoda perusta rakennerahastojen nykyisen lainsäädännön mukaisesti kulttuurille myöntämän tuen laajuutta koskevalle keskustelulle. n KULTTUURI JA ALUEELLINEN KEHITYS Kulttuuri liittyy alueelliseen kehitykseen sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden käsitteeseen. Kulttuuri ilmentää monitahoisuudessaan alueellista tai paikallista identiteettiä sekä alueiden omia mahdollisuuksia. Kulttuuritoiminta on erityisen tunnusomaista Euroopan kaupungeille. Sen vuoksi on tärkeää liittää rakennerahastojen kulttuurille myöntämä tuki yhteisön kaupunkeja koskevaan kehittyvään politiikkaan. Vastaavasti myös alueellinen tai paikallinen kulttuuri joutuu jatkuvasti alttiiksi alueiden välisille tai kansainvälisille vaikutteille. Komission alueellisille ja paikallisille viranomaisille suunnatussa alueiden välistä kulttuurin alan yhteistyötä koskevassa uudessa ehdotuspyynnössä (1995 - 1999)2 myönnettiin selvästi tämä yhteys. Voimassa olevan lainsäädännön mukaan kulttuurialan toiminta voi saada rakennerahastojen myöntämää rahoitusta ainoastaan, jos kyseinen toiminta liittyy alueelliseen tai paikalliseen kehitykseen. Toisin sanoen sen on edistettävä pysyvien työpaikkojen luomista ja kuuluttava tärkeänä osana alueellisiin tai paikallisiin kehitysstrategioihin. Kulttuurin alueelliseen kehitykseen kohdistuva vaikutus on kolmitahoinen. Ensinnäkin kulttuurilla on tärkeä uusia työpaikkoja luova merkitys; kulttuuriperintöön liittyvä toiminta sekä kulttuuriteollisuus ja -tuotanto luovat työpaikkoja sekä välillisesti että välittömästi. Toiseksi kulttuuri on yhä tärkeämpi kohde uusille sijoituksille, koska se parantaa alueesta saatua mielikuvaa sekä alueen vetovoimaa. Kulttuurilla voi myös olla tärkeä tehtävä epäsuotuisien kaupunki- tai maaseutualueiden kunnostamisessa. Kolmanneksi kulttuuri voi vaikuttaa myönteisesti edistämällä sosiaalista yhtenäisyyttä ja tukemalla tällä tavoin sosiaalista yhteenkuuluvuutta. /. Kulttuurin työllistämismahdollisuudet Alueellisen tason työllistämisen ja kulttuurin välisestä yhteydestä ei vielä ole tietoja. Koko Eurooppaa koskevia tutkimuksia ja tietoja ei vielä ole käytettävissä. Ensinnäkään kulttuurin ala ei ole yhtenäinen ja sen vuoksi sitä voidaan arvioida ainoastaan nykyisten eri tilastoluokkien perusteella. Toiseksi jäsenvaltioiden väliset erot kulttuurin tilastollisessa määrittelyssä ja luokittelussa ovat merkittävän suuria. (C(95)253/l 1), EYVL N:o C 253, 29. 9. 1995 Huolimatta käytettävissä olevien tilastotietojen puutteesta, voidaan havaita muutamia yleisiä suuntauksia. Kulttuurin merkitys taloudellisessa kehityksessä sekä uusien työpaikkojen luomisessa on jo mainittu komission paikallista kehittämistä ja työllisyyttä koskevia aloitteita käsittelevässä asiakirjassa. 3 Kulttuurihankkeet liittyvät kuitenkin usein välittömästi tai välillisesti matkailun edistämiseen. Matkailun ohella kulttuuri edistää myös muilla tavoin välittömästi tai välillisesti työllisyyttä sekä alueellista kehitystä. Jotta kulttuuritoimien työllisyyteen kohdistuvaa vaikutusta voitaisiin tehostaa, on investoitava kulttuurikohteen sekä tukea saavien kulttuurihankkeiden markkinointiin sekä niihin liittyvien matkailupalveluiden toisiaan tämän mukaisesti, ne voivat vahvistaa molemminpuolisesti rakennerahastojen työllisyyteen kohdistuvien tukitoimien vaikutusta. Tämän ohella myös majoitusmahdollisuuksien osuus saattaa olla merkittävä. parantamiseen. Matkailu hyödyttävät jos niitä kulttuuri tuetaan ja, ja Kulttuurin ia matkailun kehittäminen maaseutualueilla Länsi-Ruotsissa (Västra Sverige) on myönnetty kaudelle 1995 - 1999 tavoitteen 5 b mukaisen ohjelman rakennerahastojen rahoitusosuudesta 20 prosenttia erityiselle "matkailuja kulttuuri" - toimintalinjalle. Muiden asioiden ohella toimintalinjan tavoitteena on markkinatutkimuksen valmistelu, alueen kulttuuristen voimavarojen kartoittamisen kehittäminen sekä sijoittaminen matkailupalveluihin, kuten vastaanottokeskuksiin, majoitukseen, museoihin ja muihin kulttuurilaitoksiin. On arvioitu, että toimenpiteen avulla voitaisiin luoda suoraan tai epäsuoraan noin sata uutta työpaikkaa. : a) Välittömät työllisyysvaikutukset Kulttuuri vaikuttaa suoraan työllisyyteen uusien yritysten, erityisesti pk-yritysten, perustamisen ansiosta. Lisäksi koulutus ja kasvatus kulttuurin alalla lisäävät alueen työllistämismahdollisuuksia. Uusien kulttuuriin ja ammattien kehittäminen lisää edelleen uusia työmahdollisuuksia. Osuuskunnat, yhdistykset ja säätiöt, jotka usein työskentelevät sosiaalisesti syrjäytyneiden tai työttömien ihmisten parissa, ovat tässä seuraavan kulttuuriteollisuuden tärkeämpiä työllistämismahdollisuuksia, erityisesti multimediaan ja tietoyhteiskuntaan liittyvillä aloilla. asemassa. Muuttuvasta yleistyminen elämäntavasta luo tärkeässä ja -tuotannon suhteessa liittyvien taitojen yhä SEC (95) 564, maaliskuu 1995 Kulttuuri- ja viestintäteollisuuden tukeminen tavoitteen 2 mukaisiin kauden 1994 - 1996 ohjelmiin Yhdistyneessä Moniin kuningaskunnassa sisältyy erityinen toimenpide kulttuuriteollisuuden tukemiseksi Ohjelmien vaihtelee ensisijaisten alueellisten ominaispiirteiden mukaan ("Kulttuuri- ja tuotantopalvelut", "Matkailu, kulttuuriteollisuuden alat ja mielikuvien hyödyntäminen" jne. ). Joillakin suuremmilla alueilla (Greater Manchester, Lancashire, Cheshire, North East, London, Yorkshire ja Humberside) kulttuuriin liittyvien ensisijaisten tavoitteiden osuus on 11 - 16 prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuuden kokonaismäärästä. ta\>oitteiden määritteleminen Luoteis-Englannin ohjelma-asiakirjassa Esimerkiksi (Greater yhtenäisessä Manchester, Lancashire, Cheshire) määrätään ensisijaisen tavoitteen "Matkailu ja kulttuuriteollisuuden alat sekä alueesta saadun mielikuvan painottaminen" mukaisesta "kulttuuri- ja viestintäteollisuuden tuesta". Toimen tavoitteet ovat seuraavat: -pitkän aikavälin kasvun ja työllisyyden (erityisesti pk-yritysten)tukeminen yhtenäisen kulttuuriteollisuuden aloja tukevan strategian avulla, - viestintäalaan liittyvien teollisuuden (myös tietoyhteiskuntaan liittyvien) alojen kasvu-ja työllistämismahdollisuuksien hyväksikäyttö, - verkostumisen parantaminen sekä hdthmriteollisuuden alojen keskinäinen yhteistyö. Arvioidaan, että tukea voitaisiin myöntää noin 700 yritykselle, minkä ansiosta voitaisiin luoda ja säilyttää noin 2000 työpaikkaa. Rakennerahastojen ohjelmien mukaisesti kaudella 1989 - 1993 kulttuurialalle suoraan myönnettyjä varoja arvioidaan olleen noin 400 miljoonaa ecua. Ohjelmakohtaisen lähestymistavan vuoksi lukuja on kuitenkin käytettävä varoen. Koska kultuurialan toiminta jää usein piiloon monien erinimisten toimenpiteiden taustalle, täsmällisiä lukuja ei itse asiassa ole käytettävissä. Rakennerahastojen kulttuurille myöntämää määrällisesti ilmeisen vähäistä rahoitusosuutta on lisäksi tarkasteltava suhteessa rahoituksen laadulliseen vaikutukseen. Vaikka kulttuurille myönnetty tuki on määrällisesti selvästi vähäisempää kuin muiden perusrakenteiden vaatimat investoinnit, se voi parantaa yhtä merkittävästi kuin viimeksi mainittu tietyn alueen tai paikan kiinnostavuutta. Historiallisten rakennusten säilyttäminen ja 1992 välillä Kreetan saarta koskevan Välimeren alueen Vuosien 1986 yhdentymisohjelman mukaisesti tuettiin EAKR. ti osallistuessa hankkeeseen Khanian ja Rethymnonin historiallisten keskusten (Kreikka) kunnostamista. Yhteisön rahoitusosuus oli 4,9 miljoonaa ecua, kun kokonaiskustannukset olivat 7 miljoonaa ecua. Toimenpiteisiin kuului historiallisten rakennusten ja muistomerkkien säilyttäminen ja entisöiminen. Ohjelma on esimerkki arkkitehtuuriperinnön säilyttämisen yhdistämisestä ympäristön parantamiseen ja tämän ansiosta kohteiden vetovoimaa matkailun kannalta voitiin lisätä merkittävästi. kulttuurin hyödyntämisen, toisaalta kulttuuriperinnön säilyttämisen ja Italiaa koskevan yhteisön tukikehyksen mukaisesti EAKR osallistui kaudella1989 - 1993 Lagopesolen linnan entisöimiseen A viglianossa (Basilicatan hallinnollinen alue). Hanke toisaalta toimii hyvänä esimerkkinä taloudellisen ympäristönsuojelun linnaan aiotaan ensinnäkin sijoittaa kansallinen yhdistämisestä. ja tutkimuskeski4. s, joka uudelleenkäytöstä Mezzogiornon alueella sekä ympäristön tilan tarkkailusta. Toiseksi rakemmkseen sijoitetaan metsien suojelun kansallinen keskus. Kolmanneksi kunnostetussa linnassa toimiva linnan osuuskunta järjestää opastettuja kierroksia, konferensseja, teatteriesityksiä; osuuskunta pitää myös vierailijoille näyttelyitä sekä musiikki- ja tarkoitettua ravintolaa. vastaa historiallisten muistomerkkien Kunnostettuun entisöimisestä tutkimuksen sekä b) Välilliset työllisyysvaikutukset muodostamisessa - kohteiden laadun parantaminen ja kulttuurin vaikutus mielikuvan Työllisyyden välittömien ja välillisten vaikutusten välinen raja ei ole selkeä, koska pitkällä aikavälillä välilliset vaikutukset täydentiivät usein välittömiä vaikutuksia. Hyvänä esimerkkinä tästä voidaan mainita teatteri- tai konserttisaleille tai museoille myönnetty käynnistystuki. Kulttuuritapahtumien vaikutuksia ei voida niitata ainoastaan matkailijoiden määrän kasvulla. Kulttuurialaan liittyvien pk-yritysten perustaminen ja säilyttäminen (tuki- ja oheispalvelut, tavarantoimittajat, rakennusyritykset, koulutuskeskukset, lipunmyyntipalvelut) tarjoaa yhä enemmän mahdollisuuksia uusien työpaikkojen luomiseen. Kulttuurin välillisten vaikutusten merkitystä sekä kulttuurin osuutta alueen tai kohteen välittämän mielikuvan ja sen vetovoiman parantamisessa ei vielä osata arvostaa riittävästi. Kulttuurielämä nähdään yhä useammin osana ympäristöä, joka houkuttelee sijoittajia erityisesti nykyaikaisilla ja innovatiivisilla aloilla. Yhä liikkuvammassa maailmassa päätöksentekijät (jotka päättävät investointien kohdentamisesta) ottavat huomioon myös paikalliset vahvuudet, esimerkiksi luonnon tai kulttuuriympäristön, kun he joutuvat valitsemaan useiden kilpailevien kohteiden välillä (työ- ja asuinpaikkojen valintaan liittyvät päätökset kytkeytyvät hyvin usein läheisesti toisiinsa). 2. Kulttuuri, paikallista kehittämistä koskevat aloitteet ja kestävä kehitys Kulttuuritoimenpiteet ovat tehokkaimpia silloin, kun ne ovat osana kestävän kehityksen ja strategiaa. Taloudellinen kehitys, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, ympäristönsuojelu kulttuuritoiminta liittyvät läheisesti yhteen, eivätkä välttämättä ole toistensa vastakohtia. Kulttuuri, kestävä kehitys ia teollisuuden mukauttaminen "Zechenbahn Ruhrgebiet" (Saksa) on hyvä esimerkki kulttuurin yhdistämisestä kestävän kehityksen strategiaan. RECHAR II (1994 - 1997) -ohjelman mukaisesti rakennerahastot tukevat hiili- ja terästeollisuusalueita yhdistävän, käytöstä poistetun rautatieverkoston kunnostamista Tärkeän osan hanketta muodostaa verkoston vanhojen asemien ja rakennusten kunnostaminen, koska nämä heijastavat teollisen arkkitehtuurin alueellista perintöä. Teollisen perinnön säilyttämisen yhdistäminen laajaan matkailun ja kaupungin kehityssuunnitelmaan (johon sisältyy samalla myös käytöstä poisjääneiden teollisuusalueiden uudelleenkäyttö) osoittaa, miten kulttuuri voi parantamalla alueen välittämää mielikuvaa, houkuttelemalla vierailijoita ja luomalla uusia työpaikkoja, löytää oman paikkansa paikallisissa kehitysstrategioissa. Tämä on erityisen ilmeistä paikallisella tasolla, jossa usein hyvin erikoislaatuiset edellytykset määräävät kehitysstrategian onnistumisen (kyseessä on "paikallinen ohjelma" eli paikallinen innovaatio- ja yrityskulttuuri, yhteisön organisaatio, taidot, erityislaatuinen arkkitehtuuri); paikallista kehittämistä koskevat aloitteet toimivat sen vuoksi keskeisenä välineenä kulttuurin vahvuuksien hyödyntämisessä. Kulttuuri voi esimerkiksi kuulua tärkeänä osana kaupungin kehitysstrategioihin, koska kulttuurin perusrakenteet parantavat kohteen kiinnostavuutta ja paikallisen elämän laatua sekä paikan välittämää mielikuvaa ja toisaalta kulttuurialan yritysten tekemät tuottavat sijoitukset luovat pitkällä aikavälillä uusia työpaikkoja. tekniset Kulttuurialan koulutus ia kaupunkien kunnostaminen Toinen tärkeä esimerkki kulttuurin yhdistämisestä kaupungin kunnostushankkeeseen on Marseillen historiallisen keskustan elvyttäminen Belsuncen kaupunginosassa toteutetun "Cité de ta Musique" -hankkeen avulla. Hanke, jonka kokonaiskustannukset ovat 10 miljoonaa ecua, on saanut EAKR. lta tukea 4 miljoonaa ecua EAKR. sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisena pilottihankkeena. Hankkeen painopisteenä on opiskelijoille, koululaisille, toimihenkilöille, työläisille ja kaupunginosan asukkaille tarkoitettu musiikkialan koulutus. Hankkeen perustana on kulttuuripolitiikka, joka tukee monikulttuurista musiikkia, luovuutta, kuvataide-esityksiä ja konsertteja ja joka tarjoaa kaupunginosan vähäosaisimmille asukkaille - kiinnekohdan. Heille tarjotaan mahdollisuus kehittää omaa identiteettiään, tehdä suunnitelmia tulevaisuuden varalta sekä luoda yhteyksiä kaupunginosan asukkaisiin ja kaupungin muihin asukkaisiin, mikä edesauttaa suurempaa avoimuutta sekä kulttuurista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. työttömille siirtolaisille -miorille Kulttuuritoiminta kannustaa myös usein puutteellisen koulutuksen omaavia tai vammaisia henkilöitä, jotka ovat vaarassa joutua syrjäytetyksi työmarkkinoilta, pyrkimään parantamaan asemaansa yhteiskunnassa taloudellisesti ja sosiaalisesti. Kulttuuri, sosiaalinen integroituminen, koulutus ja matkailu Köldingissä (Tanskassa) ryhmä työmarkkinoilta syrjäytyneitä nuoria muutti vanhan venäläisen sukellusveneen matkailunähtävyydeksi. Kunnalliset viranomaiset tukivat hanketta myöntämällä sille ESR:n (tavoite 3) tukea (40 %). Hankkeessa yhdistettiin kokemuksia sekä käytännön että teorian aloilta. Peruskurssin (historia, kielet, matkaoppaan työ) jälkeen osallistujat saattoivat valita useiden eri kurssien (elektroniikka, markkinointi, metallityöt) sekä käytännön koulutusjaksojen välillä (kustannustoiminta, sukellusvenemuseon perustaminen jne. ). Ensimmäisten kolmen vuoden ajan hankkeeseen osallistui 110 henkilöä, joista 69 löysi työpaikan tai pääsi koulutuskurssille. Maaseudulla tuotteet ja toiminnot liittyvät usein läheisesti alueen kulttuuriseen alkuperään. Esimerkkeinä tämänkaltaisista kulttuuriperinnön erityistapahtumista voidaan mainita viinijuhlat viininkorjuun yhteydessä, leivän valmistuksen paikalliset perinteet tai vuorilaiduntamistalouden erityismuodot Alppien alueella. Samalla kun nämä tapahtumat lujittavat kunkin alueen väestön samastumista asuinpaikkaansa ne myös tarjoavat mahdollisuuksia alueellisen kehittämiseen ja matkailuun. Esimerkiksi LEADER-aloitteen yhteydessä monet paikalliset hankkeet liittyvät kulttuuriin. Ne edistävät alueellisen identiteetin lujittamista, kulttuuriperinnön hyödyntämistä, pysyvien kulttuurin perusrakenteiden luomista (kansantieteelliset museot, kulttuurikeskukset) sekä erityisten kulttuuritapahtumien järjestämistä (festivaalit, kiertävät elokuvateatterit). ja -tuotannon Kulttuuritoiminta on kaikkein tehokkainta silloin, kun kehitetään alueen omia mahdollisuuksia, toisin sanoen kulttuuriteollisuuden tukeminen edistää alueen omien lujittamista. Kulttuurialan yritykset ovat yleensä hyvin riippuvaisia mahdollisuuksien paikallisista tai alueellisista hankkija- ja asiakasverkostoista ja sen vuoksi ne ovat kiinteämmin sidoksissa tiettyyn alueeseen tai paikkaan kuin muut tuottavien sijoitusten muodot. Lisäksi useimmat kulttuuriteollisuuden alat ovat suhteellisen työvoimavaltaisia ja sen vuoksi niillä on investoinnit tärkeä merkitys uusien (kulttuuriteollisuuden alat sekä kulttuurin perusrakenteet kulttuuriperintö mukaan luettuna) parantavat alueen kilpailukykyä suhteessa muihin kilpaileviin alueisiin ja ovat erityisen tärkeitä alueen tai paikan toimintatehon kannalta. luomisessa. Kulttuuriin työpaikkojen suunnatut Kulttuuriteollisuuden alat ia kulttuuriperintö olennaisena osana paikallisia kehitysaloitteita Dublinin Temple Bar -hanke on hy\>ä esimerkki autioituneen kaupunginosan uudelleen elvyttämisestä, joka saatiin aikaan perustamalla kulttuurialan pk-yritysten kehittämiseen tarkoitettu tukijärjestelmä. Tämä on loistava esimerkki Jadttuurin yhdistämisestä paikallisen kehittämisen kokonaisvaltaiseen strategiaan, joka käsittää eri osa-alueita, esimerkiksi asumisen, ympäristön, vähittäiskaupat, ravintolat sekä markkinoinnin. ja hotellit Pitkän aikavälin hanke on innostanut perustamaan erilaisia kulttuurikeskuksia (irlantilaisen elokuvan keskukseti, taiteilijoiden ateljeita, taidegallerioita, näyttelytiloja, festivaaleja viikinkimuseon, jalokivimuotoilukeskuksen, järjestetään usein. Neljän vuoden aikana eli joulukuuhun 1995 mennessä hankkeeseen oli investoitu 120 miljoonaa ecua (sekä yhteisöltä saatua että kansallista) julkista rahoitusta sekä 70 miljoonaa ecua yksityiseltä sektorilla saatua rahoitusta. Kulttuuri-ja palvelualalla on perustettu 1200 uutta työpaikkaa, 72 uutta yritystä on asettunut Temple Bariin ja 150 henkilöä on koulutettu kulttuurin ja ympäristön[aloille. TempleBaria pidetään nykyään matkailijoiden kolmanneksi suosituimpana kohteena Dublinissa. lastenteatterin jne. ). Myös varovainen mukaan Kulttuurin talouden kehittämisstrategioita "uusien nähtävyyksien" rakentamisen sijaan tuo selvemmin mukanaan kestävää siirtymistä kohti paikallista ja alueellista kehittymistä. laadittaessa matkailun ottaminen ja perinteisiin Yhdistettynä tai talviurheilukeskuksissa) kulttuuri voi edistää vaihtoehtoisia matkailumuotoja, jotka ovat selvemmin hajautettuja ja siksi kestävämpiä. Lisäksi kulttuuri voi tasoittaa kausittaista vaihtelua ja siten parantaa työllisyyttä. joukkomatkailun muotoihin (esimerkiksi rannikolla 10 Arkeologisten kohteiden säilyttäminen ia matkailu kauden ulkopuolella EAKR on tukenut Sisilian luoteisosassa useasta rahastosta rahoitettavan Sisiliaa koskevan alueellisen ohjelman yhteydessä Segestan kaupungin kaivaustöitä. EAKRm myöntämän 3 miljoonan ecun tuen avulla on voitu rahoittaa suuri osa ohjelmasta, erityisesti Agoran, kaupungin vanhan muurin sekä entisen arabialaisen esiinkaivaminen. Alue kaupungin kokonaisuudessaan kiinnostaa monia matkailijoita kaikkina matkailukausina ja toimii esimerkkinä edistämiseen myös matkailukauden ulkopuolella ja kulttuuriin liittyvien pysyvien työpaikkojen luomiseen. lukuisat Keväisin ja kesäisin vanhassa kreikkalaisajan kulttuuritapahtumat (teatteri, konsertit) lisäävät entisestään paikan vetovoimaa. rakennerahastojen osallistumisesta matkailun teatterissa järjestettävät ja myöhemmin normannien asuinsijan, 3. Alueiden välinen/kansainvälinen kulttuurivaihto - tärkeä osa-alue yhteisössä Koska kulttuurihankkeiden yhdistäminen paikallisiin tai alueellisiin kehitysstrategioihin on erittäin tärkeää, eri kulttuuritilanteessa olevien kohteiden välinen kokemusten vaihto voi olla hyvin arvokasta uusien ideoiden kannalta. Tiedon siirtäminen voi olla myös tärkeä väline, jonka ansiosta alueelliset tai paikalliset yhteisöt voivat hyödyntää kulttuurin alan vahvuuksiaan parhaimmalla mahdollisella tavalla (esimerkiksi markkinoimalla) sen sijaan, että ne antaisivat tämän ulkopuolisten asiantuntijoiden tehtäväksi. Komissiolla on erityisen tärkeä merkitys tältä osin, koska se mahdollistaa tarvittavat yhteydet. Aikaisemmin rakennerahastojen ohjelmien avulla rahoitettiin useita kulttuurin alaan kuuluvia kansalliset rajat ylittäviä hankkeita. Äskettäisessä kulttuurin alan alueiden välisen yhteistyön ehdotuspyynnössä, tehtiin EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti, kiinnitettiin tähän asiaan erityistä huomiota ja kannustettiin yhteistyöhön vuoteen 1999 mennessä seuraavilla aloilla: joka historian ja arkkitehtuurin perintö, teollisuuden ja teknologian perintö, käsityöläisperintö 11 Toimenpiteen tarkoituksena on: edistää kehitystä koskevaa yhtenäistä lähestymistapaa saattamalla alueelliset ja paikalliset toimijat liikkeelle politiikan ja hallinnon aloilla julkisella ja yksityisellä sektorilla sekä voittoa tavoittelemattomissa yhdistyksissä, edistää kokemusten ja tietotaidon vaihtoa kulttuurin alalla alueellisten ja paikallisten viranomaisten välillä yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi yhteisössä, edistää uuden tieto- ja tietoliikennetekniikan käyttöä. Komissio on valinnut 228 tukikelpoisesta hankkeesta 33 hanketta, jotka korostavat alueiden välisen yhteistyön ja paikallisen kehittämisen laajuutta. Hankkeissa tähdätään erityisesti innovatiiviseen lähestymistapaan edellä mainituilla alueilla. Alueiden välisen yhteistyön yhdistäminen kulttuuriin ia nykyaikaiseen teknologiaan Àtîtwerpemn johdolla Uudenmaan (FIN)f Palermon (ff), Toscanan (77), Porton (PQR) ja ffewcastlen ((JK) alueet ja kaupungit aikovat luoda Internetin kautta virtuaalisen historiallista perintöään käsittelevän eurooppalaisen museon. Museon tarkoituksena on mmm muassa edistää matkailun kehitystä EAKR tukee hanketta 60Ô ÖÖÖ eculla häidchm kökomisktskmnusien ollessa 1165 miljoonaa ecua. Maaseutualueiden paikallisissa aloitteissa kulttuurin eri osa-alueet muodostavat olennaisen osan yhteisön laajasta alueiden välisestä verkostotyöstä yhteisön LEADER-aloitteen mukaisesti. Verkosto mahdollistaa paikallisten toimintaryhmien väliset yhteydet ja keskustelut sellaisista aiheista kuin alueellinen identiteetti tai alueellisten tuotteiden myynnin edistäminen. Vastaavasti tuetaan myös ylikansallisten hankkeiden kehitystä, esimerkiksi Kelttien reittiä (Celtic Route), joka on Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan LEADER-ryhmien keskinäisen yhteistyön tulosta. ffl. RAJOITUKSET JA MAHDOLLISUUDET: TULEVAISUUDENNÄKYMÄT Verrattuna muihin yhteisön nimenomaisesti kulttuurille myöntämiin tukiin rakennerahastot ovat jo selvästi tärkein kulttuuriin joko välillisesti tai välittömästi liittyvien hankkeiden tukija. Edelleen on kuitenkin olemassa käyttämättömiä mahdollisuuksia kulttuurin tukemiseksi, jopa voimassa olevan lainsäädännön rajoissa. Koska kulttuuriin liittyvät mahdollisuudet ovat keskittyneet voimakkaasti yhteisön heikoimmassa asemassa oleville alueille, rakennerahastojen kulttuuriin liittyville hankkeille myöntämä tuki on lisäkeino näiden alueiden tehottomasti toimivan talouden lujittamiseksi. tarjoaa mahdollisuuksia Kulttuurin hajautetumpiin tavoin myös uusien työpaikkojen syntymistä. edistämisstrategioihin ja kestävämpiin matkailumuotoihin edistäen yhdistäminen matkailun tällä 12 Koska kulttuurielämää pidetään mahdollisten sijoittajien kannalta yhä tärkeämpänä osatekijänä, joka vaikuttaa alueesta saatuun mielikuvaan ja alueen kiinnostavuuteen, kulttuuriala tarjoaa uusia keinoja teollisuutta uhkaavan taantumisen vastustamiseksi. Kulttuuriteollisuudella ja - tuotannolla on vahvat kasvumahdollisuudet ja sen vuoksi ne tukevat pitkän aikavälin työllisyyttä. Kulttuurin alalla toimiva yritys voi kaupunkien kehityssuunnitelmien toteuttamisen yhteydessä edistää kaupunkien kunnostustöitä luovalla ja uudistavalla tavalla. Teollisen ja teknologisen perinnön hyödyntäminen näillä alueilla voi myös edistää vaihtoehtoisten työpaikkojen luomista. Kultturiperinnön hyödyntäminen yhdessä kulttuuriteollisuuden ja -tuotannon kanssa tarjoaa maaseutualueilla uusia mahdollisuuksia kylien väestökatoa ja autioitumista koskevien ongelmien ratkaisemiseksi ja siten se voi lisätä alueen taloudellista toimintaa. Kulttuurin yhdentäminen kehitysstrategioihin on välttämätöntä alueen ja matkailun kehittämisen kannalta tärkeän perinteisen toiminnan hyödyntämiseksi ja samalla se edistää merkittävästi maaseudun väestön omaa seutuaan kohtaan tuntemaa arvostusta. 1. Kulttuuritoiminnan tukeminen jäsenvaltioiden aloitteesta Yhteisön tukikehysten ja yhteisöaloitteiden mukaisesti kulttuurille myönnetyn tuen laatu riippuu jäsenvaltioiden strategioista ja käsityksistä ja siten myös kyseisistä alueellisista ja paikallisista yhteisöistä. Kulttuuritoiminnan suunnittelu "alhaalta ylös" edeten tukee myös kulttuurin ja alueen omien mahdollisuuksien välistä läheistä yhteyttä. Alueiden välisten kokemusten vaihdossa kulttuurin alalla on kunkin toimen kohdalla pyrittävä mieluummin innovatiivisuuteen kuin alueiden omiin mahdollisuuksiin. toimien perustuessa kuitenkin jäljittelyyn Kulttuurille myönnetyn tuen määrän lisäämistä on arvioitava sen mukaan, mikä on sen osuus uusien työpaikkojen luomisessa, miten se liittyy aluekehitykseen ja miten se on yhdistetty alueellisiin ja paikallisiin kehitysaloitteisiin. Kulttuuri ei ole ainoastaan alueellinen tai kansallinen perintö, vaan se on myös taloudellinen vahvuus. Tulevissa toimissa olisi hyödynnettävä tarjoamia paremmin innovatiivisten ja luovien kulttuuriteollisuuden alojen ja tuotteiden mahdollisuuksia, erityisesti sellaisia, jotka liittyvät multimedia- ja tietoyhteiskuntaan. Komissio pyytää jäsenvaltioita tekemään ehdotuksia sellaisista uudistuksellisista ja taloudellisista toimenpiteistä, jotka olisivat kattavampia kuin kulttuuriperinnölle tai matkailulle myönnetyt "klassiset" tuet. tehdyn sopimuksen 130 A artiklan Euroopan unionista sekä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti perusteellinen pohdinta saattaisi vahvistaa rakennerahastojen ja kulttuuritoiminnan välistä yhteyttä. Tulevaisuudessa kulttuurialan kehityshankkeiden tukikelpoisuusperusteita koskevaa kysymystä olisi käsiteltävä joustavammin, siten että huomioon otetaan alueellisten olosuhteiden ja tarpeiden moninaisuus. Tukikelpoisuusperusteet - ja tarvittaessa arviointimenetelmien määrittely - voisivat auttaa rakennerahastojen kulttuurille myöntämän rahoitusosuuden tarkentamisessa. 128 artiklan ja 13 Tutkimusta, joka tähtää kulttuuritoiminnan, alueen välittämän mielikuvan ja aluekehityksen välisiä yhteyksiä koskevan tietämyksen parantamiseen, olisi myös lisättävä, erityisesti uusien työpaikkojen luomisen ("mielikuvaan" panostuksen ja sen tulosten) osalta. Samoin olisi tehtävä arvio uusien työpaikkojen luomisen mahdollisuuksista painottaen erityisesti kustannus/hyöty - suhdetta. 2. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset pilottihankkeet EAKR:sta annetun asetuksen 10 artikla tarjoaa komissiolle edelleen mahdollisuuden tukea hankkeita, jotka edellyttävät erityisiä ohjeita tai yhteensovittamista Euroopan tasolla. Vuoteen 1999 mennessä alueiden välisten kulttuurialan yhteistyöhankkeiden ansiosta hankitun kokemuksen avulla olisi kahden vuoden kokeilujakson jälkeen pystyttävä tarjoamaan uusia suuntaviivoja, ja yhteisöaloitteiden yhteydessä. tiedotettaisiin yhteisön sovellettaisiin tukikehysten joista joita ja EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklaa olisi lisäksi sovellettava edelleen yhteisön tukikehysten ja yhteisöaloitteiden soveltamisalan ylittävissä kokeiluhankkeissa, esimerkiksi kokemusten vaihdossa tai uudistuksissa kulttuurin alalla. Tältä osin pyritään tulevina vuosina alueellisten kehitys- ja yhteistyötoimien sekä yhteisön kulttuuriohjelmien yhteydessä toteutettujen toimien väliseen yhteisvaikutukseen. Erityisen tärkeää on sekä sen osuutta Euroopan unionin kansalaistunteen muodostumisessa. lujittaa yhteistä kulttuuriperintöä iv. YHTEENVETO Kulttuurin yhä kasvavaa merkitystä alueellisessa kehityksessä on arvioitava talouden rakenneuudistuksen taustaa vasten sekä elämäntavoissa tapahtuneiden muutosten tuloksena. Tässä mielessä kulttuurin alaa olisi hyödynnettävä enemmän, jotta sekä vähemmän kehittyneiden yhteisön alueiden että rakennemuutoksista kärsivien alueiden paikallisia ja alueellisia kehitysmahdollisuuksia voitaisiin vahvistaa ja monipuolistaa. Koska kulttuuria käsitellään usein erillisenä muista kehitykseen tai mielikuvaan vaikuttavista tekijöistä, on tärkeää nähdä kulttuuri selvemmin osana työmarkkinoita koskevia alueellisia ja paikallisia kehitysstrategioita. Jotta innovaatio- ja työllistämisvaikutukset olisivat lisäksi mahdollisimman tehokkaita, on syytä vahvistaa rakennerahastojen kulttuurille myöntämän tuen ja muiden aihetta käsittelevien ohjelmien välistä yhteisvaikutusta (esimerkiksi T&K -ohjelmia, kuten ESPRIT-, Media -ohjelmien mukaisia multimediapohjaisia tukiverkostoja). Info 2000 II- ja Rakennerahastojen kulttuurille myöntämä tuki ei ainoastaan mahdollista kulttuurin vahvuuksien säilyttämistä ja kehittämistä (eli kulttuuriperintöä), vaan myös kulttuuriteollisuuden ja - tuotannon aloilla tehtäviä tuottavia sijoituksia. Koska kulttuuriteollisuus ja -tuotanto ovat nopeasti kasvava yksityisen talouden ala, ne tarjoavat merkittäviä kehitysmahdollisuuksia erityisesti viestintävälineisiin liittyvillä aloilla. 14 tässä asiassa ole vielä hyödynnetty aivan Rakennerahastojen mahdollista osuutta ei täysipainoisesti. Ohjelmakohtainen lähestymistapa sekä alueiden omiin mahdollisuuksiin perustuvien kehitystä koskevien käsitysten suuri merkitys huomioon ottaen kyseisillä jäsenvaltioilla ja alueilla on keskeinen tehtävä rakennerahastojen mukaisille kulttuuritoimille annetun painoarvon määrittämisessä. 15 ISSN 1024-4492 KOM(%) 512 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 16 04 Luettelonumero : CB-C0-96-599-FI-C ISBN 92-78-11743-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg //


title: 97/277/CE: Decisão da Comissão de 20 de Novembro de 1996 que declara a incompatibilidade de uma operação de concentração com o mercado comum (Processo IV/M.784 - Kesko/Tuko) Regulamento (CEE) n° 4064/89 do Conselho (Apenas faz fé o texto em língua inglesa) (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
Finland
common market
consumer goods
economic concentration
merger control
restriction on competition

formats: html pdfa1b print


title: 97/277/EF: Kommissionens beslutning af 20. november 1996 om en fusions uforenelighed med fællesmarkedet (Sag IV/M.784 - Kesko/Tuko) Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 (Kun den engelske udgave er autentisk) (EØS- relevant tekst)


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2219/96 DELLA COMMISSIONE del 20 novembre 1996 che modifica i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali all'importazione per taluni prodotti del settore dello zucchero

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: COMUNICAÇÃO DA COMISSÃO AO CONSELHO, AO PARLAMENTO EUROPEU, AO COMITÉ ECONÓMICO E SOCIAL E AO COMITÉ DAS REGIÕES - POLÍTICA DA COESÃO E CULTURA-Um contributo para o emprego

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 20. ll. J996 COM(96) 512 final COMUNICAÇÃO DA COMISSÃO AO CONSELHO, AO PARLAMENTO EUROPEU, AO COMITÉ ECONÓMICO E SOCIAL E AO COMITÉ DAS REGIÕES POLITICA DA COESÃO E CULTURA Um contributo para o emprego I. INTRODUÇÃO Uma das mais preciosas qualidades da Europa é a diversidade do património cultural, elemento essencial da identidade do continente. Contudo, as potencialidades e as possibilidades de inovação que tal diversidade oferece estão ainda largamente por explorar. O Livro Branco "Crescimento, Competitividade e Emprego" identificou a cultura como um sector de emprego no futuro. Na sua recente comunicação intitulada "Intervenções estmturais comunitárias e emprego"1, a Comissão apresentou um quadro de referência para a realização de investimentos de forte intensidade de mão-de- obra subvencionados pelos fundos estruturais. A importância crescente da cultura está estreitamente ligada à recente evolução da economia. Em primeiro lugar, a expansão cultural está relacionada com a evolução das sociedades, marcada pelo declínio das indústrias tradicionais a favor dos serviços. Em segundo lugar, a mudança do modo de vida (nomeadamente, uma maior mobilidade) e o aumento do tempo livre criam uma maior procura de actividades de recreio e, nomeadamente, de cultura. Estas duas tendências tendem a favorecer os aspectos economicamente viáveis da cultura. O sector cultural caracteriza-se por relações cada vez mais estreitas e mais variadas entre a vida cultural (instituições públicas culturais e sócio-culturais: teatros, museus, centros artísticos, locais artísticos urbanos ou rurais, escolas de arte e de música, etc) e a economia cultural (mercado musical, artístico, literário e livreiro, produção cinematográfica, televisiva e vídeo; fotografia, design, artes plásticas e espectáculos, arquitectura, artesanato, protecção dos monumentos históricos, turismo). Neste contexto, a cultura pode contribuir significativamente para o emprego. Os produtos e as indústrias culturais oferecem possibilidades de criação de emprego de um modo bem mais eficaz do que as medidas mais "clássicas" como a preservação e valorização do património cultural. A cultura não é apenas uma actividade pública criadora de despesas suplementares, é também uma parte cada vez mais importante da economia privada, com um forte potencial de crescimento e elementos de criatividade, inovação e produção benéficos para as economias regionais e locais. A título de exemplo, a cultura contribui largamente para o desenvolvimento de conteúdos e aplicações, elementos-chave da competitividade na sociedade da informação. O artigo 130°-A do Tratado da União Europeia dispõe que a Comunidade desenvolverá a sua acção no sentido de reforçar a sua coesão económica e social. Nas condições definidas em seguida, as acções culturais podem entrar no campo desta disposição. Para além disso, o artigo 128° do Tratado estipula que a Comunidade terá em conta os aspectos culturais na sua acção ao abrigo das outras suas políticas. COM(96) 109 final de 20 de março de 1996. É muito difícil dar uma definição global de cultura que abranja a sua diversidade. O n° 2 do artigo 128° do Tratado prevê que a Comunidade desempenhe um papel (de coordenação, apoio ou complemento da acção dos Estados-Membros) nos domínios relativos à melhoria do conhecimento e da divulgação da cultura e da história dos povos europeus, à conservação e à salvaguarda do património cultural de importância europeia, aos intercâmbios culturais não comerciais e à criação artística e literária, incluindo o sector audio-visual. Embora não mencionem explicitamente a cultura, os regulamentos dos fundos estruturais proporcionam determinadas possibilidades de ajuda a acções culturais, nos seguintes contextos: a) b) c) d) e) investimentos produtivos que permitam a criação ou a manutenção de empregos duradouros (alínea a) do artigo Io do regulamento FEDER); investimentos em infraestruturas (alínea b) do artigo Io do regulamento FEDER); desenvolvimento do potencial endógeno das regiões, através de medidas de animação e de apoio às iniciativas de desenvolvimento local (alínea c) do artigo Io do regulamento FEDER); programas de formação e de acção para o emprego no sector em expansão do turismo e do recreio, do mesmo modo que no domínio da arte (artigo Io do regulamento FSE); incentivo aos investimentos turísticos e artesanais (incluindo a melhoria da habitação nas explorações agrícolas), e, no âmbito do objectivo n° 1, da renovação e desenvolvimento das aldeias e da protecção e conservação do património rural se o seu financiamento não é assegurado pelo FEDER (artigo 5o do regulamento FEOGA). Existem igualmente possibilidades de ajuda a projectos inovadores que favoreçam, nomeadamente, o intercâmbio de experiências e a cooperação entre regiões ou entidades locais (artigo 10° FEDER, artigo 6o FSE, artigo 8o FEOGA e artigo 4o IFOP). A presente comunicação diz respeito à cultura apenas enquanto ligada à coesão económica e social e ao desenvolvimento regional beneficiário da intervenção dos fundos estruturais. Tem por objectivo identificar, no âmbito das intervenções dos fundos estruturais, as zonas com um potencial de emprego ainda sub-utilizado. Trata-se de lançar as bases de um debate sobre a ajuda que os fundos estruturais podem fornecer à cultura, no actual quadro regulamentai'. II. CULTURA E DESENVOLVIMENTO REGIONAL A cultura está ligada ao desenvolvimento regional e à própria noção de coesão económica e social. Com efeito, a cultura na sua complexidade exprime a identidade e o potencial endógeno de uma região ou localidade. As actividades culturais são, em particular, uma característica importante das cidades europeias. E, por conseguinte, essencial integrar a ajuda à cultura dispensada pelos fundos estruturais na política urbana comunitária que se está a desenvolver. Paralelamente, a cultura regional e local é constantemente sujeita a influências inter-regionais ou internacionais. O recente convite da Comissão à apresentação de propostas de autoridades regionais e locais que desejem realizar projectos de cooperação cultural inter-regional (1995-1999)2 reconheceu explicitamente essa relação. Em conformidade com a regulamentação em vigor, as actividades culturais só podem beneficiar de financiamentos dos fundos estruturais se se encontrarem ligadas ao desenvolvimento regional ou local. Por outras palavras, é necessário que contribuam para a criação de emprego duradouro e que façam parte integrante da estratégia de desenvolvimento local ou regional. A cultura reveste uma importância tripla para o desenvolvimento regional. Em primeiro lugar, é fonte de emprego: as actividades relacionadas com o património cultural, do mesmo modo que os produtos e as indústrias de vocação cultural, criam, directa e indirectamente, emprego. Em segundo lugar, é um factor cada vez mais decisivo na localização de novos investimentos, dado que reforça a imagem e a capacidade de atracção de uma região. A cultura pode desempenhar um papel importante na renovação de zonas urbanas desfavorecidas ou de zonas rurais. Em terceiro lugar, pode favorecer a integração social e, deste modo, contribuir para a coesão social. /. Potencial da cultura enquanto fonte de emprego Não há ainda informações suficientes sobre a relação entre a cultura e a criação de emprego ao nível regional; ainda faltam estudos e dados relativos a toda a Europa. Na realidade, o sector cultural não é homogéneo e só pode ser apreciado através de diferentes categorias estatísticas. Po outro lado, as definições e a classificação estatística da cultura variam muito entre Estados-Membros. C(95) 253/11, JO C 253 de 29. 9. 1995. Apesar desta falta de informações estatísticas, é possível esboçar algumas tendências gerais. A importância da cultura para o desenvolvimento económico e a criação de emprego já foi evocada no documento da Comissão sobre as iniciativas locais de desenvolvimento e de emprego3. Os projectos culturais estão, frequentemente, ligados, directa ou indirectamente, à promoção do turismo. Contudo, a cultura contribui, sob outras fornias, de um modo mais ou menos directo para o emprego e o desenvolvimento regional. Para aumentar o impacto da acção cultural ao nível do emprego, é necessário investir na promoção do local de implantação e dos projectos culturais subvencionados e melhorar os serviços turísticos conexos. O turismo e a cultura reforçam-se mutuamente e podem, se beneficiarem de um apoio adequado, aumentar o impacto da intervenção dos fundos estruturais ao nível do emprego. Por outro lado, a capacidade de alojamento pode constituir um factor importante. Desenvolvimento da cultura e do turismo nus zonas rurah Em Vãstra Sverige (Suécia), o programa 1995-1999 para o objectivo n° Sb concede 20% da dotação dos fundos estruturais ã prioridade especifica "turismo e outturn". Enm tmtros aspectos, esta prioridade km por objectivo elaborar um estado do mercado, criar am inventário dos recursos culturais da zona e apoiar os equipamentos turísticos, como centras de acolhimento, alojamentos, museus e outras instituições culturais, Calculasse que esta medida poderá cfiatt difecta e htdireçfanwMet cerva de 100 novos empregos. a) Efeitos directos no emprego A cultura é uma fonte directa de emprego graças à criação de novas empresas, nomeadamente de PME. Para além disso, a formação e a educação no domínio da cultura reforçam o potencial de emprego de uma região. A criação de novas competências e profissões relacionadas com a cultura oferece possibilidades suplementares de novos empregos. As cooperativas, associações e fundações que trabalham frequentemente com pessoas marginalizadas ou desempregadas desempenham um papel essencial neste domínio. A difusão dos produtos e indústrias culturais, ligada à evolução do estilo de vida, cria, em particular, um potencial de emprego cada vez mais importante, nomeadamente nos sectores ligados aos multimédia e à sociedade da informação. SEC(95) 564, Março de 1995. Ajuda às indústrias da cultura e dos média No Reina Unido, vários programas a tiiuh do objectivo ff 2 para o período 1994*1996 prevêm itma acção especifica de apoio às inãústrkts culturais. A definição das prioridades aos programas varia consoante as características regionais C'xerviças culturais e serviços de produção", "turismo, wdttstrias culturais e valorização da imagemH Manchester, Lancashire, Cheshire, North East, London, Yorkshire e Humberside), as prioridades ligadas à culturarepresentam entre JJ e 17% da dotação total dos fundos estruturais. t etc). £m algumas gmtides zonas (Greater A título de exemplo, o documento único de programação do Noroeste de Inglaterra (Greater Manchester, Lancashire, Cheshire) prevê, no âmbito da prioridade "turismo e indústrias culturais: valorização da imagem da região", uma najuda à indústria da cultura e dos média". Os objectivos da acção são os seguintes: estimular o crescimento a longo prazo e o emprego através de uma estratégia coordenada a favor das indústrias culturais (nomeadamente das PME), explorar o potencial de crescimento e de emprego das indústrias ligadas aos média (incluindo da sociedade da informação), melhorar as redes e a cooperação entre as varias industries culturais, se que cerca de 700 empresas beneficiarão de uma ajuda, o que permitirá criar ou manter aproximadamente 2 000 empregos. * Os recursos concedidos directamente ao sector cultural no âmbito dos programas dos fundos estruturais para o período 1980-1993 estão calculados em cerca de 400 milhões de ecus. A abordagem por programa obriga, apesar de tudo, a utilizar estes valores com cautela. Dado que a acção cultural está frequentemente escondida atrás de várias outras medidas, não existem, na realidade, valores exactos. Por outro lado, a importância aparentemente modesta dos recursos afectados pelos fundos estruturais à cultura deve ser examinada em relação com o seu impacto qualitativo: a ajuda à cultura, apesar de ser, em termos quantitativos, significativamente menos dispendiosa do que os investimentos necessários para infraestruturas, pode contribuir ao mesmo nível para melhorar a capacidade de atracção de uma localidade ou de uma região. Conservação dus edifícios históricos Entre 1986 e I992t o programa integrado mediterrânico (FIM) para a ilha de Creta subvencionou, com a participação do FEDEU a renovação dos centros históricos de Chanlu e Rethinmon (Grécia). A Comunidade contribuiu com 4,9 milhões de ecus, para um custo total de 7 milhões de ecus* As medidas incluíam a estabilização e a restauração de monumentos históricos e o melhoramento do sett ambiente e acesso. Este programa è tun exemplo da combinação da preservação do patrimônioarquitecturalcom o melhoramento do ambiente, que se traduz por um aumento ûotvtider&tetda catKtcidade de atracção turística dos tocais em causa. Em conforfítidade com o quadro comunitário de apoio para Itália a titulo do período Iú$9~I993t o FEDER participou na restauração do castelo de Lagopesole emÀvigliano (região da BamUcata em Mtïdf Este projecto constituí um bom exemplo da associação entre a preservação ao pajrimóftio maturai, por um lado, e a exploração comercial a investigação cultural e aprotecção do ambiente, por outro, O castelo restaurado acolherá um instituto encarregado da restauração e ida reutilização de monumentos históricos no Mezzogiorno, bem como da protecção do ambiente* O mesmo edifício acolherá, igualmente, o centro nacional de protecção das florestas. For outro lado, a cooperativa do castelo, instalada no edifício renovado, organiza visitas guiadas, conferências, exposições e manifestações musicais e teatrais e explora um restaurante destinado aos visitantes* b) Efeitos indirectos no emprego e factor imagem da cultura - melhoramento da qualidade dos locais de implantação Não é possível traçar uma fronteira nítida entre os efeitos directos e indirectos no emprego: a longo prazo, os efeitos directos são, com frequência, completados por efeitos indirectos. A título de exemplo, é de referir a ajuda à abertura de salas de teatro e concerto e de museus. As consequências das manifestações culturais não podem ser determinadas apenas em termos de aumento do número de turistas: a criação ou a manutenção de PME ligadas ao sector cultural (serviços de apoio e de assistência, fornecedores, empresas de construção, centros de formação, serviços de reserva) oferecem possibilidades crescentes de criação de postos de trabalho. A importância dos efeitos indirectos da cultura e do papel que ela desempenha no melhoramento da imagem e da capacidade de atracção de uma região ou de um local de implantação está ainda subestimada. A vida cultural contribui cada vez mais para criar um ambiente capaz de atrair os investimentos, nomeadamente nos sectores modernos e inovadores. Num mundo caracterizado por uma mobilidade cada vez maior, os responsáveis de decisão (que determinam a localização dos investimentos) têm em conta a qualidade do ambiente cultural ou natural ao optarem entre locais concorrentes para a realização de investimentos (as decisões relativas à escolha dos locais de vida e de trabalho estão muitas vezes estreitamente ligadas). 2. Cultura, iniciativas de desenvolvimento local e desenvolvimento duradouro As medidas culturais são mais eficazes quando se integram numa estratégia de desenvolvimento duradouro. O crescimento económico, a coesão social, a protecção do ambiente e a acção cultural estão estreitamente inter-relacionados, não se opondo necessariamente entre si. Cultura* desenvohitíienfa duradouro e reconversão industrial O programa "Zeckenbahn Ruhrgebief* (Alemanha) constitui um bom exemplo da iníegraçêbdfa cuUumrwma esp-tôêgtade<&&m?oÍWMeM0duraabutu, Noâmbíta de MCHARÏÏ{1994~}W?)V 0$fundos estruturais contribuem para renovar uma red&ferrovifrkt desafectada, que %» localidades carboníferas e siderúrgicas* Uma parte importante do projecto consiste em renovar arquitectura Mistrial da região. Esta integração da preservação do pammomù inát^uúnum gpawkpro&amat&deswmhnmento turístico e urbano (que incluK símultamameMef a w* utilização de hoais industriais abandonados) demonstra como, ao melhorar a imagem da região, atrair visitantes e criar emprego, a cultura pode ser wcluidà nas estratégias dfe desenvolvimento beat. Esta ligação é particularmente evidente a nível local, em que condições frequentemente muito específicas determinam o êxito das estratégias de desenvolvimento (trata-se do "software local" composto pela cultura local em matéria de inovação e de política empresarial, pela organização da colectividade, pelas competências técnicas, pela especificidade arquitectónica); por este motivo, as iniciativas de desenvolvimento local são um instrumento indispensável para a valorização da dimensão cultural. A cultura pode, por exemplo, constituir uma parte valiosa das estratégias de desenvolvimento urbano, dado que as infraestruturas culturais aumentam a capacidade de atracção de uma localidade, melhorando a sua qualidade de vida e a sua imagem, enquanto os investimentos produtivos nas empresas culturais criam postos de trabalho a longo prazo. formação cultural e renovação urbana Outrú exemplo notório de integração da cultura num projecto de saneamento urbano èoda revitaíkação do centro histérico de Marselha com a criação da "Citéde la musique" no bairro de Beísume* O projecto (cujo custo total ascende a 10 milhões de ecu) recebeu do FEDER 4 milhões de eçus enquanto projecto piloto urbano, a título do artigo IO*do regtdamentoFEDEít incide na formação musical de esiudcmles, operários, empregados e habitantes do bairro e está baseado numapolUíca cultural que abrange a musica multiéinica, a criatividade, apresentações viwais e concertos, oferecendo assim aos habitantes mais desfavorecidos do bairro Govern imigrantes desempregados) pontos de referência. Isto ajudá4os-áa criar uma identidade e elaborar projectos de futuro* e a comunicar com os outros habitantes do bairro e da cidade, facilitando assim uma maior abertura û uma melhor integração social e cultural Para além disso, as actividades culturais incentivam muitas vezes as pessoas insuficientemente qualificadas ou deficientes, ameaçadas de exclusão do mercado de trabalho, a desenvolver esforços para se reintegrarem social e economicamente. Cultura, integração social formação e turismo EmKoWng (Dinamarca), um grupo de jovens excluídos do mercado de trabalho transformou um antigo submarino russo numa atracção turística, 0 projecto, apoiado pelas autoridades municipais com uma contribuição de 40% do FSB (objectivo nò 2A incluía experiências praticas e teóricas. Após uma formação de base (história, cursos de língua, trabalho comogiáa turístico)^ os participantespuderatn escolher entre vários cursos (electrónica, marketing, trabalho do metal) e formações práticas (edição, comunicação, criação de um museu submarinho, etcf Durante os três primeiros anos, participaram no projecto l I0j)es. soas, das quais 69 encontraram trabalho ou frequentam cursos deformação. Nas zonas rurais, os produtos e actividades estão com frequência estreitamente ligados às raízes culturais da região. Manifestações específicas deste tipo de património cultural são, por exemplo, as festas do vinho ligadas às vindimas, as tradições locais de fabrico de pão e as formas específicas de transumância das regiões alpinas. Ao mesmo tempo que contribuem para o desenvolvimento regional e turístico, estas menifestações reforçam o sentimento da identificação de uma população com o seu território. No âmbito da iniciativa LEADER, por exemplo, são vários os projectos locais ligados à cultura. Estes projectos contribuem para promover a identidade regional, a valorização do património cultural, a criação de infraestruturas culturais permanentes (eco-museus e centros culturais) e a organização de actividades culturais específicas (festivais, cinemas ambulantes). As actividades culturais são mais eficazes quando beneficiam do potencial endógeno de uma região; por outro lado, a ajuda à produção e indústrias culturais contribui para reforçar tal potencial. As empresas de vocação cultural dependem, geralmente, em larga medida de redes locais ou regionais de fornecedores e de clientes e, consequentemente, estão mais estritamente ligadas à sua região ou local de implantação do que outras formas de investimentos produtivos. Para além disso, as indústrias culturais caracterizam-se, igualmente, por uma forte intensidade de mão-de-obra e fornecem, por conseguinte, um contributo significativo em termos de emprego. O investimento cultural (nas indústrias, mas também nas infraestruturas, incluindo o património cultural) melhora a capacidade de concorrência de uma região relativamente a outras e constitui uma qualidade importante a nível regional ou local. Industrias culturais e património cultural como parte integrante de uma iniciativa de itesenvoivimento tocai O projecto Temple Bar em Dublim mostra como se pode revitalizar um bairro urbano abandonado favorecendo o desenvolvimento de PME no domínio adtwal Trata-se de um exemplo perfeito de integração da cultura numa estratégia ghhal de desenvolvimento local, que inclui aspectos diversos como estruturas de alojamento, ambiente, comércio, restauração e marketing. Tratasse de um projecto a longo prazo, que implicou a criação de diversos centros culturais (centro cinematográfico irlandês, ateliers artísticos, galerias de arte, centros de exposição, um museu dos Vickings, um centro de criação de joalharia, um teatro para crianças, etc). Organizam- sefrequentemente festivais. Km 4 anos (até Dezembro de 1995), foram investidos J20 milhões de ecus provenientes de futfdos públicos (comunitários e nacionais) e 70 milhões de ecus do sector privada; criaram-se l 200 postos de trabalho no sector cultural e notaras serviços; 72 novas empresa? instalaram-se em Temple Bar e 150 pessoas receberam formação nos domínios ah cultura e do ambiente. Temple Bar é agora considerado como a terceira atracção turística de Dublim Para desenvolver de modo duradouro a economia local e regional, é mais adequada a inclusão prudente da cultura na elaboração de estratégias de desenvolvimento turístico ou económico, do que a criação de "novas atracções". Associada às formas convencionais de turismo de massa (quer seja no litoral, quer nas estações de desportos de inverno), a cultura pode favorecer formas de turismo alternativo, melhor repartidas, pelo que mais duradouras. Por outro lado, pode contribuir para uma melhor distribuição do turismo ao longo do ano, evitando as pontas turísticas sazonais ou as épocas baixas e, consequentemente, favorecer o emprego. 10 Consewação dos tocaia araueol/mcos e. turismo não sazonal No noroeste da Sicília, o FEDER participou, tio âmbito do programa regional multifwidas para a Sicília, nos trabalhos de escavação da cidade de SegesUt A contribuição do FEDER* no montante de 3 milhões de ecus, permitiu financiar uma grande parle do programa, nomeadamente pôr a descoberto a Agora, a antiga muralha da cidade e as ruínas de uma antiga cidade árabe e de uma colónia normanda posterior, O complexo atrai numerosos turistas em todas as estações ao ano e constitui um exemplo da contribuição dos fundos estruturais para reforçar o turismo não sazonale o emprego permanente no sector cultural Para atém disso, na primavera e no verão vários acontecimentos culturais (teatro, concertos) organizados no antigo teatro grego aumentam a capacidade de atracção local 3. Intercâmbios culturais inter-regionaisAnternacionais - um papel específico para a Comunidade Se a integração de projectos culturais nas estratégias de desenvolvimento local e regional é vital, o intercâmbio de experiências entre localidades que se caracterizam por situações culturais diferentes pode favorecer a inovação. A transferência de conhecimentos pode permitir às entidades locais ou regionais utilizar da melhor forma o seu património cultural (por exemplo, em matéria de promoção), em vez de delegar tal tarefa a especialistas de fora da região. A Comissão desempenha um papel específico neste contexto, permitindo os contactos necessários. No passado, numerosos foram os projectos de cooperação transfronteiriça em matéria de actividades culturais financiados pelos programas dos fundos estruturais. O recente convite à apresentação de propostas de cooperação inter-regional de vocação cultural, lançado a título do artigo 10° do regulamento FEDER, diz especialmente respeito a este assunto e incide na cooperação, até 1999, nos seguintes domínios: património histórico e arquitectónico, património industrial e tecnológico, património artesanal. Esta acção destina-se a: favorecer uma abordagem integrada do desenvolvimento, mobilizando os actores regionais e locais nos domínios político e administrativo, nos sectores público e privado e nas associações sem fins lucrativos; promover o intercâmbio de experiências e de know-how no domínio cultural entre autoridades regionais e locais, a fim de contribuir para a coesão comunitária; promover a utilização das novas tecnologias da informação e da comunicação. Dos 228 projectos elegíveis, a Comissão escolheu 33 que incidem nas dimensões da cooperação inter regional e do desenvolvimento local. Os projectos destinam-se, em especial, a realizar acções inovadoras nas zonas em causa. Ligara cooperação interregional^ a cultura e as novas tecnologias Sob a 4gkk de Antuérpia, asregiõese cidades ae Vusimaa (FfN}> Palerma (tí)> Toscânia 0T)f Porm (POífyf # Newcastle (UK) voo criar, através da rede interne^ um masm vlmat&ttypm sabre a sett património histórico, que se destina, Meralia^ a fomentar o desenvolvimento turístico. O FEDER contribuirá com 60ù 0ÛÙ emsf para um custo total de 116$ ÙÛÙ ecus. No contexto das iniciativas locais em zonas rurais, os aspectos culturais estão integrados na rede comunitária inter-regional ao abrigo da iniciativa comunitária LEADER. Esta rede permite contactos e discussões entre grupos de acção locais sobre assuntos como a identidade regional ou a promoção dos produtos regionais. Do mesmo modo, é promovido o desenvolvimento de projectos transnacionais, como a "celtic road", resultante da cooperação entre os grupos LEADER em França e no Reino Unido. EL LIMITES E POTENCIALIDADES: PERSPECTIVAS Relativamente às outras formas de ajuda que a Comunidade destina especificamente à cultura, os fundos estruturais são já o principal contribuinte financeiro para projectos directa ou indirectamente ligados ao sector cultural. Subsistem possibilidades não utilizadas de ajuda à acção cultural, mesmo nos limites dos actuais regulamentos. Atendendo à forte concentração do potencial cultural nas regiões menos favorecidas da Comunidade, a ajuda dos fundos estruturais a projectos de vocação cultural é um meio suplementar de apoio às economias frágeis dessas regiões. A integração da dimensão cultural nas estratégias de desenvolvimento turístico permite criar formas de turismo melhor repartidas e mais duradouras, contribuindo, deste modo, para a criação de emprego. 12 Dado que a vida cultural é cada vez mais encarada como um elemento importante da imagem e da capacidade de atracção de uma região com vista a investimentos potenciais, o sector cultural oferece novos meios para fazer face ao declíneo industrial. As indústrias e os produtos culturais têm um forte potencial de crescimento e, consequentemente, exercem um efeito benéfico no emprego a longo prazo. Integrada nos conceitos de desenvolvimento urbano, a empresa de vocação cultural pode contribuir de um modo criativo e inovador para a renovação urbana. A exploração do património industrial e tecnológico nestas zonas pode, igualmente, gerar empregos alternativos. Nas zonas rurais, a exploração do património cultural através de produtos e actividades culturais oferece novas possibilidades de luta contra o despovoamento e o abandono das aldeias e pode atrair actividades económicas complementares. A cultura é indispensável para a exploração das actividades tradicionais para efeitos do desenvolvimento regional e turístico e contribui significativamente para reforçar o sentimento de identificação da população rural com o seu território. 1. Ajuda às actividades culturais por iniciativa dos Estados-Membros A qualidade da ajuda à cultura no âmbito dos quadros comunitários de apoio e das iniciativas comunitárias depende das estratégias e concepções dos Estados-Membros e, consequentemente, das regiões e autoridades locais em causa. Uma abordagem de tipo "bottom up" das actividades culturais está em conformidade com a estreita relação entre a cultura e o potencial endógeno de uma região. Tratando-se de intercâmbios de experiências inter-regionais no domínio cultural, todas as acções devem incidir na inovação mais do que na imitação, baseando-se sempre nas possibilidades específicas das várias regiões. Neste contexto, o aumento da ajuda à cultura deve ser apreciado com base no emprego a que pode dar lugar, na sua relação com o desenvolvimento regional e na sua integração nas iniciativas de desenvolvimento regional e local. A cultura não é apenas um património regional ou nacional, é igualmente um trunfo económico. É, pois, oportuno recorrer mais intensamente ao crescente potencial de emprego oferecido pelos produtos e indústrias culturais inovadores e criativos, nomeadamente os ligados aos multimédia e à sociedade da informação. A Comissão convida os Estados-Membros a propor medidas inovadoras e comerciais que ultrapassem largamente o âmbito da ajuda "clássica" ao património cultural ou ao turismo. Em aplicação dos artigos 130°-A e 128° do Tratado e do princípio da subsidiariedade, uma reflexão mais profunda poderia reforçar a relação entre os fundos estruturais e a acção cultural. No futuro, será conveniente estabelecer os critérios de elegibilidade dos projectos de desenvolvimento de natureza cultural de um modo flexível, para ter em conta as diversas situações e necessidades regionais. A elaboração de tais critérios - e, se necessário, a definição de métodos de avaliação - poderia contribuir para melhor definir a contribuição dos fundos estruturais para a cultura. Será igualmente conveniente aprofundar a investigação da relação entre a acção cultural, a imagem e o desenvolvimento regional, especialmente em termos de emprego (inputs e outputs da imagem), e proceder a uma avaliação do seu potencial de criação de novos empregos colocando em evidência a relação custo/eficácia. 2. Projectos piloto a título do artigo 10° do regulamento FEDER O artigo 10° do regulamento FEDER continuará a dar à Comissão a possibilidade de apoiar projectos que exijam uma orientação ou uma coordenação especial ao nível europeu. A experiência adquirida até 1999 graças aos projectos de cooperação inter-regional no domínio cultural deverá, após um período de experimentação de 2 anos, tornar possível elaborar novas orientações com vista à sua aplicação e divulgação nos quadros comunitários de apoio e nas iniciativas comunitárias. Para além disso, o artigo 10° do FEDER deverá continuar a ser utilizado como instrumento para acções experimentais que excedam os limites dos quadros comunitários de apoio e das iniciativas comunitárias, como o intercâmbio de experiências ou a inovação no domínio cultural. A este respeito, nos próximos anos, procurar-se-á obter uma sinergia entre as acções de desenvolvimento e de cooperação regional e as desenvolvidas no âmbito dos programas culturais da Comunidade. Será conveniente, em especial, valorizar o património cultural comum e um sentimento de cidadania da União. IV. CONCLUSÃO A crescente importância da cultura para o desenvolvimento regional deve ser apreciada no contexto da reestruturação da economia, ao mesmo tempo que como resultado da evolução dos estilos de vida. Nesta perspectiva, o sector cultural deveria ser mais explorado, para reforçar e diversificar o potencial de desenvolvimento local e regional tanto nas regiões menos favorecidas, como nas regiões afectadas pelas mutações estruturais. A cultura é, com frequência, tratada independentemente de outros factores de desenvolvimento ou considerações de imagem: seria útil considerá-la como um elemento integrante das estratégias de desenvolvimento regional e local do mercado de trabalho. Por outro lado, para aumentar ao máximo os efeitos na inovação e no emprego, é conveniente reforçar a sinergia entre o apoio à cultura no âmbito dos fundos estruturais e os outros programas relacionados com este tema (por exemplo, os programas de I&D, como as redes de apoio multimédia previstas por ESPRIT, Media II e Info 2000). A ajuda à cultura fornecida pelos fundos estruturais não só permite preservar e desenvolver os instrumentos culturais (isto é, o património cultural), como também realizar investimentos produtivos em indústrias e produtos culturais. Enquanto sector da economia privada em rápida expansão, aqueles últimos oferecem um potencial de desenvolvimento considerável, principalmente no sector da comunicação. 14 O papel que os fundos estruturais podem desempenhar neste contexto ainda não é plenamente explorado. Atendendo à abordagem programática e à importância das estratégias de desenvolvimento fundadas no potencial endógeno, os Estados-Membros e regiões em causa desempenham um papel essencial na acção cultural a desenvolver no âmbito dos fundos estruturais. 15 ISSN 0257-9553 COM(96) 512 final DOCUMENTOS PT 01 16 04 N. ° de catálogo : CB-C0-96-599-PT-C ISBN 92-78-11742-0 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo li*