title: COMMUNICATION FROM THE COMMISSION - A COMMON PLATFORM: GUIDELINES FOR EUROPEAN UNION PREPARATION FOR THE UNITED NATIONS GENERAL ASSEMBLY SPECIAL SESSION TO BE HELD IN NEW YORK IN JUNE 1997 TO REVIEW AGENDA 21 AND RELATED OUTCOMES OF THE UNITED NATIONS CONFERENCE ON ENVIRONMENT AND DEVELOPMENT HELD IN RIO DE JANEIRO IN JUNE 1992

eurovoc_concepts:
UN Conference
UNO
economic development
environmental policy
environmental protection

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 12. 11. 1996 COM(96) 569 final COMMUNICATION FROM THF, COMMISSION A COMMON PLATFORM: GUIDELINES FOR EUROPEAN UNION PREPARATION FOR THE UNITED NATIONS GENERAL ASSEMBLY SPECIAL SESSION TO BE HELD IN NEW YORK IN JUNE 1997 TO REVIEW AGENDA 21 AND RELATED OUTCOMES OF THE UNITED NATIONS CONFERENCE ON ENVIRONMENT AND DEVELOPMENT HELD IN RIO DE JANEIRO IN JUNE 1992 Key Proposals for the Common Platform I Background 1. The UN General Assembly will hold a Special Session ("UNGASS") in June 1997, at the highest possible level, to review the implementation of Agenda 21 and the related outcomes of the UN Conference on Environment and Development held in 1992. There is consensus that UNGASS should not renegotiate Agenda 21, but should review successes, failures and gaps in implementation, identify new issues, and result in an action-oriented political Declaration. The EU hopes that UNGASS will raise the public profile of the Rio process and renew political support for it, so that implementation of the agreements made can move from the preliminary to the fully operational phase. The EU has developed a domestic agenda for sustainable development, which is likely 2. to be pursued irrespective of UNGASS. The main potential of UNGASS for the EU therefore lies in promoting sustainable development globally. Emerging and growing global environmental problems make this increasingly important. 3. However, developed and developing countries will approach UNGASS with different expectations. "Sustainable development" as formulated at Rio and subsequent conferences melds social and economic development with environmental protection. Developed countries have tended to concentrate on the environmental aspects. Developing countries stress the need for economic growth and are disappointed that the developed world has not fulfilled its Rio commitments on financial assistance. 4. Experience before and since Rio has shown that European Union leadership will be essential to a successful outcome at UNGASS. Leadership needs to be built on a strong, well prepared, and united position. This Communication therefore proposes a Common Platform for the EU. (As UNGASS will not lead to any legal agreements, no Council Decision under Article 228 is necessary). An accompanying Working Document of the Commission Services presents an 5. analysis of progress since Rio at the international level and explores a series of achievable objectives for the EU to guide its preparations for UNGASS. The resulting recommendations are set out below. The detailed justification for each recommendation is found in the relevant paragraphs of the Working Document whose numbers are shown besides each paragraph below. This divided format has been chosen in order not to overload this text which sets out the essence of the proposed position and is intended to be the basis for Ministerial debate. The recommendations are consistent with the proposed Decision on the Review of the 6. Fifth Environmental Action Programme and EU policy on development cooperation and UN reform. They cover both ideas which tine EU should seek to include in the UNGASS political Declaration and also the future operation of the UN Commission on Sustainable Development, which has the responsibility for monitoring the implementation of Agenda 21. The Communication does not deal with possible action within the EU to follow up the results of UNGASS since that cannot be foreseen at present. 1 n Recommendations for EU aims on the Nature of UNGASS and on UN coomunation 1. The EU should support moves to hold UNGASS at Head of State or Government level in order to give the Rio process a political kick start. Participation by government leaders would also emphasise the over-arching nature of sustainable development, and allow agreement on cross-cutting issues which affect many sectors. (I. 8)1 There should be agreement on another review, Rio + 10, in five years to maintain 2. momentum. (1. 7) 3. Now mat most of the environmental and other frameworks for international action are in place, the priority for UNGASS should be on implementation and making Agenda 21 more operational. Prime responsibility for different Chapters of Agenda 21 needs to rest with a wide range of different fora. UNGASS needs to encourage processes other than CSD by giving them an Agenda 21 seal of approval. (V. 29, VII. 26) 4. UNGASS should set the Work Programme for the next cycle of CSD. The Work Programme must allow CSD to continue to benefit from the involvement of Ministers. It should reflect CSD's responsibility for monitoring the broad theme of sustainable development and its success as a forum for the exchange of experience. CSD decision-making should concentrate on fewer issues and specific objectives. CSD's work needs to be coordinated with that of the other ECOSOC Functional Commissions. (1. 11, IV. 15, VII. 9, 27, 28, 34-37, IX. 2) 5. The future role of CSD will be affected by the results of a number of on-going UN reform processes. EU negotiators preparing UNGASS will therefore need to coordinate with those dealing with UN Reform, to ensure a consistent approach. (IV. 6-10, V. 24, VII. 30-35) 6. UNGASS will also need to consider the future role of UNEP and the institutional aspects of environment policy more generally. From the EU's viewpoint, UNEP Governing Council Decision 18/7, sets out a very satisfactory division of labour between UNEP and CSD and the need now is to ensure that UNËP can play its role effectively. This will be much easier if the 19th Governing Council manages to reform UNEP's Governance sufficiently to restore confidence and attract funding, and if UNEP achieves a satisfactory relationship with complementary organisations such as UNDP and IUCN. Once the Governing Council ends on 7 February it will be essential to take stock and make proposals for UNGASS. (VI. 30 & 31,VIL36) UNGASS should also consider the scope for involving non-UN Centres of Excellence 7. on a regular basis in the work of bom UNEP and CSD to maximise the effective use of scarce environmental expertise. (VI. 32, VII. 37) "Major Groups" (civil society) must have the opportunity to contribute to UNGASS. 8. (L12, V. 5, VÏÏ. 7 & 8) Those bracketed numbers refer to the relevant paragraphs in the Working Document of the Commission services (SEC (96)2069) m Recommendations for EU aims for the Political Declaration The Declaration should: General Conclusions 1. acknowledge that only by integrating the economic, social and environmental components of sustainable development in a transparent, accountable and democratic framework which respects and empoweis all sectors of society and takes account of common but differentiated responsibilities at the international level, as well as of common but differentiated needs, will it be possible to ensure healthy development (VII. 2-4) 2. stress the importance of the Regional Level in an approach based on subsidiarity to improve operational coordination and implementation and urge UNEP to pay renewed attention to the regional level. (VI. 16-19, VII. 10 & 11) Resources for Developing Countries and Economies in Transition welcome the recent large increase in private flows, notably in foreign direct 3. investment, to certain countries which have meant that total resource flows in real terms are at an all time high. However, UNGASS should also acknowledge that these flows are guided to a large extent by market signals and so have not benefitted all countries or all sectors equally. UNGASS should ask CSD to consider means of attracting private sector investment in the field of environmental management. (VI. 4) include a commitment by all DAC donors not to Set the level of development aid fall 4. further and to start reversing the trend especially in relation to the least developed countries. Given that aid as a proportion of GNP fell to the lowest level ever recorded in 1995 and dropped by 14% in real terms between 1992 and 1995, such a commitment would be significant progress. If all Member States could so commit themselves, the EU would be in a strong position to approach other major donors seeking a similar pledge, Discussions at UNGASS will need to take account of the outcome of the preceding negotiations on replenishing the Montreal Protocol Multilateral Fund, the Global Environmental Facility and the UNEP Environment Fund, as well as of parallel discussions in ECOSOC on the UN Secretary General's proposals on New and Innovative Ideas for Generating Funds. The discussions on aid will be difficult, but the EU could show positive leadership in committing itself to renewed emphasis on development education to engender positive but realistic public support for aid directed at a more sustainable globalised world. (IV. 1-5, VII. 12-18) 5. acknowledge the progress that has been made since the Brtmdtland JReport and Mo in ensuring greater environmental appraisal of development aid, and urge the generalisation of existing best practice which would considerably enhance aid's contribution to sustainable development, even within existing budgets. UNGASS should also stress that aid is most effective when accompanied by a viable policy framework, stakeholder participation and capacity building. (V. 30-33, VII. 19) 6. welcome the attention paid in the Copenhagen Declaration to integrating social development goals in structural adjustment programmes, and call for equal attention to be paid to environmental protection. UNGASS should emphasise that if the environmental dimension is not properly integrated into the design of structural adjustment programmes there can be unintended negative environmental effects which often harm the poor in particular. UNGASS should urge governments to strengthen the environmental dimension of their macro- economic policies, and invite the international financial institutions including the IMF to pay greater attention to this aspect in their macro-economic advice. (V. 31, VII. 20) draw attention to the need for coherence in national actions, to implement the plethora 7. of plans which have emerged from the round of UN Conferences, and stress the need for assistance in capacity building in developing countries, and for coordination across the UN system and with the Bretton Woods institutions. UNGASS should also call for better coordination in the field between donor agencies within and outside the UN system. (VI. 28- 29, VII. 21) acknowledge that advocating a stronger regional aspect in implementing Agenda 21 8. will require donor support for poorer regions and pledge that action at the regional level will not divert resources from global problems. (VI. 19, VII. 10) Joint Implementation and Activities Implemented Jointly 9. launch a process, perhaps through an Expert Panel mandated to report to the CSD and ECOSOC, to advance the debate on these activities, building on work already underway in individual Conventions. The aim would be to try to build confidence and set some generally applicable ground rules. (VII. 22) Debt 10. acknowledge the progress which has been made since Rio, with the launch of the World Bank/IMF Debt Initiative, in which all creditors, including multilaterals, will play their part to ensure that the debt burdens of the highly indebted poor countries in adjustment are brought down to sustainable levels. (V. 27, VII. 23) Trade 11. reaffirm that trade and environment can play a mutually supportive role in favour of sustainable development (i. e. if effective environmental policies and sustainable development strategies are in place, an open multilateral trading system makes possible a more efficient use of natural resources). UNGASS should stress the need for progress in the WTO and confirm that UNEP and UNCTAD must be fully involved in the work. Trade and environment should be included in CSD's 1998 Work Programme to provide a forum for a high-level fully integrated political debate involving Trade, Environment and possibly Development representatives before the Second WTO Ministerial Conference. (VI. 11 & 12, VII. 24) Investment and the Private Sector 12. stress the role of the Private Sector, particularly the need for greater business participation in the sustainable development dialogue, and international efforts to promote voluntary greening of domestic and foreign investment while respecting national sovereignty. UNGASS could urge banks and insurance companies to subscribe to the UNEP Statements of Environmental Commitment, urge all major companies to undertake environmental reporting and draw attention to the OECD Guidelines for Multilateral Enterprises, as well as any environmental clause inserted into the Multilateral Agreement on Investment. Private Investment should be included in CSD's 1998 Work Programme as a timely input to the Second WTO Ministerial Conference. (V. 5-7, VII. 25) Environmental Priorities The Chapters of Agenda 21 which deal with the conservation and management of environmental resources are its unique contribution to the cause of sustainable development. These Chapters must be considered in depth by UNGASS, with a view to establishing which issues are already well catered for at the international level, and which need further impetus via CSD or other processes. The outcome of this deliberation should be a major component of UNGASS and the EU should press for the Declaration to: 13. draw attention to the implications of the IPCC Second Assessment Report and stress the importance of a successful outeome to the Berlin Mandate negotiations at the 3rd Conference of the Climate Change Convention in Kyoto. UNGASS should call for the adoption of a legal instrument aimed at strengthening the original provisions of the Convention for the period beyond the year 2000. This should contain legally binding objectives for emission limitation and significant overall reductions for greenhouse gases within specified time frames, as well as policies and measures to achieve these. However, CSD V and UNGASS should not be used as a parallel negotiating forum for Climate Change. (V. ll, VII. 41) 14. send a positive message to the Montreal Protocol meeting welcoming the work done over the last 10 years and stressing the need for strengthened efforts by all. (V. 19, VII. 42) stress the need to give greater attention to renewable energy conservation and self- 15. sustaining energy conservation. (VII. 43) 16. regret that few other regions have initiated discussions on regional instruments for dealing with transboundary air pollution, charge UNEP with catalysing appropriate action, inter alia by reminding appropriate regional organisations of the serious health and environmental problems created by such pollution, and ask UN ECE to share its experience with others. (VI. 18 & 19, VII. 44) 17. highlight the importance of forests which are likely to be one of the key topics for UNGASS, recognise the very substantial work on forests undertaken since UNCED, stress the need for continued international consideration of the issues and, depending on the outcome of the Intergovernmental Panel on Forests, urge the rapid implementation of its recommendations or seek to strengthen them. To ensure the best possible outcome from the Panel, the December Council should build on the high level of agreement already achieved within the Union and reiterate the main policy statements agreed so far. The EU should express its support for the emerging international consensus which has already allowed the IPF to identify a number of important issues for action. The EU should urge the IFF to make unambiguoiis Becommendations to CSD V and UNGASS on the following key aspects where mere is still a wide divergence of views between groups in the negotiations; effective institutional mechanisms to ensure strong political commitment and to address technical issues; mechanisms to improve international coordination and cooperation and enhance assistance to developing countries to promote sustainable forest management; making more effective use of public and private financial resources at the domestic and international levels; ensuring that trade supports sustainable forest management, including through policies related to the internalisation of key environmental costs, and the potential positive relationship between sustainable forest management, trade and voluntary certification and labelling schemes. While expressing a willingness to maintain a constructive dialogue with our partners on the issue of legal arrangements, the Council should reconfirm its support for a specific legally binding instrument which would allow a comprehensive approach taking account of all the environmental, economic, social and cultural aspects of forest issues. Once the Panel has made its Recommendations, the EU will need to adjust its position for UNGASS. Close liaison will continue to be needed between the EU's IPF and UNGASS negotiators. (V. 14, VÏI. 45) 18. warmly welcome the entry into force of the Convention on Combatting Desertification and urge all parts of the international community, States and Major Groups to work with this new instrument especially in Africa Strenuous efforts should be made to solve the remaining contentious issues at the next INCD session in 1997. Attempts to defer them to UNGASS should be firmly resisted. (V. 13, VII. 46) 19. confirm the need for a regional approach to sustainable mountain development and call upon appropriate organisations to consider issues which require regional solution. UNGASS should also call for CSD's future work on the socio-economic driving forces of environmental change to pay attention to effects on mountain areas. (VII. 47) 20. take account of the outcome of the November 1996 Rome Food Summit in the conclusions on sustainable agriculture and rural development, and stress the interactions between freshwater, soil erosion, demography and food security. UNGASS should urge the effective and correct implementation of the Uruguay Round Agreements, including the Marrakesh decision on measures relating to the possible adverse effects of the reform programme on least developed countries and countries which are net importers of food. It should stress the need for industrialised countries to adjust their own production in a balanced way which takes account of the need to protect natural resources and landscapes, of international competition based on comparative advantage in natural conditions, and of their own need for food security. UNGASS should also call for the strengthening of agricultural research and extension systems, and improved dissemination of research results. Equally it should call for coherence between activities undertaken by the FAO in the context of the Global Plan of Action on Plant Genetic Resources For Agriculture and actions under the Convention on Biological Diversity. (V. 15 & 16, VI. 23, VII. 48) 21. welcome the work done by the Convention on Biological Diversity (CBD) and the production of the Global Bio-Diversity Assessment UNGASS should call for rapid progress in the negotiations on the CBD Bio-safety Protocol with a view to conclusion in 1998 and welcome the adoption of the UNEP Technical Guideline* for Bio-safety. It should call upon all countries to ratify the CBD and ask the UN Secretary General to bring this call to the attention of non-parties. This would help to ensure that the issue was given a higher profile in the USA. (V. l 1, VI. 20, VII. 49) welcome the coming into force of the UN Convention on the Law of the Sea and the 22. adoption of the various international fisheries instruments agreed since Rio. Equally UNGASS should welcome the Washington Global Plan of Action and stress the need for cooperation from all the intemational organisations mentioned therein. It should also endorse the CSD IV coordination decision, sponsored by the EU, thereby ensuring that oceans feature on CSD's agenda on a regular basis, and that an integrated approach is taken in examining marine resource and pollution issues. (V. l7, VII. 50) draw attention to the increasing problem of freshwater scarcity with its implications 23. for intemational security and food production, as well as to the growing danger of water pollution and inadequate sanitation in an increasingly urbanised world. UNGASS should pay particular attention to the Global Water Assessment which will be available before the Session and should promote a regional approach, based on river-basins and watersheds, to water management. UNGASS should also welcome the inauguration of the Global Water Partnership and encourage its regional and river basin approach to water management. (VI. 18 & 23, VII. 51) 24. welcome the work of the Interorganisation Programme for the Safe Management of Chemicals (IOMQ and of the Intergovernmental Forum on Chemical Safety as well as the opening of negotiations on Prior Informed Consent (PIQ and, if all goes well at the UNEP Governing Council, Persistent Organic Pollutants (POPs). The need for coherence in the chemicals agenda should be tackled if this has not been dealt with at UNEP GC 19 which will also consider the question of further measures beyond PIC. Any proposals on greater coherence should take account of the need to complete and implement the PIC agreement as soon as possible, and bear in mind the differences between POPs and the list of substances subject to PIC. UNGASS should also stress the need to ensure coherence between global initiatives on POPs on the one hand, and regional atmosphere and marine related initiatives on the other. (V. 19, VI. 20, VII. 52) 25. welcome the progress made under the Basle Convention and call for the timely implementation of the ban on the export of hazardous waste for any purpose to non-OECD countries. UNGASS should urge all countries to ratify the Convention and request the UN Secretary General to bring this call to the attention of non-parties. Again this would help to ensure that the issue was given a higher profile in the USA. (V. 20, VI. 20, VII. 53) 26. stress me importance of minimising solid waste and the role of economic instruments and the principle of producers' responsibility in so doing. Where waste nevertheless arises and cannot be recovered, UNGASS should stress the need for safe disposal methods. UNGASS should also point to the links with the Habitat Agenda, the Copenhagen Programme, the Washington Global Programme of Action and the Global Freshwater Assessment. (VII. 54) 27. draw attention to the forthcoming negotiations for the Convention on the Safety of Radioactive Waste Management and point to the problem of the safe management of naturally radioactive waste material as an issue to be addressed at a later stage. (V. 21, VI. 27, VII. 55) welcome the unprecedented degree of local authority participation in Habitat II and 28. press for adequate coordination at all levels in efforts to promote Local Agenda 21 and local level implementation of me Habitat Agenda. UNGASS should point out that the world will enter the new rmllermium with more than half of its population urbanised. (VI. 29, VII. 57) Institutional Matters 29. recall the responsibility for the coordination of intemational environmental law given to UNEP by Agenda 21. UNGASS should ask all States and Convention Secretariats to assist in this task especially in an era when Secretariats are being dispersed with all the advantages and disadvantages mat this entails. UNGASS should also take account of, and probably endorse, UNEP*s recommendations following the Review of the Montevideo Programme. (1. 7, V. 22, VI. 20, 30-31, VII. 58) 30. recognise the relative weakness of intemational environmental institutions and the need for adaptation in a globalising and increasingly interdependent world. While it would not be appropriate to propose new institutions or fundamentally alter the institutional roles set out in Chapter 38 of Agenda 21 at this stage, there is likely to be a need and a willingness for reform in another five years. UNEP should be charged with drawing up proposals for encouraging participation in, and compliance with, international sustainable development law for consideration at a further Special Session of the UNGA. (1. 7, VI. 30-31, VII. 59) that CSD is the leading Functional Commission of the ECOSOC in the follow- 31. recall up of Rio and confirm CSD's role in harmony with recent ECOSOC decisions. (VII. 29-36) Treatment of Cross Sectoral Issues 32. endorse the proposal to refocus much of CSD's Work Programme on economic sectors, as the driving forces of environmental change. This could help to make the international debate more operational on issues such as the integration of environment into other policies, consumption and production patterns, technology transfer, financial mechanisms, awareness raising and research. It would also reduce the potential areas of duplication between CSD and other Functional Commissions. Nevertheless, UNGASS will also need to stress the continuing importance of the cross-sectoral issues identified at UNCED. In particular UNGASS should reiterate the need to change long term trends in consumption and patterns and to integrate the environmental dimension in decision-making in all sectors. (VI. 8-10, 13-15, VII. 60-63) 8 IV Recommendations for EU Aims for the CSD and its Future Work Pmpmme 1. In addition to reducing significantly the number of CSD's Decisions, strenuous efforts are needed to make them more operational. At present Decisions too often rewrite parts of Agenda 21 or are undirected desiderata. Any general statement should be directed at someone for action. CSD's Decisions should also identify much more clearly the actions requested from different UN agencies and establish priorities for a more coordinated implementation of its recommendations by the UN system as a whole. Further efforts are also needed to produce clearer texts. (VIII. 2 & 3) Further, but modest, donor funding is needed to allow adequate G 77 representation 2. at the government sponsored workshops which are such an important feature of CSD's method of building the consensus needed for important Decisions. (VIII. 4) 3. If UNGASS is to encourage more regional activity, CSD will need to respond. CSD should play a part in promoting regional approaches to solving problems. It might also be appropriate to hold alternate CSD sessions outside New York in a major regional centre. (VIII. 5) CSD's role as a forum for exchanging ideas needs to be strengthened and donors 4. should consider earmarking funds to allow relevant officials from developing countries to attend what for them would be valuable opportunities to meet professional colleagues. The idea of using "discussants" to lead the questioning on national reports, which was introduced by OECD countries in CSD IV, should be promoted. (VIII. 6) 5. The CSD Secretariat should be assisted to make greater use of the opportunities offered by the Internet to provide information on CSD's own Work Programme and on progress in implementing all the Chapters of Agenda 21. (VIII. 8) National reports to CSD must be prepared well in advance of sessions to allow the 6. Secretariat to produce a useful synthesis drawing out the main lessons. (V. l-8, VIII. 9) The UN Secretary General should be invited to produce a consolidated annual report 7. on UN efforts to promote sustainable development. (VIII. 10) 8. The timetable for appointing the Bureau of CSD still needs to be changed so that the new team is installed at the end of each Session and has a year to prepare the session over which it will preside. This question needs to be taken up before UNGASS by the EU in New York. XVm. ll) 9. CSD should start its new approach of looking at the socio-economic driving forces of environmental change by considering energy, transport and agriculture. Clear objectives need to be defined before UNGASS if the EU is to succeed in getting its chosen sectors on CSD's Work Programme, since there is likely to be severe competition for the limited time available. This is an area where the Commission and the Member States need to divide up the preparatory work. (V. l5, VI. 25 & 26, IX. 5 & 6) 10. There are other areas major of major concern. Oceans, forests (unless UNGASS launches negotiations for a future instrument), and freshwater with a focus on both urban and agricultural issues, and links to soil erosion and food security, should all be included in the next cycle. (V. 14,18, VI. 23, IX. 8-10) 11. Trade and Environment, and Investment and the Private Sector both deserve a high priority in the agenda. In addition to discussion in the context of the economic sectors, there will need to be a general debate on consumption and production patterns, notably to draw attention to the implications of long term trends. Work on testing Indicators will need review at some time in the cycle. The legal and institutional questions proposed for UNEP will need to be brought back to the CSD immediately prior to a further Special Session. (V. 9-10, 22, VI. 5-7, 11-15, Vn. 60-63, IX. 11-16) This paper attempts to set out an achievable list of objectives for the EU at UNGASS. 1. If all the recommendations made were implemented, Agenda 21 would receive a significant political boost and could complete its transition to the operational phase. Forests and finance are likely to be the most critical issues at UNGASS. There should 2. be agreement on another review of Agenda 21 in five years time. The Session should also stress the importance of the Third Conference of the Parties of the Climate Change Convention and the need for it to complete the Berlin Mandate negotiations. 3. Freshwater, and its connections to soil erosion and food security as well as the urban environment, need increased attention which CSD is well placed to give. The EU has already identified oceans as requiring CSD's integrated approach. The EU also has a strong interest in keeping trade high on CSD's agenda and giving greater prominence to private sector investment. The EU should support the introduction of a sectoral approach in CSD's work. UNGASS provides a rare opportunity for world leaders to concern themselves with 4. long term issues rather than immediate crises. Three years before the dawn of a new millenium this is particularly appropriate. There is no doubt that globalisation and interdependence will be the hallmarks of the new century and that these should be the themes for leaders at UNGASS. Leaders should look back, perhaps not simply to Rio but also to the Stockholm Conference of 1972, and by assessing progress towards sustainability since then, determine the priorities for action now. They should give strong political endorsement to the many fora which are tackling the issues and urge them to move beyond awareness-raising and setting the broad framework of policy, to drawing up operational decisions which will make a real difference to the detiorating trends in the world's environment. Leaders should stress that the environmental concerns of all countries are important to sustainable development. They should also highlight the need for an effective institutional framework at the world level to ensure an integrated approach in which social, economic and environmental concerns all receive proper attention. Agreement on key priorities and strong and united EU leadership will help to drive 5. forward the negotiations to the benefit of sustainable development, and will be essential to the success of UNGASS. 10 ISSN 0254-1475 COM(96) 569 final DOCUMENTS EN 11 14 Catalogue number : CB-CO-96-570-EN-C ISBN 92-78-11435-9 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg yV\


title: Decisão referente à posição comum adoptada pelo Conselho tendo em vista a adopção da directiva do Parlamento Europeu e do Conselho que altera a Directiva 89/552/CEE do Conselho relativa à coordenação de certas disposições legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros relativas ao exercício de actividades de radiodifusão televisiva (C4-0380/96 - 95/0074(COD)) (Processo de cooperação: segunda leitura)

eurovoc_concepts:
European audiovisual area
advertising
approximation of laws
audiovisual production
audiovisual programme
broadcasting
child protection
directive (EU)
distance selling
dominant position
establishment
freedom to provide services
head office
pluralism in the media
political morality
restriction on competition
sponsorship
television
young person

formats: html print


title: Résolution législative portant avis du Parlement européen sur la proposition de directive du Conseil modifiant la directive 86/378/CEE relative à la mise en oeuvre du principe de l'égalité de traitement entre hommes et femmes dans les régimes professionnels de sécurité sociale (COM(95) 0186 - C4-0422/95 - 95/0117(CNS)) (Procédure de consultation)

eurovoc_concepts:
equal treatment
gender equality
labour relations
social security


title: Regolamento (CE) n. 2166/96 della Commissione del 12 novembre 1996 che modifica il regolamento (CE) n. 1866/95 che stabilisce le modalità d'applicazione, nel settore del pollame, del regime previsto dagli accordi sul libero scambio tra la Comunità, da una parte, e la Lettonia, la Lituania e l'Estonia, dall'altra

eurovoc_concepts:
Baltic States
egg
import licence
liberalisation of trade
poultrymeat
quantitative restriction

formats: html pdfa1b print


title: Decision on the common position adopted by the Council with a view to the adoption of a Council Regulation on operations to aid uprooted people in Asian and Latin American developing countries (C4-0374/96 - 95/0162(SYN)) (Cooperation procedure: second reading)

eurovoc_concepts:
Asia
Latin America
aid programme
aid to refugees
developing countries
migrant


title: Ψήφισμα του Συμβουλίου της 12ης Νοεμβρίου 1996 για μια στρατηγική ασφαλείας των μεταγγίσεων και αυταρκείας αίματος στην Ευρωπαϊκή Κοινότητα

eurovoc_concepts:
blood transfusion
product safety
public health
self-supply


title: Exposure of air crew to cosmic radiation.

eurovoc_concepts:
EU research policy
air transport
ionising radiation
radiation protection
transport staff


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a European Parliament and Council Decision amending European Parliament and Council Decision No 1254/ 96/EC laying down a series of guidelines on trans-European energy networks (COM(96)0390 - C4-0429/96 - 96/0203(COD)) (Codecision procedure: first reading)

eurovoc_concepts:
energy grid
energy policy
trans-European network


title: Décision concernant la position commune arrêtée par le Conseil en vue de l'adoption de la directive du Parlement européen et du Conseil modifiant la directive 89/552/CEE du Conseil visant à la coordination de certaines dispositions législatives, réglementaires et administratives des Etats membres relatives à l'exercice d'activités de radiodiffusion télévisuelle (C4-0380/96 - 95/0074(COD)) (Procédure de codécision: deuxième lecture)


title: Cedefop Publications 1996.

eurovoc_concepts:
documentation
vocational training


title: Decisione concernente la posizione comune definita dal Consiglio in vista dell'adozione della direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la direttiva 89/552/CEE del Consiglio relativa al coordinamento di determinate disposizioni legislative, regolamentari ed amministrative degli Stati membri concernenti l'esercizio delle attività televisive (C4-0380/ 96 - 95/0074(COD)) (Procedura di codecisione: seconda lettura)


title: 96/657/EF: Kommissionens Beslutning af 12. november 1996 om bemyndigelse af Italien til at videreføre forsøget med en ny ønologisk fremgangsmåde (Kun den italienske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Italy
food technology
vineyard
vinification
wine


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2168/96 DER KOMMISSION vom 12. November 1996 zur Wiedereinführung des bei der Einfuhr von kleinblütigen Rosen mit Ursprung in Israel zu erhebenden Präferenzzolls

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
floriculture
import
restoration of customs duties
tariff preference


title: Decisão relativa à posição comum adoptada pelo Conselho tendo em vista a adopção de um regulamento do Conselho relativo a acções realizadas nos países em vias de desenvolvimento no domínio do ambiente no contexto do desenvolvimento sustentável (C4-0373/96 - 95/0161(SYN) (Processo de cooperação: segunda leitura)

eurovoc_concepts:
developing countries
environmental policy
sustainable development


title: Vade-mecum à l'usage des fonctionnaires et agents.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European official
rules of procedure
secretariat of an Institution


title: QUESTION ECRITE no 3165/96 de Maj THEORIN au Conseil. Partition illégale de Chypre

eurovoc_concepts:
Cyprus
Malta
Türkiye
accession to the European Union
dependent territory
public safety
territorial law
the EU's international role


title: Beschluß betreffend den Gemeinsamen Standpunkt des Rates im Hinblick auf den Erlaß einer Entscheidung des Rates über ein Mehrjahresprogramm zur Förderung der Energieeffizienz in der Europäischen Union - SAVE II (C4-0375/96 - 95/ 0131(SYN)) (Verfahren der Zusammenarbeit: zweite Lesung)

eurovoc_concepts:
energy consumption
energy production
energy saving
energy use


title: MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN - EN FÆLLES PLATFORM: RETNINGSLINJER FOR DEN EUROPÆISKE UNIONS FORBEREDELSER TIL DE FORENEDE NATIONERS GENERALFORSAMLINGS SÆRLIGE MØDE I NEW YORK I JUNI 1997 MED HENBLIK PÅ REVISION AF AGENTA 21 OG RELATEREDE RESULTATER FRA DE FORENEDE NATIONERS KONFERENCE OM MILJØ OG UDVIKLING I RIO DE JANEIRO I JUNI 1992

text: mm •it •fir it it * it KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 12. 11. 1996 KOM(96) 569 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN EN FÆLLES PLATFORM: RETNINGSLINJER FOR DEN EUROPÆISKE UNIONS FORBEREDELSER TIL DE FORENEDE NATIONERS GENERALFORSAMLINGS SÆRLIGE MØDE I NEW YORK I JUNI 1997 m MED HENBLIK PÅ REVISION AF AGENDA 21 OG RELATEREDE RESULTATER FRA DE FORENEDE NATIONERS KONFERENCE OM MILJØ OG UDVIKLING I RIO DE JANEIRO I JUNI 1992 4 Pi Centrale forslag til den fælles platform I Baggrund 1. FN's generalforsamling vil afholde et særligt møde ("UNGASS") i juni 1997 på højest mulige niveau for at se på gennemførelsen af Agenda 21 og de relaterede resultater fra De Forenede Nationers Konference om Miljø og Udvikling i juni 1992. Der er enighed om, at UNGASS ikke bør genforhandle Agenda 21, men bør gennemgå succeser, fiaskoer og huller i en handlingsorienteret politisk erklæring. EU håber, at UNGASS vil hæve Rio-processens offentlige profil og forny den politiske støtte til denne proces, således at gennemførelsen af aftalerne kan bevæge sig fra den indledende til den fuldt operationelle fase. identificere nye emner og munde ud i gennemførelsen, samt 2. EU har opstillet sin egen dagsorden for bæredygtig udvikling, som sandsynligvis vil blive fulgt uanset resultaterne fra UNGASS. EU ser derfor navnlig UNGASS som en lejlighed til at fremme bæredygtig udvikling globalt. Nye og voksende globale miljøproblemer gør dette vigtigere og vigtigere. Udviklede lande og udviklingslande vil imidlertid møde op til UNGASS med 3. forskellige forventninger. "Bæredygtig udvikling" som formuleret på Rio-konferencen og senere konferencer kæder samfundsmæssig og økonomisk udvikling sammen med miljøbeskyttelse. Udviklede lande har haft tendens til at koncentrere sig om miljøaspekterne. Udviklingslande understreger behovet for økonomisk vækst og er skuffede over, at den udviklede verden ikke er efterkommet dens Rio-forpligtelser med hensyn til finansiel bistand. Erfaringerne før og efter Rio har vist, at Den Europæiske Unions lederskab bliver 4. af afgørende betydning for positive resultater fra UNGASS. I nærværende meddelelse foreslås der derfor en fælles platform for EU. (Da UNGASS ikke vil føre til nogen retlige aftaler, er der ikke behov for nogen rådsafgørelse i henhold til artikel 228). 5. I et ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene foretages der en analyse af fremskridtene siden Rio på det internationale plan og gennemgås en række realistiske målsætninger for EU, som vejledning for dens forberedelse til UNGASS. De heraf følgende anbefalinger fremføres i det nedenstående. Den detaljerede begrundelse for hver enkelt anbefaling findes i de relevante afsnit i arbejdsdokumentet, og de relevante afsnits numre er angivet ud for hvert af de følgende afsnit. Denne fordeling er valgt for ikke at overbelæsse nærværende tekst, hvor der gøres rede for essensen i den foreslåede holdning, og som er tænkt som et oplæg til ministrenes debat. 6. Anbefalingerne er i overensstemmelse med den foreslåede afgørelse om justering af det femte handlingsprogram på miljøområdet og EU*s politik for udviklingssamarbejde og reform af FN. De dækker begge ideer, som EU bør søge at få medtaget i den politiske erklæring fra UNGASS og også i det fremtidige arbejde i FN-kommissionen for bæredygtig udvikling, som er ansvarlig for tilsynet med gennemførelsen af Agenda 21. Meddelelsen behandler ikke eventuelle aktioner inden for EU med henblik på opfølgning af resultaterne fra UNGASS, da dette ikke kan forudses for øjeblikket. 2- Anbefalinger for EU's målsætninger vedrørende arten af UNGASS og FN's II. koordinering EU bør støtte bestræbelserne på at holde UNGASS på statschefs- eller 1. regeringslederniveau for at give Rio-processen en politisk kickstart. Deltagelse fra regeringsledere ville også understrege bæredygtig udviklings overordnede natur og skabe muligheder for enighed om tværgående emner, der har indflydelse på mange forskellige sektorer. (I. 8)1* Der bør være enighed om en ny revision, Rio + 10, om fem år, for at holde gang 2. i processen. (1. 7) 3. Nu, hvor de fleste miljømæssige og andre rammer for international handling er på plads, bør UNGASS lægge særlig vægt på gennemførelsen og på at gøre Agenda 21 mere operationel. Hovedansvaret for de forskellige kapitler i Agenda 21 bør ligge hos en bred vifte af forskellige fora. UNGASS bør tilskynde til andre processer end CSD (Kommissionen for Bæredygtig Udvikling) ved at godkende dem under Agenda 21. (V. 29, VII. 26). UNGASS bør fastsætte arbejdsprogrammet 4. for den næste CSD-runde. Arbejdsprogrammet skal sætte CSD i stand til fortsat at udnytte ministrenes engagement. Det bør afspejle CSD's ansvar for overvågning af det brede emne, som bæredygtig udvikling er, og dets succes som et forum for udvekslingen af erfaringer. Beslutningstagningen i CSD bør koncentreres omkring færre emner og særlige målsætninger. CSD's arbejde bør samordnes med arbejdet i andre funktionelle kommissioner under ECOSOC (Det Økonomiske og Sociale Råd). ( I H, IV. 15, VII. 9, 27, 28, 34-37, IX. 2) 5. CSD's fremtidige rolle vil blive påvirket af resultaterne fra en række igangværende reformprocesser i FN. EU's forhandlere, der forbereder UNGASS, vil derfor skulle samordne arbejdet med dem, der beskæftiger sig*med reformen af FN, så der gås konsekvent til værks. (IV. 6-10, V. 24, VII. 30-35) i afgørelse 18/7 fra UNEP's styrelsesråd afstukket en meget 6. UNGASS vil også skulle tage stilling til UNEP's fremtidige rolle og til de institutionelle aspekter ved miljøpolitikken mere generelt. Set ud fra EU's synspunkt er der tilfredsstillende arbejdsfordeling mellem UNEP og CSD, og det går nu ud på at sørge for at UNEP kan spille sin rolle effektivt. Dette vil blive meget lettere, hvis det på styrelsesrådets 19. møde lykkes at reformere UNEP's ledelse tilstrækkeligt til at genoprette tilliden og tiltrække finansielle midler, og hvis UNEP opnår et tilfredsstillende forhold til komplementære organisationer som UNDP og IUCN. Når Styrelsesrådet slutter sit møde den 7. februar bliver det vigtigt at gøre status og fremsætte forslag for UNGASS. (VI. 30 og 31, VII. 36) 7. UNGASS bør også se på mulighederne for på et regelmæssigt grundlag at involvere ikke-FN videnscentre i arbejdet både i UNEP og CSD for at maksimere den effektive anvendelse af miljøekspertise, som er en mangelvare. (VI. 32, VII. 37) "Større grupper" (civilsamfund) skal have mulighed for at bidrage til UNGASS. 8. (1. 12, V. 5, VII. 7og 8) i) Disse numre i parentes henviser til de relevante afsnit i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene (SEC (96) 2069). -3 - III Anbefalinger til EU-målsætninger for den politiske erklæring Erklæringen bør: Generelle konklusioner 1. erkende, at kun ved at samle den bæredygtige udviklings økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige komponenter inden for en gennemsigtig, ansvarlig og demokratisk ramme, som tilgodeser samtlige samfundsgruppers interesser og ønsker om medindflydelse samt tager hensyn til såvel fælles men differentierede ansvar på internationalt plan som til fælles men differentierede behov, er det muligt at sørge for en sund udvikling. (VII. 2-4) 2. understrege betydningen af det regionale plan i en fremgangsmåde baseret på nærhedsprincippet for at forbedre operationel koordinering og gennemførelse og tilskynde UNEP til at ofre fornyet opmærksomhed på det regionale plan. (VI. 16-19, VII. 10 og 11) Ressourcer til udviklingslande og lande på vej mod markedsøkonomi 3. udvise tilfredshed ned den seneste store stigning i strømmen af private midler, navnlig i form af direkte udenlandske investeringer, til bestemte lande, som har betydet, at den samlede resourcestrøm udtrykt i faste priser er højere end nogen sinde. UNGASS bør imidlertid også erkende, at denne strøm i høj grad styres af markedssignaler, og derfor ikke er ligeligt fordelt på alle lande eller alle erhvervsgrene. UNGASS bør bede CSD om at overveje, hvorledes der inden for miljøforvaltning kan tiltrækkes investeringer fra den private sektor. (VI. 4) 4. omfatte en forpligtelse fra alle DAC-donorer (DAC - Development Assistance Committee / Komitéen for Udviklingsbistand) til ikke at lade udviklingsstøtteniveauet falde yderligere og til at begynde at vende tendensen, navnlig over for de mindst udviklede lande. I betragtning af, at støtten udtrykt som procentdel af BNP i 1995 faldt til det laveste niveau registreret nogen sinde og faldt med 14% i faste priser fra 1992 til 1995, vil en sådan forpligtelse være et betydeligt fremskridt. Hvis alle medlemsstater kunne forpligte sig hertil, ville EU have et stærkt udgangspunkt for at nærme sig andre store donorer, der søger et lignende tilsagn. Under drøftelserne i UNGASS vil der skulle tages hensyn til resultaterne fra de forudgående forhandlinger om at supplere den multilaterale fond under Montreal-protokollen, Deri Globale Miljøfacilitet og UNEP's miljøfond samt fra de parallelle drøftelser i ECOSOC om FN-generalsekretærens forslag om nye og innovative ideer til indsamling af midler. Diskussionerne om støtte bliver vanskelige, men EU kunne vise et positivt lægge vægt på udviklingsundervisning for at fremkalde positiv men realistisk offentlig støtte til hjælp rettet mod en mere bæredygtig globaliseret verden. (IV. 1-5, VII. 12-18) lederskab ved at forpligte sig selv til på ny at erkende de fremskridt der er gjort siden Brundtland-rapporten og Rio med 5. hensyn til at opnå større miljømæssig vurdering af udviklingsstøtte og at tilskynde til generel udbredelse af den bedste eksisterende praksis, der i høj grad ville øge hjælpens bidrag til bæredygtig udvikling, selv inden for de eksisterende budgetter. UNGASS bør også understrege, at hjælpen virker mest effektivt, når den ledsages af en levedygtig politisk ramme, indskydernes deltagelse og kapacitetsopbygning. (V. 30-33, VII. 19) - 4- 6. udvise tilfredshed med den opmærksomhed, der i København-erklæringen blev rettet mod integrering af sociale udviklingsmål i strukturjusteringsprogrammer, og opfordre til at ofre lige så stor opmærksomhed på miljøbeskyttelse. UNGASS bør understrege, at hvis miljødimensionen ikke integreres tilstrækkeligt i opstillingen af strukturjusteringsprogrammer, kan der opstå utilsigtede negative miljøvirkninger, som ofte er til særlig skade for de fattige. UNGASS bør tilskynde regeringerne til at styrke miljødimensionen i deres makroøkonomiske politik og opfordre de internationale finansielle institutioner, herunder IMF, til i højere grad at være opmærksomme på dette aspekt under deres makroøkonomiske rådgivning. (V. 31, VII. 20) 7. henlede opmærksomheden på behovet for sammenhæng i nationale aktioner, for at gennemføre alle de mange forskellige planer, der er opstået fra runden af FN- konferencer, og understrege behovet for bistand til kapacitetsopbygning i udviklingslande og til koordinering på tværs af FN-systemet og med Bretton Woods-institutionerne. UNGASS bør også opfordre til bedre koordinering på området mellem donor-instanser inden for og uden for FN-systemet. (VI. 28-29, VII. 21) 8. erkende, at der, hvis der skal slås til lyd for et stærkere regionalt aspekt i gennemførelsen af Agenda 21, kræves donorstøtte til fattigere regioner, og love, at aktionen på regionalt plan ikke vil aflede ressourcer fra globale problemer. (VI. 19, VII. 10) Fælles gennemførelse og aktiviteter gennemført i fællesskab 9. indlede en proces, eventuelt gennem et ekspertpanel, der får mandat til at rapportere til CSD og ECOSOC, der skal fremme debatten om disse aktiviteter, som bygger på arbejde, der allerede er i gang i særskilte konventioner. Målet vil være at prøve at opbygge tillid og fastsætte nogle generelt gældende grundregler. (VII. 22) Gæld erkende de fremskridt, der er gjort siden Rio, med lanceringen af 10. Verdensbankens og IMF's gæld-initiativ, hvor alle kreditorer, inklusive multilaterale, vil spille deres rolle for at sikre, at fattige lande med en meget høj gæld får deres gældsbyrder justeret ned til bæredygtige niveauer. (V. 27, VII. 23) Handel bekræfte, at handel og miljø kan spille en gensidigt støttende rolle til fordel for 11. bæredygtig udvikling (dvs. hvis der er indført effektive miljøpolitikker og strategier for bæredygtig udvikling, skaber et åbent multilateralt handelssystem mulighed for en mere effektiv udnyttelse af naturressourcerne). UNGASS bør understrege behovet for fremskridt i WTO og bekræfte, at UNEP og UNCTAD må inddrages fuldt ud i arbejdet. Handel og miljø bør medtages i CSD's 1998-arbejdsprogram, så der opnås et forum for en samlet politisk debat på højt niveau, med deltagelse fra repræsentanter for handel, miljø og eventuelt udvikling, inden den anden WTO-ministerkonference. (VI. 11 og 12, VII. 24) - 5 Investering og den private sektor 12. understrege den private sektors rolle, navnlig behovet for større deltagelse fra virksomhedernes side i dialogen om bæredygtig udvikling, og betydningen af en international indsats for at fremme frivillig grønning af indenlandske og udenlandske investeringer, samtidig med at den nationale suverænitet respekteres. UNGASS kunne tilskynde banker og forsikringsselskaber til at tilslutte sig UNEPS erklæringer om miljøengagement, tilskynde alle større selskaber til at udarbejde miljørapporter og henlede opmærksomheden på OECD's retningslinjer for multilaterale virksomheder samt eventuelle miljøklausuler i den multilaterale investeringsaftale. Privat investering bør indgå i CSD's 1998-arbejdsprogram som et passende input til den anden WTO-ministerkonference. (V. 5-7, VII. 25) Miljøprioriteter De kapitler i Agenda 21, der vedrører bevarelse og forvaltning af miljøressourcer, er dens enestående bidrag til fordel for bæredygtig udvikling. Disse kapitler må gennemgås indgående i UNGASS med henblik på at undersøge, hvilke emner der allerede er taget godt vare på på internationalt plan, og hvilke der kræver yderligere impulser via CSD eller andre processer. Resultatet af disse drøftelser bør være et vigtigt led i UNGASS og EU bør presse på for at få erklæringen til at: 13. henlede opmærksomheden på betydningen af den anden IPCC-vurderingsrapport og understrege betydningen af et positivt resultat fra Berlin-mandatets forhandlinger på den tredje konference under klimaændringskonventionen i Kyoto. UNGASS bør opfordre til at der vedtages et retsinstrument, som stiler mod at styrke konventionens oprindelige bestemmelser i perioden efter år 2000. Instrumentet bør indeholde juridisk bindende målsætninger for emissionsbegrænsninger og betydelige samlede reduktioner af drivhusgasser inden for givne tidsrammer, samt politikker og foranstaltninger til at nå disse mål. CSD V og UNGASS bør imidlertid ikke anvendes som et parallelt forhandlingsforum for klimaændringsprdblematikkken. (V. ll, VII. 41) 14. sende et positivt budskab til mødet under Montreal-protokollen, hvor der gives udtryk for tilfredshed med det arbejde, der er gjort over de sidste 10 år, og hvor det understreges, at der er behov for at alle strammer indsatsen. (V. 19, VII. 42) understrege behovet for at lægge større vægt på vedvarende og bæredygtig 15. energibesparelse. (VII. 43) 16. beklage, at kun få andre regioner har indledt drøftelser om regionale instrumenter til behandling af grænseoverskridende luftforurening, pålægge UNEP at gennemføre passende katalyserende foranstaltninger, blandt andet ved at minde relevante regionale organisationer om de alvorlige sundheds- og miljøproblemer, der skabes af denne forurening, og anmode ECE under FN om at dele sine erfaringer med andre. (VI. 18 og 19, VII. 44) 17. understrege betydningen af skove, som sandsynligvis bliver et af nøgleemnerne for UNGASS, anerkende det særdeles omfattende arbejde vedrørende skove, der er udført siden UNCED, understrege behovet for fortsat international opmærksomhed på emnerne og, afhængig af resultatet fra det mellemstatslige panel for skove, tilskynde til hurtig gennemførelse af dets anbefalinger eller forsøge at styrke dem. For at sikre det 6- bedst mulige resultat fra panelet bør Rådet på sit decembermøde bygge videre på den store enighed, der allerede er opnået inden for EU, og gentage de vigtigste politiske erklæringer, der hidtil er opnået enighed om. EU bør tilkendegive sin støtte til den voksende internationale konsensus, som allerede har gjort det muligt for IPF at indkredse en række vigtige aktionslinjer. EU bør tilskynde IPF til at fremsætte klare anbefalinger til CSD V og UNGASS om følgende nøgleaspekter, hvor der stadig er meget delte meninger mellem grupperne i forhandlingerne; effektive institutionelle mekanismer, som sikrer en stærk politisk forpligtelse, og som behandler tekniske problemer; mekanismer, som forbedrer international samordning og samarbejde og øger bistanden til udviklingslande for at fremme en bæredygtig skovforvaltning; effektiviseret anvendelse af offentlige og private finansielle ressourcer på indenlandsk og internationalt plan; sørge for at handelen understøtter bæredygtig skovforvaltning, herunder gennem politikker, der internaliserer de vigtigste miljøomkostninger, og det potentielle positive forhold mellem bæredygtig skovforvaltning, handel og frivillige certificerings- og mærkningsordninger. Samtidig med at det giver udtryk for vilje til at holde en konstruktiv dialog i gang med vores partnere om spørgsmålet om juridiske ordninger bør Rådet bekræfte sin støtte til et særligt juridisk bindende instrument, som tillader en samlet fremgangsmåde, hvor der tages hensyn til alle de miljømæssige, økonomiske, sociale og kulturelle aspekter ved skovspørgsmålene. Når panelet har fremsat sine anbefalinger, vil EU skulle justere sin holdning med henblik på UNGASS. Der bliver fortsat behov for nært samarbejde mellem EU's IPF- og UNGASS- forhandlere. (V. 14, VII. 45) 18. udvise stor tilfredshed med ikrafttrædelsen af konventionen om bekæmpelse af ørkendannelse og tilskynde alle parter i det internationale samfund, stater og store grupper til at arbejde med dette nye instrument, navnlig i Afrika. Der bør gøres en ihærdig indsats for at løse de resterende stridsspørgsmål på det næste INCD-møde i 1997. Forsøg på at udsætte dem til UNGASS bør konsekvent afværges. (V. 13, VII. 46) bekræfte behovet for en regional indfaldsvinkel til bæredygtig udvikling af 19. bjergområder og opfordre relevante organisationer til at behandle emner, der kræver regionale løsninger. UNGASS bør også opfordre CSD til i dets kommende arbejde om de socioøkonomiske drivkræfter til miljøændringer at ofre særlig opmærksomhed på virkninger i bjergområder. (VII. 47) 20. tage hensyn til resultatet af fødevaretopmødet i Rom i november 1996 ved konklusionerne om bæredygtigt landbrug og udvikling i landdistrikter og understrege vekselvirkningerne mellem ferskvand, jorderosion, demografi og fødevaresikkerhed. UNGASS bør tilskynde til effektiv og korrekt gennemførelse af Uruguay-rundens aftaler, herunder Marrakesh-beslutningen om foranstaltninger vedrørende reformprogrammets eventuelle negative virkninger for de mindst udviklede lande og lande, som er nettoimportører af levnedsmidler. Det bør understrege behovet for, at industrilandene regulerer deres egen produktion på en ligevægtig måde, hvor der tages hensyn til behovet for at beskytte naturressourcer og landskaber, til international konkurrence baseret på sammenlignelige 7 - fordele i naturvilkår og til deres egne behov for fødevaresikkerhed. UNGASS bør også opfordre til at styrke landbrugsforskningsordninger og landbrugskonsulentordninger og forbedre formidlingen af forskningsresulater. Det bør ligeledes opfordre til sammenhæng mellem de aktiviteter, der gennemføres af FAO i forbindelse med den globale handlingsplan for plantegenetiske ressourcer til landbruget, og aktioner under konventionen om den biologiske mangfoldighed. (V. 15 og 16, VI. 23, VII. 48) 21. udvise tilfredshed med det arbejde, der er gjort under konventionen om den biologisk mangfoldighed og udarbejdelsen af vurderingen af global biodiversitet. UNGASS bør opfordre til hurtige fremskridt i forhandlingerne om biosikkerhedskontrollen under konventionen om den biologisk mangfoldighed med henblik på indgåelse i 1998 og hilse vedtagelsen velkommen af UNEP's tekniske retningslinjer for biosikkerhed. Det bør opfordre alle lande til at ratificere konventionen om den biologisk mangfoldighed og opfordre FN's generalsekretær til at gøre de lande, der endnu ikke er parter opmærksomme på denne opfordring. Dette ville bidrage til at give emnet en højere profil i USA. (V. ll, VI. 20, VII. 49) 22. udvise tilfredshed med ikrafttrædelsen af FN-konventionen om havret og vedtagelsen af de forskellige internationale fiskeriaftaler, der er indgået siden Rio. Ligeledes bør UNGASS udvise tilfredshed med den globale Washington-handlingsplan og understrege behovet for samarbejde fra alle de internationale organisationer, der er nævnt i denne plan. Det bør også støtte koordineringsbeslutningen fra CSD IV, der sponsoreres af EU, og derved sikre at verdenshavene regelmæssigt optræder på CSD's dagsorden, og at der anvendes en integreret indfaldsvinkel ved behandlingen af spørgsmål om havets ressourcer og havforurening. (V. 17, VII. 50) 23. henlede opmærksomheden på det stigende problem med mangel på ferskvand med dets følgevirkninger for international sikkerhed og levnedsmiddelproduktion, samt på den stigende fare for vandforurening og utilstrækkelig hygiejne i en stigende urbaniseret verden. UNGASS bør ofre særlig opmærksomhed på den globale vand vurdering, der vil foreligge inden mødet, og bør tilskynde til en regional indfaldsvinkel, baseret på vandløbssystemer og vandskel, til vandforvaltning. UNGASS bør også udvise tilfredshed med indvielsen af det globale vandpartnerskab og regionale og vandløbssystembaserede indfaldsvinkel til vandforvaltning. (VI. 18 og 23, VII. 51) tilskynde til dets 24. udvise tilfredshed med arbejdet i IOMC (Interorganisation Programme for the Safe Management of Chemicals) og i det mellemstatslige forum for kemisk sikkerhed samt indledningen af forhandlinger om forudgående informeret samtykke (PIC) og, om alt går vel i UNEP's styrelsesråd, persistente forurenende organiske stoffer (POP). Behovet for sammenhæng på den kemiske dagsorden bør tages op, hvis dette punkt endnu ikke er behandlet på UNEP GC 19, som også vil overveje spørgsmålet om yderligere foranstaltninger ud over PIC. Ved ethvert forslag om større sammenhæng bør der tages hensyn til behovet for at færdigbehandle og gennemføre PIC-aftalen så hurtigt som muligt, uden at glemme de forskelle, der er mellem POP og listen over stoffer omfattet af PIC. UNGASS bør også understrege behovet for sammenhæng mellem globale initiativer vedrørende POP på den ene side og regionale luft- og havrelaterede initiativer på den anden side. (V. 19, VI. 20, VII. 52) 25. udvise tilfredshed med de fremskridt, der er gjort under Basel-konventionen, og opfordre til rettidig gennemførelse af forbudet mod eksport af farlige stoffer, uanset formål, til andre end OECD-lande. UNGASS bør tilskynde alle lande til at ratificere konventionen og anmode FN's generalsekretær om at gøre alle ikke-parter opmærksomme på denne opfordring. Dette ville igen bidrage til at give dette emne en højere profil i USA. (V. 20, VI. 20, VII. 53) 26. understrege betydningen af at minimere fast affald og økonomiske instrumenters rolle, herunder betydningen af producentansvarsprincippet. Hvor affald ikke desto mindre opstår og for sikre ikke kan genindvindes, bør UNGASS understrege behovet bortskaffelsesmetoder. UNGASS bør også pege på forbindelserne med Habitat-agendaen, Københavnerprogrammet, det globale Washington-handlingsprogram og den globale ferskvands vurdering. (VII. 54) 27. henlede opmærksomheden på de kommende forhandlinger om konventionen om sikker forvaltning af radioaktivt affald og pege på problemerne omkring sikker forvaltning af naturligt radioaktivt affaldsmateriale som et emne, der skal behandles på et senere tidspunkt. (V. 21, VI. 27, VII. 55) 28. udvise tilfredshed med den hidtil ukendte grad af lokale myndigheders deltagelse i Habitat II og presse på for at opnå en tilfredsstillende koordinering på alle niveauer i bestræbelserne på at fremme Local Agenda 21 og gennemførelsen på lokalt plan af Habitat-agendaen. UNGASS bør fremhæve, at verden træder ind i et nyt årtusinde med mere end halvdelen af dens befolkning bosat i byer. (VI. 29, VII. 57) Institutionelle anliggender 29. minde om det ansvar for koordineringen af international miljøret, som UNEP fik tildelt ved Agenda 21. UNGASS bør anmode alle stater og konventionssekretariater om at bistå med denne opgave, navnlig i en periode, hvor sekretariaterne spredes med alle de fordele og ulemper, som dette medfører. UNGASS bør også tage hensyn til, og sandsynligvis tilslutte sig, UNEP's anbefalinger efter revisionen af Montevideo- programmet. (17, V. 22, VI. 20, 30-31, VII. 58) 30. erkende internationale miljøorganisationers relative svaghed og behovet for tilpasning i en verden, der er ved at blive globaliseret, og hvor man bliver mere og mere indbyrdes afhængig af hinanden. Selv om det ikke ville være passende at foreslå nye institutioner eller nogen dybtgående ændring af de institutionelle roller, der er fastsat i kapitel 38 i Agenda 21, på indeværende tidspunkt, opstår der sandsynligvis behov for og vilje til reformer om yderligere fem år. Det bør pålægges UNEP at udarbejde forslag med henblik på at tilskynde til deltagelse i og overholdelse af internationale love om bæredygtig udvikling, der tages op til overvejelse på et andet særligt møde under FN's generalforsamling. (1. 7, VI. 30-31, Vn. 59) 31. minde om, at CSD er den ledende funktionelle kommission i ECOSOC i opfølgningen af Rio, og bekræfte CSD's rolle i overensstemmelse med de seneste ECOSOC-beslutninger. (VII. 29-36) Behandling af tværgående emner støtte forslaget om at omdirigere meget af CSD's arbejdsprogram, så det stiler 32. mere mod erhvervsgrenene som de drivende kræfter for miljøændringer. Dette kunne bidrage til at gøre den internationale debat mere operationel på områder såsom integreringen af miljøpolitikken i andre politikker, forbrugs- og produktionsmønstre, teknologioverførsel, -9 finansielle ordninger, oplysningskampagner og forskning. Det ville også begrænser de funktionelle områder, hvor der kan opstå dobbeltarbejde mellem CSD og andre kommissioner. UNGASS vil dog også skulle understrege den konstante betydning af de tværsektorielle emner, der tages op i UNCED. Navnlig bør UNGASS på ny gøre opmærksom på behovet forbrugs- og produktionsmønstrene og for at integrere miljødimensionen i beslutningstagningen inden for alle sektorer. (VI. 8-10, 13-15, VII. 60-63) langtidstendenserne for at ændre i IV Anbefalinger med henblik på EU-målsætninger for CSD og dets fremtidige arbejdsprogram Ud over en væsentlig nedskæring i antallet af CSD's afgørelser er der behov for 1. en kraftig indsats for at gøre dem mere operationelle. For øjeblikket er afgørelserne for ofte omskrevne dele af Agenda 21 eller der er tale om løse ønsker. Enhver generel erklæring bør være rettet mod nogen for at få dem til at handle. CSD's afgørelser bør forskellige også meget klarere fastlægge, hvilke handlinger der ønskes fra FN's særorganisationer, og fastsætte prioriteter for en mere samordnet gennemførelse af dens anbefalinger i FN-systemet som helhed. Der er også behov for en yderligere indsats for at udarbejde klarere tekster. (VIII. 2 og 3) 2. Der er behov for yderligere, men beskeden, donorfinansiering af hensyn til en passende G 77 repræsentation i statssponsorerede workshopper, som er et meget vigtigt træk i CSD's metode til opnåelse af den fornødne enighed om vigtige afgørelser. (VIII. 4) 3. Hvis UNGASS skal tilskynde til mere regional aktivitet, vil CSD skulle reagere. CSD bør medvirke til at fremme regionale indfaldsvinkler til problemløsninger. Det kunne også være relevant at afholde skiftevise CSD-møder uden for New York i et stort regionalt centrum. (VIII. 5) 4. CSD's rolle som et forum for udveksling af ideer bør styrkes og donorlandene bør overveje at øremærke bestemte midler med henblik på at give relevante tjenestemænd fra udviklingslande mulighed for at deltage i møderne, således at de får værdifulde lejligheder til at møde fagkolleger. Ideen om at anvende "debatdeltagere" ("discussants") til at føre spørgedebatten om nationale rapporter, som blev introduceret af OECD-landene i CSD IV, bør fremmes. (VIII. 6) 5. CSD-sekretariatet bør have hjælp til bedre udnyttelse af Internettets muligheder for at formidle oplysninger om CSD's eget arbejdsprogram og om fremskridtene i gennemførelsen af alle kapitlerne i Agenda 21. (VIII. 8) 6. Nationale rapporter til CSD bør udarbejdes i god tid inden møderne, så sekretariatet kan udarbejde en nyttig sammenfatning af de vigtigste punkter. (V. l-8, VIII. 9) FN's generalsekretær bør opfordres til at forelægge en konsolideret årsberetning 7. om FN's indsats for at fremme bæredygtig udvikling. (VIII. 10) 8. Det er stadig nødvendigt at ændre tidsplanen for udpegningen af CSD's forretningsudvalg, således at det nye hold kan installeres ved udgangen af hver mødeperiode - 10 og har et år til at forberede den mødeperiode, som det skal lede. Dette spørgsmål må tages op af EU i New York inden UNGASS. (VIII. 11) CSD bør starte sin nye fremgangsmåde med hensyn til at se på de socioøkonomiske 9. drivkræfter bag miljøændringer med at se på energi, transport og landbrug. Der må fastlægges klare målsætninger inden UNGASS, hvis det skal lykkes for EU at få de sektorer, den har valgt, med på CSD's arbejdsprogram, da der sandsynligvis bliver alvorlig konkurrence om den begrænsede tid, der er til rådighed. Dette er et område, hvor Kommissionen og medlemsstaterne må dele forberedelsesarbejdet imellem sig. (V. 15, VI. 25 og 26, IX. 5 og 6) 10. Der er andre områder, som giver anledning til stor bekymring. Verdenshave, skove (med mindre UNGASS indleder forhandlinger om et kommende instrument) og ferskvand, med særlig vægt på både bymæssige og landbrugsmæssige problemer, samt tilknytninger til jorderosion og fødevaresikkerhed, bør alle medtages i den næste runde. (V. 14,18, VI. 23, IX. 8-10) 11. Både emnet handel og miljø og emnet investering og den private sektor fortjener i forbindelse med at blive højt prioriteret på dagsordenen. Ud over drøftelserne erhvervsgrenene er der behov for en generel debat om forbrugs- og produktionsmønstre, navnlig for at henlede opmærksomheden på virkningerne af langsigtede tendenser. Arbejdet med afprøvning af indikatorer vil på ny skulle tages op på et eller andet tidspunkt i runden. Juridiske og institutionelle spørgsmål foreslået for UNEP vil skulle føres tilbage til CSD umiddelbart inden et nyt særmøde. (V. 9-10, 22, VI. 5-7, 11-15, VII. 60-63, IX. 11-16) V. Konklusion 1. I dette dokument gøres der et forsøg på at opstille en realistisk liste over målsætninger for EU på UNGASS. Hvis alle de fremførte anbefalinger gennemføres vil Agenda 21 modtage et væsentligt politisk skub og kunne gå videre fra sin overgangsfase til den operationelle fase. 2. Skove og finansiering bliver sandsynligvis de mest kritiske punkter på UNGASS. Der bør aftales en ny revision af Agenda 21 om omkring fem år. Mødet bør også understrege betydningen af den tredje konference for parterne i konventionen om klimaændringer og behovet for at afslutte forhandlingerne under Berlin-mandatet. 3. Ferskvand, og dets forbindelser med jorderosion og fødevaresikkerhed samt bymiljøet, kræver øget opmærksomhed, som CSD er velplaceret til at yde. EU har allerede peget på, at verdenshavene er et emne som kræver en integreret indfaldsvinkel i CSD. EU har også en kraftig interesse i, at handel forbliver højt på CSD's dagsorden, og i at der lægges større vægt på investeringer fra den private sektor. EU bør støtte indførelsen af en sektororienteret fremgangsmåde i CSD's arbejde. 4. UNGASS giver verdens ledere en sjælden lejlighed til at beskæftige sig med langsigtede problemer frem for aktuelle kriser. Tre år inden vi træder ind i et nyt årtusinde er dette særdeles relevant. Der er ingen tvivl om, at globalisering og gensidig afhængighed kommer til at sætte præg på det nye århundrede, og at disse emner bør optage lederne på UNGASS. Lederne bør se tilbage, måske ikke blot på Rio, men også på Stockholm konferencen i 1972, og efter en vurdering af de fremskridt mod bæredygtig udvikling der er 11 - gjort siden da fastlægge prioriteterne for handling nu. De bør give deres kraftige politiske tilslutning til de mange fora, der tager sig af disse emner og tilskynde dem til at gå længere en oplysningsformidling og fastsætte den brede politiske ramme, hvor der kan vedtages operationelle afgørelser, som virkelig kan vende de ødelæggende tendenser i verdens miljø. Lederne bør understrege, at alle landes opmærksomhed på miljøproblemerne er påkrævet for at opnå en bæredygtig udvikling. De bør også fremhæve behovet for en effektiv institutionel ramme på verdensplan, der kan sikre en integreret fremgangsmåde, hvor sociale, økonomiske og miljømæssige problemer alle ofres passende opmærksomhed. Enighed om de vigtigste prioriteter og et stærkt og forenet EU-lederskab vil 5. bidrage til at fremskynde forhandlingerne til fordel for bæredygtig udvikling, og bliver af væsentlig betydning for den succes, der kan opnås på UNGASS. -A% ISSN 0254-1459 KOM(96) 569 endelig udg. DOKUMENTER DA 11 14 Katalognummer : CB-CO-96-570-DA-C ISBN 92-78-11432-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: 388 R 4261 : Commission Regulation (EEC) No 4261/88 of 16 December 1988 on the complaints, applications and hearings provided for in Council Regulation (EEC) No 3975/87 laying down the procedure for the application of the rules on competition to undertakings in the air transport sector(OJ No L 376, 31.12.1988, p. 10).,388 R 4261 : Komission asetus (ETY) N:o 4261/88, annettu 16 päivänä joulukuuta 1988, menettelystä sovellettaessa kilpailusääntöjä lentoliikenteen alalla toimiviin yrityksiin annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3975/87 säädetyistä valituksista, hakemuksista ja kuulemisista(EYVL n:o L 376, 31.12.1988, s. 10)(EP.08/NIDE 01, s. 104).,388 R 4261 : Kommissionens forordning (EØF) Nr.4261/88 af 16.december 1988 om klager, ansøgninger og høringer i henhold til Rådets forordning (EØF) nr.3975/87 om fastsættelse af fremgangsmåden ved anvendelse af konkurrencereglerne på virksomheder i luftfartssektoren(EFT nr.L 376 af 31.12.1988, s. 10).,388 R 4261 : Kommissionens förordning (EEG) nr 4261/88 av den 16 december 1988 om de klagomål, ansökningar och förhör som avses i rådets förordning (EEG) nr 3975/87 om förfarandet för tillämpning av konkurrensreglerna på företag inom luftfartssektorn(EGT nr L 376, 31.12.1988, s. 10)(SU 8/Vol.1, s. 104).,388 R 4261 : Reglamento (CEE) N̊ 4261/88 de la Comisión de 16 de diciembre de 1988 relativo a las denuncias, las solicitudes y las audiencias previstas en el Reglamento (CEE) n̊ 3975/87 del Consejo por el que se establecen las normas de desarrollo de las reglas de competencia para empresas del sector del transporte aéreo(DO n̊ L 376 de 31.12.1988, p. 10).,388 R 4261 : Regolamento (CEE) n. 4261/88 della Commissione del 16 dicembre 1988 relativo alle denunce, domande e audizioni previste dal regolamento (CEE) n. 3975/87 del Consiglio, che determina la procedura di applicazione delle regole di concorrenza alle imprese nel settore dei trasporti aerei(GU n. L 376 del 31.12.1988, pag. 10).,388 R 4261 : Regulamento (CEE) N̊ 4261/88 da Comissão de 16 de Dezembro de 1988 relativo às denúncias, aos pedidos e às audições previstas pelo regulamento (CEE) n̊ 3975/87 do Conselho, que estabelece o procedimento relativo às regras da concorrência aplicáveis às empresas do sector dos transportes aéreos(JO n̊ L 376 de 31.12.1988, p. 10).,388 R 4261 : Règlement (CEE) n̊ 4261/88 de la Commission du 16 décembre 1988 relatif aux plaintes, aux demandes et aux auditions visées au règlement (CEE) n̊ 3975/87 du Conseil, fixant la procédure d'application des règles de concurrence aux entreprises dans le secteur des transports aériens(JO n̊ L 376 du 31.12.1988, p. 10).,388 R 4261 : Verordning (EEG) Nr.4261/88 van de Commissie van 16 december 1988 betreffende de klachten en verzoeken en het horen van belanghebbenden en derden, zoals bedoeld in verordening (EEG) nr.3975/87 van de Raad tot vaststelling van de wijze van toepassing van de mededingingsregels op ondernemingen in de sector luchtvervoer(PB nr.L 376 van 31.12.1988, blz. 10).,388 R 4261 : Verordnung (EWG) Nr. 4261/88 der Kommmission vom 16.Dezember 1988 über die Beschwerden, Anträge sowie über die Anhörung gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 3975/87 des Rates über die Einzelheiten der Anwendung der Wettbewerbsregeln auf Luftfahrtunternehmen(ABl. Nr. L 376 vom 31.12.1988, S. 10).,388 R 4261 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 4261/88 της Επιτροπής της 16ης Δεκεμβρίου 1988 σχετικά με τις καταγγελίες, τις αιτήσεις και τις ακροάσεις που αναφέρονται στον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ.3975/87 του Συμβουλίου για τον καθορισμό της διαδικασίας εφαρμογής των κανόνων ανταγωνισμού για επιχειρήσεις στον τομέα των εναερίων μεταφορών(ΕΕ αριθ. L 376 της 31.12.1988, σ. 10).

eurovoc_concepts:
air transport
competition law
consolidation of EU law


eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
co-financing
financial control
olive oil

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS it it it it Bruselas, 12. 11. 1996 COM(96) 571 final 96/0275 (CNS ) Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 2262/84 por el que se prevén medidas especiales en el sector del aceite de oliva (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS 1. 2. La correcta aplicación de los reglamentos comunitarios en el sector del aceite de oliva ha exigido la creación de organismos de control encargados de velar por el cumplimiento de los distintos Estados miembros productores de aceite de oliva. las disposiciones reglamentarias en El Reglamento (CEE) n° 2262/84 del Consejo, modificado por el Reglamento (CEE) n° 593/92, establecía que durante un período de cinco años a partir del 1 de noviembre de 1992 el 50% de los gastos reales de los organismos de control correría a cargo del presupuesto general de las Comunidades y que, antes del 1 de enero de 1997, el Consejo, por mayoría cualificada y a propuesta de la Comisión, decidiría el método de financiación de los gastos en cuestión a partir de la campaña de 1997-1998. 3. Con el método propuesto se pretende mantener en un 50% durante un año la participación comunitaria a los gastos de los organismos de control. Se calcula que las consecuencias financieras para el presupuesto comunitario ascenderán a un total de 12,1 millones de ecus a lo largo de los ejercicios de 1997 y 1998. Habida cuenta de que actualmente se está estudiando un proyecto de reforma de la OCM del aceite de oliva, la Comisión examinará antes del 1 de octubre de 1997 la necesidad de mantener la cofinanciación de las agencias después de la campaña de 1997-1998. ¿ Propuesta de Reglamento (CE) n° del Consejo por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 2262/84 por el que se prevén medidas especiales en el sector del aceite de oliva EL CONSEJO DE LA UNION EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y, en particular, su artículo 43, Vista la propuesta de la Comisión, Visto el dictamen del Parlamento Europeo, Considerando que, de conformidad con el apartado 5 del artículo 1 del Reglamento (CEE) n° 2262/84 ', cuya última modificación la constituye el Reglamento (CEE) n° 593/92 2, el Consejo, por mayoría cualificada y a propuesta de la Comisión, adoptará, antes del 1 de enero de 1997, el método de financiación de los gastos reales de los organismos a partir de la campaña 1997/1998; Considerando que los trabajos habitualmente confiados a los organismos deben realizarse durante la campaña 1997/1998; que, en consecuencia, es preciso prever una participación comunitaria en los gastos de los organismos para dicho período con el fin de asegurarles un funcionamiento eficaz y regular en el ámbito de la autonomía administrativa prevista por el Reglamento (CEE) n° 2262/84; HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 En el apartado 5 del artículo 1 del Reglamento (CEE) n° 2262/84 los dos últimos párrafos se sustituyen por el texto siguiente: "Durante la campaña 1997/1998, el 50% de los gastos reales de los organismos correrá a cargo del presupuesto general de las Comunidades Europeas. Antes del 1 de octubre de 1997 la Comisión estudiará la necesidad de mantener dicha participación comunitaria en los gastos de los organismos y, si procede, presentará una propuesta al Consejo. Éste, en virtud del procedimiento previsto en el apartado 2 del artículo 43 del Tratado decidirá, antes del 1 de enero de 1998 la posible financiación de dichos gastos. ". DO n° L 208 de 3. 8. 1984, p. 12. D O n ° L 6 4 de 10. 3. 1992, p. 1. J Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el séptimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, Por el Consejo El Presidente V. Í FICHA DE FINANCIACIÓN DE UN ACTO JURÍDICO PARTIDA B2-511- Inspecciones agrarias 1. DENOMINACIÓN DE LA MEDIDA Reglamento (CE) del Consejo que modifica el Reglamento (CEE) n° 2262/84 por el que se prevén medidas especiales en el sector del aceite de oliva (prórroga de la cofinanciación comunitaria de los organismos del aceite de oliva por un periodo de un año). 2. LÍNEA PRESUPUESTARIA AFECTADA B2-511 3. FUNDAMENTO JURÍDICO Artículo 43 del Tratado constitutivo de la CE. Reglamento (CEE) n° 2262/84 del Consejo, cuya última modificación la constituye el Reglamento (CEE) n° 593/92. 4 DESCRIPCIÓN DE LA MEDIDA 4. 1. Objetivo general de la medida Prorrogar un año la participación del presupuesto general de la Unión Europea en la financiación de los gastos reales de los cuatro organismos de control, con objeto de garantizar su funcionamiento regular y reforzar su autonomía administrativa. 4. 2. Periodo abarcado por la medida: un año Dado que esta estudiándose en la actualidad un proyecto de reforma de la OCM del aceite de oliva, la continuación de la cofinanciación comunitaria de los organismos dependerá del momento en que se implante la reforma. La Comisión examinará antes del 1 de octubre de 1997 la necesidad de mantener la participación comunitaria en la financiación de los gastos de esos organismos. 5. CLASIFICACIÓN DEL GASTO O DEL INGRESO 5. 1. GNO 5. 2. CD 6. NATURALEZA DEL GASTO - Subvención para una cofinanciación del 50%, con otras aportaciones del sector público o privado; la contribución comunitaria se concederá sobre la base de un programa de actividades y de un presupuesto de previsiones que los organismos presentarán cada año a la Comisión (véase en el punto 9. 1. la descripción del tipo de gastos). 7. INCIDENCIA FINANCIERA 7. 1. Método de cálculo del coste total de la medida (en millones de ecus): basado en las anteriores utilizaciones de créditos: Italia: 6,5 - España: 2,4 - Grecia: 2,3 - Portugal: 0,9. r 7. 2 Desglose de la medida por elementos n+1 n+2 n+3 n+4 Año n (1997) 12,1 Desglose Cofinanciación de los gastos realizados por los organismos Total 12,1 CC en millones de ecus (precios corrientes) Total n+5 y ejercicio siguiente 12,1 12,1 7. 3. Calendario de vencimiento de los créditos de compromiso y de los créditos de pago n+1 n+2 n+3 n+4 Año n (1997) CC en millones de ecus Total n+5 y ejercicio siguiente Créditos de compromiso 12,1 Créditos de pago 3,1 9,0 - Año n (1997) n+1 (1998) n+2 n+3 n+4 n+5 y ejercicio siguiente Total 12,1 12,1 3,1 9,0 12,1 8 DISPOSICIONES ANTIFRAUDE PREVISTAS Los organismos presentarán periódicamente sus programas de actividades. Además, los estados financieros serán objeto de un seguimiento regular por parte de la Comisión, la cual, al final examinará la situación financiera y adoptará una decisión sobre el importe al que asciendan los gastos efectivos de los organismos que deberán abonarse a los Estados miembros interesados. 9 ELEMENTOS DE ANÁLISIS COSTE - EFICACIA 9. 1. Objetivos específicos y cuantificables: población destinataria G - Objetivos específicos: relación con el objetivo principal Los tipos de gastos cubiertos por la medida son los siguientes. Gastos de personal. Gastos del personal contratado para las actividades directamente relacionadas con el establecimiento del sistema de control en el sector del aceite de oliva; los gastos de personal, que constituyen la partida de gastos más importante, abarcan los salarios, las cotizaciones sociales a cargo del empresario y los gastos de formación. Estructura de control. Impresión de registros e impresos y preparación de éstos; equipamiento para la toma de muestras del aceite de oliva almacenado; gastos de información destinada a los agricultores. Gastos de funcionamiento. Gastos de misión, alquiler y mantenimiento de inmuebles, seguros, gastos de oficina diversos (informática). - Población destinataria. Los beneficiarios de la participación financiera de la Comunidad son los cuatro organismos de los Estados miembros interesados (IT, ES, GR, PO), responsables del control de las ayudas en el sector del aceite de oliva. Los gastos se abonan directamente a los organismos; los pagos se efectúan al inicio de cada trimestre y tienen en cuenta su situación de tesorería. 9. 2 Justificación de la medida Necesidad de la intervención presupuestaria comunitaria, habida cuenta, en particular, del principio de la sub si di ari edad. La financiación de los organismos se justifica por la necesidad de proteger los intereses financieros comunitarios y, asimismo, de responder a las necesidades de los Estados miembros afectados, para quienes el establecimiento de un sistema de control específico supone un elevado coste presupuestario suplementario. -Elección de las modalidades de intervención. Ventajas con respecto a otras medidas alternativas (ventajas comparativas) La ayuda financiera comunitaria constituye una ayuda para el funcionamiento de los organismos y, además, les proporciona cierta independencia con respecto a los distintos servicios de control nacionales. Análisis de otras medidas similares emprendidas a nivel comunitario o nacional. El sistema de organismos financiado a partes iguales por la Comisión y el Estado miembro es propio del sector del aceite de oliva; la medida supone la aplicación de un sistema de control enteramente nuevo. No es posible establecer comparación alguna con otras medidas emprendidas a nivel nacional. }. Efectos derivados y multiplicadores esperados. La contribución financiera comunitaria representa claramente menos del 1% de las ayudas que se abonan en el sector del aceite de oliva, y permite el funcionamiento de un sistema de control eficaz que posee un efecto disuasorio indiscutible. Por consiguiente, la cofinanciación de los organismos es de todo punto rentable, dado, en particular, que la estructura administrativa de los Estados miembros productores no es suficientemente adecuada para llevar a cabo los controles previstos en la normativa comunitaria. Además, los controles realizados por los organismos han permitido descubrir numerosas irregularidades, e incluso fraudes. - Principales factores de incertidumbre que pueden afectar a los resultados específicos de la medida Los principales factores de incertidumbre se derivan de las dificultades técnicas que pueden encontrar los Estados miembros para ajustarse a las disposiciones de la normativa. 9. 3 Seguimiento y evaluación de la medida Indicadores de rendimiento Con objeto de garantizar, en particular, la correcta aplicación de las medidas comunitarias en el sector del aceite de oliva, los organismos efectúan los controles que les confía la normativa comunitaria, señalan las irregularidades comprobadas como consecuencia de esos controles y las comunican a los servicios de la Comisión y a las autoridades competentes del Estado miembro afectado. De los resultados obtenidos en estos últimos años, así como de los controles realizados por los agentes de la Comisión, pueden extraerse conclusiones positivas sobre el funcionamiento de los organismos. Aunque es indiscutible que durante los primeros años los organismos experimentaron dificultades de todo tipo, su función se ha ido afianzando paulatinamente ante las administraciones nacionales. En la actualidad, puede afirmarse que los cuatro organismos cuentan con un personal competente y experimentado en el control de las distintas medidas relativas al sector del aceite de oliva. No obstante, los resultados de la actividad de los organismos no pueden valorarse exclusivamente en términos cuantitativos (controles realizados, propuestas de sanciones, importes de ayudas recuperados, cuantía de las multas, etc. ). Es razonable considerar que la propia existencia de los organismos contribuye a disminuir la tentación o la posibilidad de efectuar operaciones fraudulentas, aunque debe reconocerse que, este efecto disuasorio es muy difícil de valorar. Modalidades y periodicidad de evaluación previstas Las actividades de los organismos han sido objeto de un atento seguimiento por parte de k)s servicios de la Comisión; ésta evalúa de forma periódica los resultados de las actividades de los organismos, y los incluye en el Informe anual del FEOGA. En este documento se solicita la prórroga de la cofinanciación de los organismos para la campaña de 1997-1998. Durante 1997 se llevará a cabo una evaluación de la situación en la que se tendrá en cuenta, en especial, la fase en la que se encuentren los trabajos para la reforma de la OCM del aceite de oliva, con vistas a decidir una nueva prórroga. Apreciación de los resultados obtenidos Dadas las dificultades inherentes al sector, los organismos parecen desempeñar una función primordial en lo que concierne a los controles de la medida. Las tareas de control realizadas son utilizadas tanto por la Comisión como por las distintas administraciones nacionales. Por esos motivos, es convemente que su financiación se prorrogue en la campaña de 1997-1998. 3 ISSN 0257-9545 COM(96) 571 final DOCUMENTOS ES 03 N° de catálogo : CB-CO-96-571-ES-C ISBN 92-78-11442-1 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo i


title: Decisión relativa a la posición común aprobada por el Consejo sobre la propuesta de reglamento del Consejo relativo a las acciones en el ámbito de la ayuda a las poblaciones desarraigadas en los países en desarrollo de América Latina y Asia (C4-0374/96 - 95/0162(SYN)) (Procedimiento de cooperación: segunda lectura)


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2168/96 DA COMISSÃO de 12 de Novembro de 1996 que restabelece o direito aduaneiro preferencial de importação de rosas de flor pequena originárias de Israel


title: Πρόταση ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ ΓΙΑ ΤΗΝ ΚΟΙΝΗ ΘΕΣΗ ΤΗΣ ΚΟΙΝΟΤΗΤΑΣ ΣΤΟ ΠΛΑΙΣΙΟ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ ΣΥΝΔΕΣΕΩΣ ΕΚ - ΤΟΥΡΚΙΑΣ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΚΑΘΕΣΤΩΣ ΟΣΟΝ ΑΦΟΡΑ ΟΡΙΣΜΕΝΑ ΜΕΤΑΠΟΙΗΜΕΝΑ ΓΕΩΡΓΙΚΑ ΠΡΟΪΟΝΤΑ

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Türkiye
agro-industry
pasta
tariff quota

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ it •A •Λ it * ·ίτ Α Λ A Κρο'^λλις, 12. 11. 1996 COM(96) Μ>5 ττ/. ικύ 96/0271 (ACC) Ιΐρόταση ΛΠΟΦΛΣ1ΙΣ ΙΟΥ ΣΥΜΙΚ)ΥΛ1()Υ ΓΙΑ ΤΗΝ ΚΟΙΝΗ ΘΕΣΗ ΤΗΣ ΚΟΙΝΟΤΗΤΑΣ ΣΤΟ ΠΛΑΙΣΙΟ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ ΣΥΝΔΕΣΕΩΣ ΕΚ - ΤΟΥΡΚΙΑΣ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΚΑΘΕΣΤΩΣ ΟΣΟΝ ΑΦΟΡΑ ΟΡΙΣΜΕΝΑ ΜΕΤΑΠΟΙΗΜΕΝΑ ΓΕΩΡΓΙΚΑ ΠΡΟΪΟΝΤΑ (υποβληθείσα «πό την Ιίπιτροπή) ΑΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ 1 Η δασμολόγηση που εφαρμόζεται από την Κοινότητα μετά από τον Γύρο της Ουρουγουάης έχει ως αποτέλεσμα την αύξηση της είσπραξης του τμήματος που αντιστοιχεί στην Ένωση, του γεωργικού μέρους των δασμών που εφαρμόζονται στα ζυμαρικά. 2. Η δασμολόγηση αυτή περιορίζει την πρόσβαση των εν λόγω ζυμαρικών, τουρκικής προελεύσεως, στην κοινοτική αγορά. 3. Εξάλλου, η συμφωνία Τελωνειακής Ενώσεως προβλέπει, από τουρκικής πλευράς, τη διατήρηση μιας μη γεωργικής προστασίας έναντι ορισμένων εμπορευμάτων που αναφέρονται στο παράρτημα 6 της απόφασης αριθ. 1/95, του Συμβουλίου Συνδέσεως ΕΚ-Τουρκίας, στηριζόμενης στο άρθρο 21 της εν λόγω αποφάσεως. 4. Κατά συνεπειαν, τόσο η Τουρκία όσο και η Ένωση έχουν συμφέρον να ανοίξουν, σε αμοιβαία βάση, δασμολογικές ποσοστώσεις σε αξία, προκειμένου να βελτιωθούν οι μεταξύ τους ανταλλαγές μεταποιημένων γεωργικών προϊόντων. Οι ποσοστώσεις αυτές θα αφορούν, για την Ένωση, μια μείωση του γεωργικού στοιχείου στα ζυμαρικά, στο επίπεδο δασμών που εφαρμόζεται στην Τουρκία, και, για την Τουρκία, την μη εφαρμογή, σε ορισμένα εμπορεύματα για 3 χρόνια (από 1/1/1996) της παρέκκλισης που προβλέπεται στο άρθρο 21 της απόφασης αριθ. 1/95 όπως επίσης και στο παράρτημα 6 πίνακας 1ος της ίδιας απόφαησης. Ζ Πρόταση ΛΙΙΟΨΛΣΙΙΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ ΠΑ ΤΗΝ ΚΟΙΝΗ ΘΕΣΗ ΤΗΣ ΚΟΙΝΟΤΗΤΑΣ ΣΤΟ ΠΛΑΙΣΙΟ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ ΣΥΝΔΕΣΕΩΣ ΕΚ - ΤΟΥΡΚΙΑΣ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΚΑΘΕΣΤΩΣ ΟΣΟΝ ΑΦΟΡΑ ΟΡΙΣΜΕΝΑ ΜΕΤΑΠΟΙΗΜΕΝΑ ΓΕΩΡΓΙΚΑ ΠΡΟΪΟΝΤΑ Το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης, έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και ιδίως το άρθρο 113, την πρόταση της Επιτροπής, εκτιμώντας: ότι η δασμολόγηση που εφαρμόζεται από την Κοινότητα στα ζυμαρικά οδήγησε σε σημαντική αύξηση του γεωργικού στοιχείου, σε σύγκριση με τα αμέσως προηγούμενα της περιόδου εφαρμογής των συμφωνιών του Γύρου της Ουρουγουάης επίπεδα, ότι η Τουρκία εφαρμόζει σε ορισμένα μεταποιημένα γεωργικά προϊόντα μεταβατική προστασία, πέραν εκείνης που απορρέει από τη μεταφορά της γεωργικής προστασίας- ότι τα μέτρα αυτά εφαρμόζονται ιδίως σε ορισμένα μεταποιημένα γεωργικά προϊόντα που υπάγονται στο κεφάλαιο 19 της Συνδυασμένης Ονοματολογίας, ότι η θέσπιση αμοιβαίων παραχωρήσεων μεταξύ της Κοινότητας και της Τουρκίας, στο πλαίσιο ετήσιων ποσοστώσεων, σε αξία, των σχετικών μεταποιημένων γεωργικών προϊόντων, θα συμβάλει στην ανάπτυξη των ανταλλαγών, σύμφωνα με τους στόχους της τελωνειακής ένωσης, ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ να υιοθετήσει ως κοινή θέση του Συμβουλίου Συνδέσεως ΕΚ - Τουρκίας το επισυναπτόμενο σχέδιο αποφάσεως. -S Σχέδιο αποφάσεως του Συμβουλίου Συνδέσεως ΕΚ - Τουρκίας της. σχετικά με το καθεστώς που εφαρμόζεται σε ορισμένα μεταποιημένα γεωργικά προϊόντα Το Συμβούλιο Συνδέσεως έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για τη σύνδεση της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Τουρκίας και ιδίως το άρθρο 22 παράγραφος 3 , Εκτιμώντας ότι η απόφαση αριθ, 1/95 του Συμβουλίου Συνδέσεως της 22/12/1995, για την εφαρμογή της οριστικής φάσης της τελωνειακής ένωσης , καθορίζει το καθεστώς που εφαρμόζεται στα μεταποιημένα γεωργικά προϊόντα, ότι για την προαγωγή της ανάπτυξης των ανταλλαγών, σύμφωνα με τους στόχους της τελωνειακής ενώσεως, κρίνεται σκόπιμο να καθοριστούν ετήσιες ποσοστώσεις σε αξία, με αντικείμενο, για την Κοινότητα, ορισμένα ζυμαρικά και για την Τουρκία, ορισμένα μεταποιημένα γεωργικά προϊόντα που υπάγονται στο κεφάλαιο 19 της Συνδυασμένης Ονοματολογίας, ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ: Άρθρο 1 Η Κοινότητα εφαρμόζει, εντός των ορίων ετήσιας ποσόστωσης 2,5 εκατομ. ECU, στα εμπορεύματα που απαριθμούνται στον πίνακα του παραρτήματος 1, όπου ο ειδικός δασμός υπολογίζεται. Λρθρο 2 Η Τουρκία εφαρμόζει, εντός των ορίων ετήσιας ποσόστωσης 2,5 εκατομ. ECU, στα εμπορεύματα που απαριθμούνται στον πίνακα του παραρτήματος 2, όπου τα γεωργικά στοιχεία υπολογίζονται. Τα ποσά που αναγράφονται στον πίνακα του παραρτήματος 2 αντικαθιστούν τα ποσά που προβλέπονται, για τα αντίστοιχα εμπορεύματα, εντός των ορίων της εν λόγω ποσοστώσεως, από το παράρτημα 6 πίνακας 1 της απόφασης 1/95. Αρθρο 3 Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει στις Εφαρμόζεται από την 1. 11. 1996. Για το Συμβούλιο Σύνδεσης ΕΚ - Τουρκίας Ο Πρόεδρος 1 ΕΕ αριθ. L 293 της 29. 12. 1972, σ. 68. 2 ΕΕ αριθ. L 35 της 13. 2. 1996, α 1. Μ Δασμολογικές ποσοστώσεις και δασμοί εισαγωγής στην Κοινότητα για τα εμπορεύματα καταγωγής Τουρκίας Παράρτημα 1 Κώδικας ΣΟ 1902 11 00 1902 19 I Εφαρμοστέος δασμός (ECU/100 kg) 10. 67 10. 67 Τ" Δασμολογικές ποσοστώσεις και δασμοί εισαγωγής στην Τουρκία εμπορευμάτων κοινοτικής καταγωγής. Παράρτημα 2 Κώδικας ΣΟ 1902 20 91 1902 20 99 1902 30 10 1902 30 90 1902 40 90 1904 10 10 1904 10 90 1904 20 10 1904 90 10 1904 90 90 1905 90 20 1905 90 60 1905 90 90 | Εφαρμοστέος δασμός (ECU/100 kg) 2J31 Ί_Α\ 10,67 4^21 4121 6J9 19,94 * 44,21 11,11 18,74 * * Ποσό βάσει του παραρτήματος 4 της απόφασης αριθ. 1/95 του Συμβουλίου Σύνδεσης ΕΚ- Τουρκίας της 22ας Δεκεμβρίου 1995 για την εφαρμογή της οριστικής φάσης της τελωνειακής ένωσης (ΕΕ L 35 της 13. 2. 1996, σελ. 1 ) G ΔΗΜΟΣΙΟΝΟΜΙΚΟ ΔΕΛΤΙΟ 1. ΚΟΝΔΥΛΙ: Άρθρο 10 θέση 1000 ΠΙΣΤΩΣΕΙΣ: 864 εκατομ. ECU 2. ΟΝΟΜΑΣΙΑ ΤΟΥ ΜΕΤΡΟΥ: Σχέδιο απόφασης του Συμβουλίου Συνδέσεως ΕΚ - Τουρκίας σχετικά με αμοιβαίες παραχωρήσεις όσον αφορά το καθεστώς που εφαρμόζεται σε ορισμένα μεταποιημένα γεωργικά προϊόντα. 3. ΝΟΜΙΚΗ ΒΑΣΗ: Άρθρο 113 Άρθρο 22 παρ. 3 Συμφωνίας Συνδέσεως ΕΚ - Τουρκίας 4. ΣΤΟΧΟΙ ΤΟΥ ΜΕΤΡΟΥ: Μετά τη δασμολόγηση της Ένωσης στον Γύρο της Ουρουγουάης, η βελτίωση της πρόσβασης στην αγορά της Κοινότητας για τα εκ Τουρκίας ζυμαρικά των κωδικών ΣΟ 1902 11 και 1902 19 Περίοδος 12 μηνών Τρέχον οικονομικό έτος ( ) Επόμενο οικονομικό έτος ( ) 5. ΔΗΜΟΣΙΟΝΟΜΙΚΕΣ ΕΠΙΠΤΩΣΕΙΣ 5. 0. Δαπάνες που βαρύνουν: - τον προϋπολογισμό των ΕΚ (επιστροφές (παρεμβάσεις) - τους εθνικούς προϋπολογισμούς - τους άλλους τομείς 5. 1. ΕΣΟΔΑ: - Ίδιοι πόροι των ΕΚ (εισφορές/δασμοί) - 1. 242. 000 5. 0. 1. ΠΡΟΒΛΕΨΕΙΣ ΔΑΠΑΝΩΝ 5. 1. 1. ΠΡΟΒΛΕΨΕΙΣ ΕΣΟΔΩΝ 5. 2. ΤΡΟΠΟΣ ΥΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ: όγκος των εισαγωγών του 1994 (4866 τόννοι) επί την απώλεια εσόδων από την εισαγωγή του μειωμένου γεωργικού στοιχείου (362 ECU/t - 106,7 ECU/t) = μέγιστη απώλεια εσόδων 1. 242. 000 ECU. 6. 0. ΔΥΝΑΤΗ ΧΡΗΜΑΤΟΔΟΤΗΣΗ ΜΕ ΠΙΣΤΓ ΥΠΟ ΕΚΤΕΛΕΣΗ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ: ΪΣΕΙΣ ΕΓΓΕΓΡΑΜΜΕΝΕΣ ΣΤΟ ΣΧΕΤΙΚΟ ΚΕΦΑΛΑΙΟ ΤΟΥ 6. 1. ΔΥΝΑΤΗ ΧΡΗΜΑΤΟΔΟΤΗΣΗ ΜΕ ΜΕΤΑΦΟΡΑ ΜΕΤΑΞΥ ΚΕΦΑΛΑΙΩΝ ΤΟΥ ΥΠΟ ΕΚΤΕΛΕΣΗ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ: 6. 2. ΑΝΑΓΚΗ ΣΥΜΠΛΗΡΩΜΑΤΙΚΟΥ ΠΡΟΥΠ ΟΛΟΓΙΣΜΟΥ: 6. 3. ΠΙΣΤΩΣΕΙΣ ΠΟΥ ΠΡΕΠΕΙ ΝΑ ΕΓΓΡΑΦΟΥΝ ΣΤΟΥΣ ΜΕΛΛΟΝΤΙΚΟΥΣ ΠΡΟΥΠΟ )ΛΟΠΣΜΟΥΣ: ΠΑΡΑΤΗΡΗΣΕΙΣ: Στόχος του μέτρου είναι η αποκατάσταση των παραδοσιακών ανταλλαγών. Σε σύγκριση με την μέχρι της 30ής/6/95 κατάσταση σημειώνεται αύξηση των εσόδων: όχι όχι όχι όχι [μειωμένο γεωργικό στοιχείο (106,7 ECU/t) - μέση τιμή γεωργικού στοιχείου 1994-95 (33,55 ECU/t]* όγκος εισαγωγών 1994 (4866 τόννοι) = 335. 948 ECU. ISSN 0254-1483 COM(96) 565 τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ GR 11 03 02 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-96-563-GR-C ISBN 92-78-10894-4 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2169/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Νοεμβρίου 1996 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price


title: Decision on the common position adopted by the Council with a view to the adoption of a Council Regulation on environmental measures in developing countries in the context of sustainable development (C4-0373/96 - 95/ 0161(SYN)) (Cooperation procedure: second reading)


title: WRITTEN QUESTION No. 3165/96 by Maj THEORIN to the Council. The illegal division of Cyprus


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2168/96 af 12. november 1996 om genindførelse af præferencetolden ved indførsel af småblomstrede roser med oprindelse i Israel