title: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet - SLIM-initiativet

eurovoc_concepts:
administrative formalities
legislation
project of common interest
single market

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION • f r ** * •à it -tr * ** Bryssel den 06. 11. 1996 KOM(96) 559 slutlig Meddelande från kommissionen til! rådet och Europaparlamentet SLIM-initiativet Rapport från Kommissionen om Pilotprojektet SLIM Förenklad lagstiftning på den inre marknaden Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet SLIM-initiativet 1. SLIM-initiativet (Simpler Legislation for the Internal Market) lanserades i maj 1996. Med starkt stöd från ministrarna med ansvar för den inre marknaden, var dess mål att finna sätt att förenkla lagstiftningen för den inre marknaden. Det ingår i kommissionens förtroendepakt för sysselsättningen. Förenklad lagstiftning kan bidra till att uppfylla paktens målsättning att förstärka företagens konkurrenskraft och öka deras potential att skapa arbetstillfällen. Den kan också hjälpa till att göra unionens verksam het mer öppen och effektiv, utan att äventyra det nödvändiga skyddet för medbor garna. Rapporten "Better Law-Making", som skall framläggas för Europeiska rådet på dess möte i Dublin i december 1996, kommer att ge en översikt över gemenskapens förenklingsverksamhet. lika många representanter för Fyra eller fem experter från medlemsstaters myndigheter arbetade i små SLIM-grupper tillsammans med lagstiftningsanvändarna. Varje arbetsgrupp leddes av en ordförande, som personligen utnämnts av kommissionsle damoten med ansvar för lagstiftningen inom var och en av de fyra sektorerna som hade valts ut för pilotprojektets första fas: Intrastat (systemet för insamling av statistik över handel inom gemenskapen), byggprodukter, erkännandet av examensbevis och sektorn för prydnadsväxter. Medlemsstaterna uppmanades att inkomma med skriftliga synpunkter. Kommissionens rapport om första fasen är bilagd detta meddelande. SLIM-gruppernas rekommendationer 2. Karaktären på arbetsgruppernas rekommendationer och graden av förenkling som skulle kunna uppnås varierar från en sektor till en annan. För Intrastat har specifika förenklingar som kan genomföras på kort sikt rekommenderats, med mer radikala förslag som utgör en bas för framtida diskussioner och åtgärder. De övriga grupperna har lagt fram rekommendationer eller alternativ som kommer att bli kommissionen till stor hjälp för att besluta om hur man skall gå vidare. När det gäller byggprodukter kan de övervägda alternativen bidra till att öppna en utomordentligt viktig sektor för konkurrens där den inre marknaden hittills inte har kunnat fungera tillfredsställande. Varje SLIM-grupp föreslog ett antal sätt att förenkla eller förbättra lagstiftningen. 3. Deras rapporter står till förfogande vid förfrågan. I) Resultatet av delprojektet för Intrastat återspeglar de djupanalyser som redan hade genomförts. Rekommendationerna omfattar att förenkla eller helt upphöra att samla in vissa uppgifter från och med 1 januari 1998, att avsevärt minska antalet underrubriker i tullnomenklaturen, från nuvarande 10 500 till ca 6 500 - 7 000, och anpassa eller förnya systemet för insamling av statistiska uppgifter för att lätta bördan för företagen. Detta skulle kunna innebära ökad användning av stickprov, ett tvåstegs- system som minskar antalet tillfällen för detaljerad deklarationsskyldighet eller att en grupp medlemsstater använder endast en insamlingsväg, som enbart grundas på exportstatisik. J& -2 Kommissionens svar - De första stegen har redan tagits för att genomföra några av rekommendationerna för en minskning av kraven på statistik. Kommissionen stöder tanken på att använda en förenklad nomenklatur, som ändå återspeglar de flesta användarbehoven. Denna förenklade nomenklatur bör inte överstiga 7 000 rubriker och bör vara klar att tas i bruk den 1 januari 1998. Den instämmer även med SU M-gruppen i att de olika systemen för insamling av statistiska uppgifter bör undersökas. Framför allt måste kommissionen vara beredd att anpassa lagstiftningen för att göra det möjligt för medlemsstater som önskar införa en enda insamlingsväg för statistik över den gemenskapsinterna handeln att göra det. Kommissionen kommer att inleda undersök ningar av tvåstegsmetoden och möjligheterna att använda stickprov, vilka skall slutföras senast 1999. ii) Arbetsgruppen för byggprodukter lade fram tre handlingsalternativ, och gav sina synpunkter på för- och nackdelarna med vart och ett av dessa. De sträckte sig från att förbättra kommissionens och de europeiska standardiseringsorganens arbetsrutiner till det radikala alternativet att avskaffa den obligatoriska kopplingen mellan tillämpningen av byggprodukt-direktivet och tillgången på harmoniserade normer. Ett tredje alternativ i två steg övervägdes också. Kommissionens svar - Kommissionen kommer att lägga fram förslag i linje med gruppens rapport. Den avser att följa upp förslaget bestående av en kombination av kortsiktiga åtgärder, som sannolikt kommer att påskynda genomförandet av direktivet om byggprodukter, och åtgärder på längre sikt, som utgör en ny plattform för framtida insatser ifråga om ett fullständigt och sammanhängande system för byggsektorn i sin helhet. iii) Arbetsgruppen för examensbevis förordade bibehållandet av de sektorsdirektiv som redan existerar för enskilda yrken. En majoritet föreslog dock att kommissionen skulle ompröva frågan om att överföra de yrken som omfattas av dessa direktiv till det allmänna systemet för erkännandet av examensbevis, efter översynen 1999. Gruppen föreslog även att effektivisera delar av lagstiftningen, speciellt vad beträffar de berörda rådgivande kommittéernas verksamhet och de normer som gäller för utbildning och praktik. Kommissionens svar - Kommissionen kommer att lägga fram förslag under 1997 för att effektivisera de rådgivande kommittéernas arbete och för att förenkla uppdateringen av förteckningar över examensbevis som omfattas av automatiskt erkännande. Den avser att följa upp förslaget om att en mer resultatorlenterad syn på definitionen av krav på utbildning och praktik bör införas i samband med översynen av kraven på utbildning och praktik i direktivet om sjuksköterskor. Kommissionen kommer även att genomföra en undersökning av möjligheterna att överföra berörda yrken till det allmänna systemet efter 1999 års översyn av detta. iv) Arbetsgruppen för prydnadsväxter var djupt oenig i frågan huruvida det över huvud taget skall finnas någon gemenskapslagstiftning inom detta område. Om den bibehålls, bör denna lagstiftning klarläggas och förenklas. Det bör exempelvis finnas olika former och grader av kontroll på olika stadier av produktions- och distributions processen, förteckningen över de arter som omfattas bör utformas åtminstone i förhållande till deras ekonomiska betydelse, de bestämmelser som reglerar importen från tredje land bör ses över och ytterligare ansträngningar göras för att uppnå bättre överenstämmelse med gemenskapens karantänkontroll för växter. Kommissionens svar - Kommissionen kommer att lägga fram förslag senast I maj 1997. Dessa förslag kommer att vara baserade på en undersökning av de olika alternativ som lagts fram av SLIM-gruppen. 3- Utyärderfng ay SUM-proJektete arbetsmetod 4. Den allmänna bedömningen av SLIM-metodiken är att den kan fungera och att den hittills redan har burit frukt. Kommissionen har demonstrerat sitt åtagande till förmån för förenkling i den första fasen av SLIM. Därför avser kommissionen att fullfölja projektet och föreslå en utvidgning av SLIM till en andra fas omfattande andra sektorer. För att detta skall vara möjligt måste dock rådet visa samma beslutsamhet genom att ta sitt politiska ansvar. Rådet måste framför allt ge sitt stöd till arbetsmeto den och det måste åta sig att vidta de nödvändiga åtgärderna för att uppnå konkreta resultat. Detta innebär inte bara att vara beredd att acceptera de förslag som kommis sionen kommer att presentera beträffande gemenskapslagstiftning men även att medlemsstater, när det behövs, ägnar samma uppmärksamhet åt att förenkla nationell lagstiftning. Med stöd av erfarenheterna från första fasen och medlemsstaternas råd genom Rådgivande kommittén för den inre marknaden, i samverkan med andra lämpliga språkrör, kommer kommissionen att utse sektorerna för nästa fas. Kommissionen kommer att definiera varje SLI M-grupps ansvarsområde så tydligt som möjligt och avsätta tillräckligt mycket tid för utarbetandet av rapporter och säkerställa största möjliga öppenhet gentemot alla medlemsstater. Under denna andra fas kommer den att rapportera till rådet såväl om uppföljningen inom den första gruppen av sektorer som om framstegen inom den andra gruppen. Ytterligare utvidgning kommer att bero på de konkreta resultat som uppnås. Medlemsstaternas roll lagstiftningen, Kommissionen betonar att medlemsstaterna själva måste ta sitt ansvar för att 5. förenkla i kommissionens meddelande om den inre marknadens inverkan och effektivitet påpekas att sedan man i en första omgång har lyckats avskaffa uppdelningen av marknaden inom EU har vikten ökat av att avlägsna återstående hinder för affärsverksamhet över gränserna i de nationella regelverken och att det än så länge finns få tecken på att medlemsstaterna är redo att iaktta samma återhållsamhet i fråga om reglering som de så högljutt begär för unionens del. Endast medlemsstaterna kan anta denna utmaning och kommissionen uppmanar rådet att ge uppgiften sitt fulla stöd. Ac Rapport från Kommissionen om Pilotprojektet SLIM Förenklad lagstiftning på den inre marknaden ytd - 2- 1. I Initiativef 1. 1. Förenklad lagstiftning kan förbättra företagens konkurrenskraft och öka deras potential att skapa arbetstillfällen1 och kan också bidra till att göra gemenskapens verksamhet öppnare och effektivare medan en hög nivå upprätthålls på skyddet för den enskilde medborgaren. SLIM-initiativet var ett svar på företagens och de yrkes verksammas ökande behov av ändamålsenlig lagstiftning som inte ger upphov till onödigt arbete. Rådet gav initiativet sitt formella godkännande i sin resolution av den 8 juli om förenklad lagstiftning och administration på den inre marknaden och Europeiska rådet anmodade kommissionen att lämna en rapport till rådet om pilotprojektet SLIM före utgången av 1996. Initiativet skall ses i samband med gemenskapens strävan att förbättra företagens konkurrenskraft och öka deras potential att skapa arbetstillfällen, såsom framgår av att det ingår bland de åtgärder som utformats för att främja konkurrenskraften i kommissionens förtroendepakt för sysselsättningen. Pilotprojektet SLIM utgör en ny fas i kommissionens strävan att förenkla och 1. 2. förbättra lagstiftningen för att lätta bördan av bestämmelser för företag och yrken inom den inre marknaden och ändå uppnå gemenskapens mål2. Det bygger på en ny arbetsmetod som går ut på att i små grupper sammanföra fyra eller fem experter från nationella myndigheter och lika många representanter för lagstiftningsanvändarna. Varje arbetsgrupp leds av en ordförande som utnämnts av kommissionsledamoten med ansvar för lagstiftningen i den berörda sektorn. Dessa grupper, som hade mycket snäva tidsramar, hade i uppgift att utarbeta förslag till förenklingar av lagstiftningen. Följande fyra områden undersöktes: intrastat, systemet för insamling av statistik över handel inom gemenskapen, byggprodukter, erkännandet av examensbevis och prydnadsväxter. Gruppernas slutsatser skulle göra det möjligt för kommissionen att besluta om behovet av ytterligare åtgärder. Grupperna rådfrågade de medlemsstater som inte hade någon expert i gruppen och tog emot skrivna inlagor från berörda parter. Pilotprojektet har givit positiva resultat. Kommissionen anser att med tanke på 1. 3. SLI M-gruppernas tidspress (de hade bara tre till fem arbesdagar till sitt förfogande) och ämnenas komplicerade natur, så bekräftas arbetsmetoden genom sina resultat och det är befogat att överväga dess utvidgning till andra lagstiftningsområden, på vissa villkor, skärskilt för att uppmuntra innovation i Europa. Kommissionen å sin sida avser att vidta åtgärder inom vart och ett av de fyra områdena. Kommissionen betonar dock att initiativets framgångar i längden enbart kan bedömas mot bakgrund av rådets och parlamentets förmåga att acceptera förändringar i lagstiftningen till förmån för förenklingar. 2. | SLIM-gruppernas arbetsmetoder | 2. 1. Mellan juni och början av oktober 1996, möttes varje SLI M-grupp sammanlagt mellan tre och fem dagar. Det begränsade deltagarantalet och deltagarnas kännedom Se kommissionens meddelande av den 8 maj 1996 om pilotprojektet SLIM (förenklad lagstiftning på den inre marknaden) Kommissionens arbete för förenkling och likartade ärenden har redovisats i rapporterna från Europeiska rådets årsslutsmöten 1993, 1994 och 1995 samt juni 1996. Rapporten under namnet "Better Law-Making" kommer att presenteras för Europeiska rådet på dess möte i Dublin i december 1996. - 3- om de berörda sektorerna möjliggjorde i allmänhet en informell arbetsatmosfär och ett fritt utbyte av åsikter. Därigenom kunde idéer diskuteras mer öppet än vad som hade varit möjligt i formellare sammanhang. I många fall var grupperna villiga att ta med förenklingsalternativ i sina rapporter som inte alla deltagare stod bakom. Detta återspeglas i rapporterna, i några fall med uppgifter om enskilda personers ståndpunk ter. Mötena kompletterades med skriftväxlingar, framför allt i samband med rapporter nas färdigställande. Kommissionens ansvariga tjänstegrenar tillhandahöll sekretariats tjänster för alla grupperna. 2. 2. Grupperna samrådde med alla medlemsstater på följande sätt: Gruppen för Intrastat på grundval av ett trettiotal enskilda "förslagsblanketter", gruppen för exa mensbevis använde ett kort rådgivande dokument, grupperna för prydnadsväxter och byggprodukter genom en enkel skriven uppmaning. Många representativa organisatio ner lämnade också in skriftliga bidrag3. De skriftliga bidragen var till betydande hjälp för grupperna och togs hänsyn till vid utarbetandet av rapporterna. 3. I Sammanfattning av pilotprojektens resultat 3. 1. INTRASTAT 3. 1. 1. Bakgrund -1ntrastat-systemet introducerades 1993 för att möjliggöra samman ställningen av statistik över handel inom gemenskapen som ersättning för de uppgifter som tidigare samlats in vid gränserna. Informationen samlas in från ca 430 000 företag (ca två tredjedelar av företagen är undantagna). 3. 1. 2. Problem - Systemet är dyrbart för både företag och myndigheter. Den statistik som produceras på EU-nivå är av otillräcklig kvalitet och blir tillgänglig för sent. Man har försökt övervinna dessa problem, men alla förslag till förenkling ställs inför motsättningen mellan företagens önskan att slippa rapporteringsbördor och statistikan vändarnas krav på detaljerad information. 3. 1. 3. Huvudpunkter i SLIM-gruppens rapport - Förenklingsförslagen riktar in sig på följande: • minska kraven på uppgifter till det minimum som är nödvändigt för att fram ställa statistik över den gemenskapsinterna handeln, • använda en förenklad varunomenklatur som täcker de flesta användarbeho ven, • anpassa eller förnya datainsamlingssystemet för att lätta bördan för företa gen, • stödja åtgärder för att underlätta införandet av det reviderade systemet. SLIM-gruppen rekommenderar att ett antal uppgiftskomponenter från och med den 1 januari 1998 antingen skall förenklas eller upphöra att samlas in, speciellt de av begränsat intresse. För att minimera anpassningskostnaderna skall dessa meddelas företagen på en gång. Listor över erhållna bidrag finns som bilaga till respektive grupps rapport. Sammanfattningarna av de frågor som behandlades i respektive SLIM-grupp och de rekommendatio ner eller alternativ som dessa la fram är utarbetade av kommissionen. Fler detaljer återfinns i Bilaga 1. För att helt kunna ta ställning till gruppernas arbete och framför allt för att förstå de underliggande argumenten och de olika graderna av stöd för rekommendationerna och alternativen från de olika gruppdeltagarna, är det nödvändigt att ta del av de enskilda rapporterna, som finns till förfogande hos kommissionen. 4- SLIM-gruppen rekommenderar även en betydande minskning av antalet underrrubriker i nomenklaturen. Om man använder det harmoniserade sexsiffriga systemet som bas kan ett antal underrubriker från den befintliga Kombinerade nomenklaturen (CN) läggas till. Detta skulle minska antalet varukoder från 10 500 till ca 6 500 - 7 000. En gemensam kommitté bör bildas, för att överväga hur motiverade dessa ytterligare underrubriker är. Den nya nomenklaturen, HS6+, kommer att vara frivillig för upp- giftslämnarna, som kan fortsätta att använda CN. De detaljerade siffrorna på handeln mellan medlemsstaterna kommer dock att finnas tillgängliga på den detaljnivå som föreskrivs genom HS6+. Vad beträffar datainsamiingssystem, så stöder SLIM-gruppen idén att i framtiden införa system som kommer att omfatta färre företag eller på annat sätt avsevärt lätta den totala deklarationsbördan för företagen, men ändå är godtagbara vad beträffar kvalitén på statistiken. Fyra system för uppgiftsinsamling har övervägts, av vilka några är möjliga att kombinera. Dessa uppslag måste dock undersökas ytterligare innan något förslag kan läggas fram. Införandet av förenklingsinitiativen bör åtföljas av en ständig strävan att modernisera systemen för insamling och sammanställning och återrapporteringen av statistiska resultat till uppgiftslämnarna. EDICOM-projektet, som främjar användandet av elektronisk dataöverföring för statistik och datorhjälpmedel, kommer att bidra till denna verksamhet och dess fortsatta utveckling bör godkännas utan ytterligare dröjsmål. 3. 1. 4. Kommissionens svar - Kommissionen har redan vidtagit steg mot att genom föra några av rekommendationerna för en minskning av kraven på statistik. Den stöder tanken på att använda en förenklad nomenklatur som ändå återspeglar de flesta användarbehoven utan att Öka bördan för de företag, som även är verksamma inom extern handel. Denna förenklade nomenklatur bör inte överstiga 7 000 rubriker och bör vara klar att tas i bruk den 1 januari 1998. Den instämmer även med SLIM-gruppen i att de olika systemen för datainsamling bör undersökas. Framför allt måste kommis sionen vara beredd att anpassa lagstiftningen för att göra det möjligt för medlemsstater som önskar använda endast en insamlingsväg för statistik över handeln mellan medlemsstaterna att göra det och den kommer att inleda studier av tvåstegsmetoden och möjligheterna att använda stickprov, förslutförande senast 1999. 3. 2. BYGGPRODUKTER 3. 2. 1. Bakgrund - Byggsektorn svarar för 9 % av BNP inom unionen och omfattar 2 miljoner företag. Lagstiftning om byggprodukter på unionsnivå är unik så tillvida att alla byggprodukter regleras genom ett enda direktiv, direktiv 89/106 av den 21 december 1988 om tilinärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om byggpro dukter5 3. 2. 2. Problem - Det har stått klart från början att det var en ganska ambitiös målsätt ning att reglera en så stor sektor av ekonomin genom ett enda direktiv och dess genomförande har hittills inte varit tillfreställande. För att den inre marknaden skall kunna fungera väl på området för detta direktiv fordras det att tekniska föreskrifter anpassas, antingen harmoniserade normer, eller Europeiska tekniska godkännanden eller erkända nationella tekniska föreskrifter. Åtta år efter det att direktivet om bygg produkter antogs, finns inget av detta tillgängligt, vilket har lett till att den inre markna den hittills inte har kunnat fungera tillfredsställande inom denna sektor. 5 EGTnrL40,11. 2. 1989,8. 12 3. 2. 3. Huvudpunkter i SUM-gruppens rapport - SLIM-gruppen la fram tre handlingsal ternativ: • Förbättring av kommissionens och de europeiska standardiseringsorganens arbetsrutiner för att lämna ut tekniska föreskrifter, speciellt avseende har moniserade standarder: detta alternativ, som inte skulle kräva någon för ändring av direktivet, syftar till att på kort sikt förbättra rutinerna för dess ge nomförande. • Avskaffande av den obligatoriska kopplingen mellan tillämpningen av direkti vet och tillgången på tekniska föreskrifter. Detta skulle göra det möjligt för industrin att börja saluföra sina produkter med CE-märkning på grundval av oberoende certifiering utan referens till harmoniserade normer, som i andra direktiv enligt den s. k. nya metoden. • Ett alternativ i två steg: Förbättra arbetsrutinerna enligt det första alternativet med början omedelbart och parallellt med detta utveckla ett program för att tillnärma nationella bestämmelser om byggindustrin. (Ett överskådligt system av gemensamma normer för produkter skulle underlättas genom gemen samma bestämmelser om byggindustrin. ) Mot bakgrund av de framsteg som görs, kan situationen sedan tas upp till förnyad prövning med syfte att an passa direktivet om byggprodukter till den nya metodens principer eller att omarbeta det. SLIM-gruppen betonar att det första alternativet skulle ha fördelen att det kan tillämpas utan dröjsmål. Fördelen med det andra alternativet är att det skulle återställa de oberoende organens roll ifråga om att ansvara för att standarder uppfyller bestämmel serna, enligt avsikten med den nya metoden. I en kommentar framhålls emellertid att man inom byggbranchen har föga tillit till ett system som bygger på överensstämmelse med väsentliga krav. Om man inleder ett förfarande för att uppnå en formell ändring av direktivet riskerar man att på nytt starta en diskussion om dess innehåll, som går utöver de ursprungliga avsikterna, med en period av juridisk osäkerhet som resultat. Slutligen påpekar gruppen att det tredje alternativet ger en lösning genom kortsiktiga åtgärder, som sannolikt kommer att påskynda genomförandet av direktivet om byggprodukter, medan det samtidigt utgör en ny plattform för framtida insatser ifråga om ett fullständigt och komplett system för byggsektorn i sin helhet. Gruppen kommen terar att förenklade rutiner och därigenom minskade bördor för tillverkningsindustrin, som SLI M-projektet syftar till, förmodligen har större förutsättningar att uppnås genom det andra och tredje alternativet. 3. 2. 4. Kommissionens svar - Kommissionen kommer att lägga fram förslag i linje med gruppens rapport. Den avser att följa upp det uppslag som består av en kombination av kortsiktiga åtgärder, som sannolikt kommer att påskynda genomförandet av direktivet om byggprodukter, och åtgörderpå längre sikt, som utgör en ny plattform för framtida insatser ifråga om ett fullständigt och fungerande system för byggsektorn I sin helhet. 3. 3. ERKÄNNANDE AV EXAMENSBEVIS 3. 3. 1. Bakgrund - Sju sektorsdirektiv som styr verksamheten för läkare, sjuksköter skor i allmänvården, veterinärer, tandläkare, barnmorskor, arkitekter och farmaceuter antogs mellan 1975 och 1985. Med undantag för direktivet om arkitekter, specificerar dessa direktiv gemensamma minimistandarder för utbildning och praktik för respektive yrke och innehåller förteckningar över nationella examensbevis som uppfyller dessa gemensamma standarder och följaktligen omfattas av automatiskt ömsesidigt erkän nande. För arkitekter specificerar direktivet vissa villkor som måste uppfyllas för att ett examensbevis skall omfattas av ömsesidigt erkännande. Medlemsstaterna kan dock fortsätta med att utfärda examensbevis som inte uppfyller dessa villkor och därför faller utanför ramen av erkännande som ges i direktivet. 3. 3. 2. Problem - Sektorsmetoden, som skapar en viss europeisk profit på utbildning och praktik, tvingade många medlemsstater att ändra den nationella lagstiftning som reglerar tillträdeskraven till de berörda yrkena och i några fall (t. ex. tandläkare i Italien och Österrike) krävdes att man införde ett yrke som tidigare inte hade existerat. Sektorsdirektiven kan även hindra reformer på nationell nivå, om planerade föränd ringar skulle göra nationella regler oförenliga med det beträffade direktivet. Detta var en av de anledningar som föranledde gemenskapen att anta en ny metod för erkän nandet av examensbevis - den generella ordningen - som låter medlemsstaterna besluta om lämplig nivå och struktur på utbildning och praktik och behovet av reglering. I motsats till sektorsdirektiven garanterar den generella ordningen dock inte en inflyttad person automatiskt erkännande. Behovet att kontinuerligt ompröva de överenskommna gemensamma reglerna för utbildning och praktik ledde till att en rådgivande kommitté bildades för var och en av sektorsdirektiven. Dessa kommittéer, som f. n. består av 45 medlemmar, utgör en avsevärd administrativ börda för kommissionen. De utfärdar rekommendationer och yttranden till medlemsstaterna och ger råd till kommissionen om huruvida det är nödvändigt att förändra direktiven. I praktiken är det inte många av deras rekommen dationer till förändringar av direktiven som har blivit positivt mottagna av medlemssta terna. 3. 3. 3. Huvudpunkter i SUM-gruppens rapport - SLIM-gruppen förordade bibehållan det av de sektorsdirektiv som redan existerar för enskilda yrken. En majoritet föreslog dock att det skulle vara lämpligt att kommissionen omprövade frågan om en överföring till den generella ordningen efter översynen 1999. De ansåg att formuleringen av bestämmelserna för utbildning och praktik i sektorsdirektiven skulle omprövas i riktning mot kompetensbaserade normer som lägger större vikt vid resultatet av utbildning och praktik än vid stelbenta regler för dess innehåll. Gruppen lade även fram alternativ för att minska den administrativa bördan och kostnaden för att driva systemet, f. n. 1,5 miljoner ecu årligen, genom en effektivisering av de berörda rådgivande kommittéerna. 3. 3. 4. Kommissionens svar - Kommissionen kommer att lägga fram förslag under 1997 för att effektivisera de rådgivande kommittéemas arbete och för att förenkla uppdateringen av förteckningar över examensbevis som omfattas av automatiskt erkännande. Den avser att följa upp förslaget om att en mer resultatorienterad syn på definitionen av krav på utbildning och praktik bör införas i samband med översynen av kraven på utbildning och praktik i direktivet om sjuksköterskor. Kommissionen kommer även att genomföra en undersökning av möjligheterna att överföra berörda yrken till den generella ordningen efter 1999 års översyn av denna. 3. 4. PRYDNADSVÄXTER 3. 4. 1. Bakgrund - Gemenskapens regler om saluföring av prydnadsväxter och förökningsmaterial för prydnadsväxter finns i direktiv 91/682/EEG och dess genomfö randebestämmelser. Direktivet angav minimistandarder för kvalitet och villkor på gemenskapsnivå med certifieringsrutiner och stödjande dokument. 3. 4. 2. Problem - På grund av det påskyndade antagandet av direktivet i slutet av 1991 finns det ett flertal motstridigheter i texten som har lett till tolkningsproblem i samband med att lagstiftningen har inlemmats och genomförts i medlemsstaterna. Dessutom har flera medlemsstater bett kommissionen granska vissa delar av direktivet eftersom - 7- varken dess räckvidd eller omfattningen av några av undantagen framgick tydligt. I ett försök att övervinna dessa problem utgav kommissionen 1994 en tillämpningsinstruk tion till medlemsstaterna för de bestämmelser som hade orsakat störst svårigheter. Detta var dock inte tillräckligt för att säkerställa ett snabbt och enhetligt genomförande i medlemsstaterna. Slutligen har kommissionen, på grund av de ovan angivna svårighe terna, inte kunnat utveckla de ytterligare genomförandeåtgärder som krävs i direktivet. 3. 4. 3. Huvudpunkter i SLIM-gruppens rapport - Medan några medlemmar av SLIM- gruppen - yrkesodlarna - starkt ifrågasatte behovet av gemenskapsåtgärder inom denna sektor, var man i allmänhet överens om att direktivet kunde ändras med syfte att klarlägga det och att lätta den administrativa bördan för både producenter och medlemsstaternas myndigheter. Gruppen rekommenderade att direktivets tillämp ningsområde - vad beträffar vem som skall omfattas av det - bör klarläggas och att det bör finnas olika former och grader av kontroll på olika nivåer i produktions- och distributionskedjan. Företeckningen över de arter som omfattas bör utformas efter deras ekonomiska betydelse, med möjlighet för medlemsstaterna att befrias från kravet att behöva upprätta en infrastruktur för arter som de normalt inte producerar eller saluför. Reglerna beträffande beteckningarna på varianter under vilka material saluförs bör omarbetas och klarläggas och genomförandedirektivet 93/78/EEG bör upphävas. Bättre överensstämmelse bör eftersträvas mellan direktivet om pryd nadsväxter och direktivet om skyddsåtgärder mot skadegörare på växter och likvärdig hetsprincipen som tillämpas på icke- medlemsländer bör ses över. 3. 4. 4. Kommissionens svar - Kommissionen kommer att lägga fram förslag senast i maj 1997. Dessa förslag kommer att vara baserade på en undersökning av de olika alternativ som lagts fram av SLIM-gruppen. 4. | Behovet av nationella initiativ för förenkling och förbättring | SLIM-grupperna i pilotprojektet ansåg det i stort sett vara ogörligt att inom den tid som stod till förfogande koncentrera sig på förenklingsbehoven på nationell nivå (även om de nationella !ntrastat-systemen tidigare hade utvärderats med utgångspunkt från en detaljerad enkät). De var emellertid medvetna om vikten av denna dimension av problemet. Gruppen för examensbevis rekommenderade t. ex. att "de administrativa och juridiska formaliteter med vilka några medlemsstater omgärdar erkännande förfarandet bör undersökas närmare med sikte på att de antingen avskaffas eller förenklas och förtydligas". Detta bekräftar den uppfattning som ofta uttryckts av representanter för företag inom gemenskapen, att lagstiftningsbördan känns tyngre på nationell nivå än på gemenskapsnivå. I samband med att kommissionen fortsätter sträva efter enklare gemenskapslagstiftning, behövs det även åtgärder i medlemssta terna. I enlighet med rådets resolution av den 8 juli om förenklad lagstiftning och administration för den inre marknaden kommer kommissionen att främja en dialog om sådana nationella åtgärder inom den rådgivande kommittén för den inre marknaden. -8 BILAGA 1A - INTRASTAT - Sammanfattning av SLIM-gruppens rekommendationer MINSKNING ELLER FÖRENKLING AV KRAVEN FA STATISTISKA UPPGIFTER Avskaffandet av vissa obligatoriska uppgifter, som t. ex. nettovikt för utvalda produkter, transportmedel och vissa uppgifter som för närvarande samlas in frivilligt av medlemsstaterna (t. ex. lastnings/lossningshamn, ursprungs- och destinationsort et. c. ) en förändring till mer företagsvänliga deklarationsmetoder för några uppgifter och en förlängning av tidsfristen för INTRASTAT-deklarationen. NOMENKLATUR Med idén om det Harmoniserade systemet 6+ som varunomenklatur för INTRASTAT understryker SLIM-gruppen behovet av en avsevärd minskning av den nuvarande varunomenklaturen med möjlighet att införa ett begränsat antal underrubriker för att täcka specifika användarbehov. Detta kommer att leda till en minskning av antalet underrubriker från nuvarande 10 500 till ca 6 500 - 7 000. En gemensam kommitté med representanter från branchorganisationer, medlemsstater och kommissionstjäns ter bör ansvara för urvalet dessa ytterligare underrubriker. Nyttjandet av HS6+ kommer att vara frivilligt för uppgiftslämnarna som kan fortsätta att använda den Kombinerade nomenklaturen (CN). De detaljerade resultaten från den gemenskapsinterna handeln kommer emellertid enbart att finnas tillgängliga enligt HS6+-nomenklaturen. HS6+- nomenklaturen skulle även möjliggöra jämförelser med annan handelsstatistik och vara förenlig med internationella rekommendationer för handelsstatistik. För att säkerställa stabilitet rekommenderar även SLIM-gruppen en minskning av antalet uppdateringar. SYSTEM FÖR UPPG>FTSINSAMHNG SLIM-gruppen såg inte stor mening med att införa sektors- eller branchberoende tröskelvärden och påpekade att ett gemensamt EU-tröskelvärde skulle leda till problem p. g. a. olikheterna i ekonomiska förutsättningar och företagsstruktur mellan medlemsstater. En viss anpassning skulle emellertid kunna komma ifråga, t. ex genom att tillåta de företag som ligger precis ovanför tröskelvärdet att rapportera mindre ofta. Ett tvåstegssystem skulle kunna övervägas, enligt vilket enbart ackumulerade uppgifter som är nödvändiga för betalningsbalans och nyckeltal för handelsbalans skulle samlas in månadsvis och mer detaljerade uppgifter skulle samlas in enbart kvartalsvis eller t. o. m. mindre ofta. SLIM-gruppen rekommenderar att följderna av ett sådant system för att lätta bördorna för företagen samt dess tekniska genomförbarhet undersöks. Stickprov skulle kunna användas som bas för insamling av ackumulerad handelssta tistik och i kombination med andra beskrivna system. Ett system med enbart en insamlingsväg, baserat på enbart exportstatistik, skulle kunna minska antalet rapporteringsskyldiga företag från nuvarande 430 000 till mellan 200 000 och 300 000. Denna radikala lösning skulle leda till en avsevärd lättnad av bördan och samtidigt göra det möjligt att bibehålla de nuvarande uppgiftskomponen terna, vilket är en fördel för statistikanvändarna. Systemet med enbart en insamlings- väg skulle kunna kombineras med exempelvis tvåstegssystemet så att enbart detaljuppgifterna fortfarande skulle kunna redovisas med både export-och importsta tistik. Om undersökningarna stöder detta, är det möjligt att EU-lagstiftningen borde anpassas för att göra det möjligt för endast en grupp medlemsstater att tillämpa ett sådant system. STÖDÅTGÄRDER Den ökande användningen av elektroniska deklarationssystem bör främjas aktivt (antagande av förslaget att vidareutveckla EDICOM-projektet skulle vara ett viktigt bidrag). Myndigheterna bör tillhandahålla uppgiftslämnarna med så mycket hjälp och vägledning som möjligt. Statistiska uppgifter baserade på deras deklarationer bör återrapporteras till uppgiftslämnarna för att stärka deras intresse för arbetet och öka företagens motivation att efterkomma kraven på statististiska uppgifter. 10 BILAGA 1B - BYGGPRODUKTER - Sammanfattning av SLIM-gruppens rekommendationer FÖRBÄTTRING AV ARBETSRUTINER De föreslagna förbättringarna innefattar att förenkla standardiseringsuppdragen som kommissionen ger till standardiseringsorganen. En lösning skulle kunna bestå i att strukturera uppdragen på ett sådant sätt att detaljerade tekniska komponenter som för närvarande ingår i vissa uppdrag skulle kunna utarbetas av standardiseringsexperter. En sådan förenkling förutsätter att CENs kapacitet att samordna sitt arbete och tekniska frågeställningar förbättras. Förenklingen av uppdrag skulle leda till att rutinerna för att utarbeta mandat och standarder skulle påskyndas, genom att göra det möjligt att snabbare konsultera de relevanta kommittéerna. Färdigställandet av Europeiska standarder för testmetoder bör också ges hög prioritet. Ett preliminärt offentliggörande av de europeiska standarder för testmetoder som redan har antagits och en del av framtida harmoniserade standarder skulle dels ge större överblick över de framsteg som gjorts inom europeisk standardisering och dels ge industrin en möjlighet att börja använda resultaten av de ansträngningar den gjort genom att medverka i standardiseringsarbetet. TILLNÂRMNING AV BYG6PR0DUKTDIREKTIVET TILL NORMERNA ENLIGT DEN "NYA METODEN" I DIREKTIVEN För att uppnå detta mål skulle direktivets huvudkrav behöva förändras på följande sätt: Dels en ändring av de tekniska föreskrifternas betydelse, så att de inte längre utgör det enda sättet att fastställa CE-märkningen och dels en ändring som ger tillämpningsdokumenten och möjligtvis andra tekniska komponenter som ingår i de mandat som täcker vissa egenskaper som definieras i standardiseringsuppdragen, en ställning motsvarande väsentliga krav. Enligt detta alternativ skulle industrin ha möjlighet att saluföra sina produkter med CE-märkning, som innebär överensstäm melse med standarder eller delar av standarder som redan publicerats eller, för egenskaper som ännu inte täcks av standardisering, direkt med de väsentliga kraven. Detta alternativ skulle innebära att det eventuellt blir nödvändigt att lägga till nya komponenter till vissa aspekter av tillämpningsdokumenten: Dels ett övergripande beslut om certifiering som täcker avsedd användning av alla de 40 produktfamiljer som ingår i direktivet om byggprodukter och dels antagande och offentliggörande av delar av standarder som ingår i uppdrag som utförts av CEN som harmoniserade standarder. Detta skulle göra det möjligt för industrin att använda CE-märkning, och därigenom garantera överensstämmelse med antingen offentliggjorda Europeiska standarder eller med väsentliga krav för egenskaper som ännu inte täcks av standar der. Slutligen skulle ett antagande av detta alternativ samtidigt möjliggöra ett omprövande av tillämpningsområdet för direktivet om byggprodukter, för att se om det är möjligt att utesluta vissa produkter som redan huvudsakligen täcks av andra direktiv. EH ALTERNATIV ITYA STEG Genom utvecklingen av Eurocodes och gemensamma bestämmelser i brandfrågor finns det mycket som tyder på att den juridiska ramen för byggarbete i framtiden i viss mån skulle kunna harmoniseras för medlemsstater. Detta skulle sammanhänga med möjligheterna att dels göra om Eurocodes från teststandarder till Europeiska standarder och dels använda Eurocodes i deras nuvarande form i praktiken för bygg- och konstruktionsarbete. Antagandet av de europeiska systemen för klassificering av produkter efter deras egenskaper i fråga om brandfarlighet skulle också kunna tjäna 11 som bas för gemensamma regler för byggnader och stöd för gemensamma produkt standarder. Dessa åtgärder kräver dock både tid och stöd i form av utarbetande av teststandarder. Det finns därför en möjlighet att grundreglerna för byggarbete skulle kunna harmoniseras medlemsstaterna emellan, vilket skulle tillåta tvåstegsaltemativet som beskrivs i paragraf 3. 2. 3, tredje strecksatsen. 12 BILAGA 10 - ERKÄNNANDE AV EXAMENSBEVIS - Sammanfattning av SLIM-gruppens rekommendationer ALLMÄNT Sektorsdirektiven som undersökts av gruppen bör bibehållas men verksamheten inom de rådgivande kommittéerna som är knutna till direktiven bör förbättras och förenklas. ERKÄNNANPEFRAGOR Sektorsdirektiven innebär större juridisk säkerhet för migranter än den generella ordningen och är lättare att administrera för medlemsstaternas myndigheter. Även om den generella ordningen medför mer arbete för nationella myndigheter i enskilda fall, fungerar det effektivt när myndigheterna väl har byggt upp en del erfarenhet i att ta hand om ansökningar om erkännanden. En majoritet av gruppen ansåg att kommis sionen bör ompröva frågan om en överföring av de berörda yrkena till den generella ordningen efter översynen av direktiv 92/51 år 1999. Gruppen uttryckte sin oro över att de enkla rutiner för erkännande som föreläggs i sektorsdirektiven ofta kompliceras genom ytterligare administrativa och juridiska krav på nationell nivå som är tidskrävande, dyra och förvirrande för den sökande. Dessa bör undersökas närmare med sikte på att de antingen avskaffas eller förenklas och klarläggs. UTBILDNING OCH PRAKTIK Även om direktiven har bidragit positivt till utbildning och praktik ansåg några grupp medlemmar att metoden att lägga fast minimikrav i form av detaljerade ämnes uppställningar är inaktuell. Gruppen ansåg att definitionen av bestämmelser för utbildning och praktik i sektorsdirektiven bör omprövas i riktning mot kompetensbase- rade normer som lägger större vikt vid resultatet av utbildning och praktik än vid stelbenta regler för dess innehåll. ARBETET I DE RÅDGIVANDE KOMMITTÉERNA Metoden att utse rådgivande kommittéer bör förenklas. I stället för att utnämning arna görs av rådet, bör de göras av respektive medlemsstat som meddelar sitt val till kommissionen. Den nuvarande treåriga mandatperioden bör förlängas för att förbättra kontinuiteten. De rådgivande kommittéernas sammansättning (för närvarande 45 medlemmar vilket kan bli 75 efter nästa utvidgning) bör omprövas. Slutligen lade gruppen fram förslag för att förbättra kommittéernas arbetsmetoder. 13 BILAGA ID - PRYDNADSVÄXTER - Sammanfattning av SLIM-gruppens rekommendationer BEHOVET AV DIREKTIVET Det fanns en djup oenighet inom gruppen om huruvida direktivet behövs. Några gruppmedlemmar tyckte att direktivet behövs för att garantera fri rörlighet och säker ställa minimikrav för kvalitetsstandard inom hela unionen. Andra menade bestämt att det är tillräckligt med marknadskrafter, allmän konsumentlagstiftning och privat avtalsrätt. På sin höjd skulle man kunna tänka sig ett frivilligt kontrollsystem som ger producenter möjlighet att använda kvalitetsmärkningen enligt EC-normerna för sina produkter om de väljer att ingå i det. Däremot var man överens inom gruppen att om direktivet skall finnas kvar måste den administrativa bördan minskas enligt nedan stående förslag. VEM SKALL KONROLLERAS GENOM LAGSTIFTNINGEN? Det bör finnas olika former och grader av kontroll på olika nivåer av produktions- och distributionskedjan beroende på i vilken utsträckning leverantören kan förväntas påverka materialets kvalitet. För att kunna gå efter denna metoden krävs att man omdefinierar begreppet "leverantör". FORTECKNlMGJaVER ARTER Förteckningen över arter bör utformas i förhållande till deras ekonomiska bety delse med möjlighet för medlemsstater att genom en gemenskapsrutin befrias från kravet att upprätta en infrastruktur för kontroll av arter som normalt inte framställs inom deras territorium. När det gäller frön bör förfarandet som anges i artikel 4 i direktivet omprövas mot bakgrund av deklarationen i rådets protokoll från antagandetillfället att frön enbart ingår i de fall där finns ett relevant samband mellan deras kvalitet och kvaliteten på andra förökningsmedel som härstammar från dem. VÅXTSORTERNAS ÄKTHET Artikel 9 av direktiv 91/682/EEG anger att material skall saluföras såsom tillhörande antingen en sort eller en grupp av växter. Gruppen var oenig beträffande huruvida artikel 9 skulle bibehållas. Några gruppmedlemmar förordade starkt att artikel 9 skulle bibehållas (men redigeras för att bli tydligare) och ansåg den väsentlig för att skydda konsumenten och för att användas som bas för märkning. Andra var emot att behålla den men ansåg att om den bibehölls skulle den förenklas så att den enbart föreskrev leverantören att hålla sig till sorter som kan hänföras till ett visst namn och en viss typ. Vad beträffar direktiv 93/78/EEG (genomförandebestämmelsen under artikel 9), fanns det en klar majoritet för att upphäva denna helt och hållet. Den ansågs alltför detaljerad och referensen i artikel 9 till "godkända internationella riktlinjer" som tillräcklig. SAMBAND MED DIREKTIV 77/93/EEG (SUNDHET HOS VÄXTER) Även om det finns betydande likheter och inga motstridigheter mellan liknande bestämmelser i de båda direktiven, bör ytterligare ansträngningar göras för att säkerställa samstämmigheten i vetskap om att de båda direktiven har skilda målsättningar. LIKVÄRDIGHET FÖR TREDJE LAND Direktivets bestämmelser om begreppet likvärdighet i samband med import från icke medlemsländer bör ses över. FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Pilotprojektet om förenklad lagstiftning för den inre marknaden (Simpler Legislation for the Internal Market: SLIM) (genomförd genom upprättandet av arbetsgrupper som kallas "SLIM-grupper"). 2. BERÖRDA BUDGETPOSTER A 250: Utgifter för officiella och övriga möten. 3. RÄTTSLIG GRUND Artikel 3 c, 7a och 100a i fördraget. 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1 Allmänt mål Pilotprojektet, som genomfördes mellan juni och november 1996, ledde till konkreta förslag om sätt att förenkla lagstiftningen inom följande fyra Intrastat, byggprodukter, ömsesidigt erkännande av områden: examensbevis och prydnadsväxter. Det finns nu förslag om att utvidga projektet till ytterligare sektorer. Syftet med denna förenkling är att förbättra företagens konkurrenskraft och öka deras potential att skapa arbetstillfällen reglering på genom att säkerställa att gemenskapsnivå eller på nationell nivå hindrar dem från att på ett effektivt sätt delta i den inre marknaden. inte överdrivet krånglig 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Nästa fas kommer att genomföras under 1997 och ytterligare faser kan bli aktuella för åren som följer. 5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 5. 1 Obligatoriska / Icke-obligatoriska utgifter 5. 2 Differentierade anslag / Icke-differentierade anslag 5. 3 Typ av inkomster som avses: Ej tillämplig. tit 6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 6. 1 Utgifter Möteskostnader för ca 40 medlemmer av SLIM-grupper (10 per grupp): 6 endagarsmöten per grupp i Bryssel. 6. 2 Inkomster Pilotprojektet finansieras till 100 % av medel från gemenskapens budget. 7. BUDGETKONSEKVENSER FÖR ANSLAG FÖR ÅTGÄRDER Inga. 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING. RESULTAT AV ÅTGÄRDER Ej tillämpliga (med undantag för kontrollen av krav på resekostnadsersättningar). 9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 9. 1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp Pilotprojektet syftade till att utarbeta konkreta förslag om sätt att förenkla lagstiftningen inom fyra områden. De förenklingsförslag som SLI M-grupperna lade fram har föranlett en positiv utvärdering av pilotprojektets verksamhet hittills. Framtida SLIM-rapporter kommer inte bara att täcka de områden som ingår i respektive fas utan även innehålla en utvärdering av de framsteg som gjorts för att förenkla lagstiftningen inom områden som behandlats i tidigare delprojekt. Målgrupp: Pilotprojektet är anpassat efter företagens och de yrkesverksammas behov inom hela gemenskapen av tydliga, enkla och ändamålsenliga regler som gör det möjligt för dem att göra bruk av de rättigheter de har som ett resultat av den inre marknaden, utan onödiga restriktioner eller utgifter. Små och medelstora företag drabbas särskilt hårt av kostnader i samband med anpassning till regler och bestämmelser. 9. 2 Skäl för åtgärden 9. 2. 1 Behov av gemenskapsfinansierat stöd SLIM-projektet är utformat för att få den inre marknaden att fungera bättre genom att förenkla och förbättra några av de regler som styr den. De ekonomiska fördelar som kan förväntas genom sådan förenkling motiverar mer än väl det föreslagna stödet. Åtgärden skall ses mot bakgrund av kommissionens övriga verksamhet i samband med förenkling och kodifiering av lagstiftningen (se rapporten till rådet i december 1995, "Better Law-Making"). Valet av metoden med "SLIM-grupper", d. v. s. små arbetsgrupper som omfattar kommissionen, ett litet antal medlemsstater och representanter för dem som berörs av lagstiftningen, har styrts av behovet att sammanföra de olika synsätten från såväl dem som genomdriver lagstiftningen som från dem som berörs av den. Grupperna har medvetet gjorts små för att uppmuntra ett öppet meningsutbyte, vilket skulle vara svårare i större och mera formella grupper, och för att möjliggöra snabba resultat. 9. 2. 3 Viktiga osäkerhetsfaktorer som kan påverka åtgärdens specifika resultat. Gruppernas storlek, valet av medlemmar, de utvalda sektorerna och de tidsramar som fastställts för projektet är alltsammans faktorer som kan ha inflytande på resultatet. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden aJJ^JMo^JMkatorer Se punkt 9. 3. 2. 9. 3. 2 De planerade utvärderingarnas form och frekvens Pilotprojektets fortskridande rapporterades regelbundet till en grupp av kommissionsledamöter och kommissionen kommer eventuellt att besluta att fortsätta med detta tillvägagångssätt. Även den Rådgivande kommittén för den inre marknaden och berörda sektorkommittéer kommer att hållas underrättade om utvecklingen. Inom kommissionen kommer de avdelningar med ansvar för de olika SLIM- grupperna och andra berörda avdelningar att mötas för att utvärdera framstegen och utbyta erfarenheter från genomförandet av projektet. Rapporter kommer att föreläggas rådet (ministrarna med ansvar för den inre marknaden) och Europeiska Rådet kommer också att informeras om uppnådda resultat. 9. 3. 3 Bedömning av uppnådda resultat Uppnådda resultat kommer att rapporteras till rådet enligt vad som angivits ovan. Huvudfrågan vid utvärderingen av projektet gäller i vilken utsträckning det är möjligt att nå fram till konkreta rekommendationer och vilka förenklingsåtgärder som därefter genomförs av gemenskapens institutioner på grundval av dessa rekommendationer. A 9. 4 Överensstämmelse med budgetplaneringen SLIM ingår inte specifikt i budgetplaneringen för 1997, eftersom det inte var möjligt att på förhand bedöma pilotprojektets resultat. Det har visat sig vara möjligt att finansiera pilotprojektet med de medel som fanns avsatta till de berörda sektorerna. En speciell i budgetplaneringen för 1998. för SLIM kommer att tilldelning föreslås 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (DEL A I BUDGETEN) Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med hänsyn till vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av den budgetansvariga myndigheten. 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänster Erforderlig personal för att förvalta åtgärden Fasta tjänster Tillfälliga tjänster A B C Fast anställda eller tillfälligt anställda Andra tjänster Totalt 1 1 Ytterligare tjänster Period 1997 varav Befintliga tjänster inom berört GD eller berörd enhet 1 i 10. 2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal Belopp Beräkningsmetod (ecu) Fast anställda Tillfällig personal Övriga resurser (ange budgetpost) TOTALT I" I Personalkostnaderna för genomförandet av denna åtgärd kommer att täckas av befintliga medel: Fast anställda (grad A1, A2, A4, A5): 100 000 ecu. 10. 3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden Budgetpost Belopp Beräkningsmetod (ecu) "TOTALT ~ ~~ j "j Antalet SLI M-grupper under ett givet år kommer att baseras på kommissionens framtida beslut. Nedenstående beräkninger är baserade på fyra grupper per år. De totala kostnaderna för fyra SLIM-grupper uppgår till 180 000 ecu. Alla kostnader hänför sig till budgetpost A 250, utgifter för officiella och övriga möten, och kommer att täckas av befintliga medel. De kommer att fördelas mellan de ansvariga avdelningarna, som var och en kommer att täcka utgifterna för den SLI M-grupp som tillhör dess ansvarsområde. De årliga kostnaderna kan beräknas på följande sätt: 4 SLIM-grupper X 6 endagarsmöten = 24 möten. 24 x 5 regeringsexperter=24 x 5 x 695 ecu (genomsnittlig kostnad) = 83 400 ecu. 24 x 5 privata experter = 24 x 5 x 804 ecu (genomsnittlig kostnad) = 96 480 ecu. Totalt: 179 880 ecu, alltså 180 000 ecu. ISSN 1024-4506 KOM(96) 559 slutlig DOKUMENT SV 06 10 01 Katalognummer : CB-CO-96-568-SV-C ISBN 92-78-11419-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2137/96 DA COMISSÃO de 6 de Novembro de 1996 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price


title: Assosiointineuvoston päätös N:o 2/96 Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan välillä, tehty 6 päivänä marraskuuta 1996, jolla hyväksytään Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan välisen Eurooppa-sopimuksen 62 artiklan 1 kohdan i) ja ii) alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitettujen määräysten täytäntöön panemiseksi tarvittava sääntely ja saman sopimuksen EHTY:n perustamissopimuksen alaan kuuluvista tuotteista tehdyn pöytäkirjan N:o 2 8 artiklan 1 kohdan i) ja ii) alakohdan ja 2 kohdan soveltamissäännöt

eurovoc_concepts:
Hungary
association agreement (EU)
competition
dominant position
inter-company agreement
merger control

formats: html pdfa1b print


title: Afgørelse nr. 2/96 truffet af Associeringsrådet associeringen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Ungarn på den anden side den 6. november 1996 om vedtagelse af gennemførelsesbestemmelser til konkurrencebestemmelserne i artikel 62, stk. 1, nr. i) og ii), og stk. 2, i Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Ungarn på den anden side samt gennemførelsesbestemmelser til artikel 8, stk. 1, nr. i) og ii), og stk. 2, i samme aftales protokol nr. 2 om produkter henhørende under EKSF-traktaten


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3062/96 af Ingo FRIEDRICH til Kommissionen. Fristen for udbetaling af regionalstøtte til "INA-Verbund" i Gunzenhausen, Tyskland

eurovoc_concepts:
Bavaria
State aid
aid to undertakings
economic support
job preservation
regional aid

formats: html print


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2135/96 DE LA COMMISSION du 6 novembre 1996 fixant, pour le mois d'octobre 1996, le taux de conversion agricole spécifique du montant du remboursement des frais de stockage dans le secteur du sucre

eurovoc_concepts:
representative rate
sugar


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2129/96 av den 6 november 1996 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker med avseende på den fjortonde delanbudsinfordran som utfärdas inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: Beschluß Nr. 2/96 des Assoziationsrates zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Ungarn andererseits vom 6. November 1996 über den Erlaß der Durchführungsbestimmungen zu Artikel 62 Absatz 1 Ziffern i) und ii) und Absatz 2 des Europa-Abkommens zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Ungarn anderseits sowie zu Artikel 8 Absatz 1 Ziffern i) und ii) und Absatz 2 des diesem Abkommen beigefügten Protokolls Nr. 2 über EGKS-Erzeugnisse


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 2131/96 z dnia 6 listopada 1996 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 1503/96 w sprawie szczegółowych zasad stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 3072/95 w odniesieniu do należności przywozowych na ryż

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
import licence
product quality
rice
third country

formats: html pdf print

text: 24 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 20 31996R2131 L 285/6 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 7. 11. 1996 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 2131/96 z dnia 6 listopada 1996 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 1503/96 w sprawie szczegółowych zasad stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 3072/95 w odniesieniu do należności przywozowych na ryż KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 3072/95 z dnia 22 grudnia 1995 r. w sprawie wspólnej organizacji rynku ryżu (1), w szczególności jego art. 11 ust. 2 i 4, jednakże przepisy tego rozporządzenia podstaw prawnych; dotyczące wystawiania świadectw autentyczności na ten rodzaj ryżu powinny zostać zawarte w niniejszym rozporządzeniu; wnioski o pozwolenie na przywóz oraz pozwolenia na przywóz ryżu Basmati muszą zawierać określone informacje umożliwiające skontrolowanie ilości przywożonych towarów; a także mając na uwadze, co następuje: Komitet Zarządzający ds. Zbóż nie przedstawił opinii w terminie ustalonym przez jego przewodniczącego, w celu uproszczenia czynności administracyjnych związanych z obliczaniem należności przywozowych określonych w rozporządzeniu Komisji (WE) nr 1503/96 (2), należności przy- wozowe, uwzględniające średnią reprezentatywną cen przywo- zowych CIF dla ryżu luzem zarejestrowanych w okresie dwóch tygodni, w sektorze ryżu ustalane są co dwa tygodnie, w środę oraz w ostatnim dniu roboczym marca, kwietnia, maja, czerwca i sierpnia, okazało się, że ceny niektórych odmian pakistańskiego ryżu Basmati, w szczególności klasy I Kernel Basmati i Super Basmati, kształtują się prawie na tym samym poziomie co ceny ryżu Basmati pochodzącego z Indii; władze pakistańskie wskazały, że około 9 000 ton ryżu tej jakości jest dostępnych w celu wywozu do Wspólnoty; świadectwo autentyczności (WE) przewidziane w załączniku I do rozporządzenia nr 1503/96 będzie od chwili obecnej wydawane jedynie dla ryżu tej jakości; z tego względu obniżenie należności przywo- zowych na ryż pakistański posiadający tego rodzaju świa- dectwo powinno być dostosowane do obniżenia należności celnych przywozowych na ryż Basmati pochodzenia indyj- skiego; Komisja będzie dokładnie śledzić tendencje rynkowe i może zaproponować odpowiednie zmiany na podstawie tych tendencji; jednakże nie jest już właściwe przyznawanie obecnie stoso- wanej obniżki w wysokości 50 ECU za tonę na ryż pakistański nie posiadający tego rodzaju świadectwa, ponieważ średnia cena rynkowa na ten rodzaj ryżu generalnie nie różni się od ustalonej ceny reprezentatywnej; do celów przejrzystości należy uchylić rozporządzenie Komisji (EWG) nr 81/92 z dnia 15 stycznia 1992 r. ustanawiające szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (EWG) nr 3877/86 w sprawie przywozu ryżu długoziarnistego aroma- tycznej odmiany Basmati (3), ostatnio zmienione rozporządze- niem (WE) nr 2123/95 (4), ponieważ nie posiada już ono (1) Dz. U. L 329 z 30. 12. 1995, str. 18. (2) Dz. U. L 189 z 30. 7. 1996, str. 71. (3) Dz. U. L 10 z 16. 1. 1992, str. 9. (4) Dz. U. L 212 z 7. 9. 1995, str. 8. PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 W rozporządzeniu (WE) nr 1503/96 wprowadza się nastę- pujące zmiany: 1) w art. 4 ust. 1: a) akapit pierwszy otrzymuje brzmienie: Należności przywozowe na produkty wymienione „1. w art. 3 są obliczane raz w tygodniu, lecz są one usta- lane przez Komisję raz na dwa tygodnie w środę oraz w ostatnim dniu roboczym marca, kwietnia, maja, czerwca i sierpnia, zgodnie z metodą przewidzianą w art. 5 oraz są stosowane odpowiednio od pierwszego dnia robo- czego po ich ustaleniu i od pierwszego dnia następnego miesiąca. ”; b) akapit trzeci otrzymuje brzmienie: „Ustalanie należności, które jest przeprowadzane w ostatnim dniu roboczym marca, kwietnia, maja i czerwca, dokonywane jest na podstawie ceny interwen- cyjnej podlega następnego miesiąca, miesięcznym podwyżkom zgodnie z art. 3 ust. 2 rozporządzenia (WE) nr 3072/95. ”; która dla 2) w art. 4 skreśla się ust. 4; 3) dodaje się art. 4a w brzmieniu: „Artykuł 4a 1. Ryż Basmati pochodzący z Indii oraz ryż Basmati z odmian »Kernel Basmati« i »Super Basmati« pochodzący z Pakistanu i objęty pozycją NS ex 1006 20 17 i pozycją NS ex 1006 20 98 może korzystać z obniżki należności przy- wozowych w wysokości 250 ECU za tonę. 03/t. 20 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 25 Kwota ta może być zmieniana odpowiednio do tendencji rynkowych, w szczególności z uwzględnieniem przywożo- nych ilości. 2. Wnioski o pozwolenia na przywóz i pozwolenia na przywóz ryżu Basmati zawierają: a) w polu 8, oznaczenie kraju pochodzenia i oznaczony krzyżykiem wyraz »tak«; b) w polu 20, jedno z następujących sformułowań: — Arroz aromático de la variedad Basmati del código NC 1006 20 17/1006 20 98 — Aromatisk ris af sorten Basmati henhørende under KN-kode 1006 20 17/1006 20 98 — Aromatischer Reis der Sorte Basmati des KN-Codes 1006 20 17/1006 20 98 — Αρωµατικό ρύζι της ποικιλίας Basmati του κωδικού ΣO 1006 20 17/1006 20 98 — Aromatic rice of the Basmati variety falling within CN code 1006 20 17/1006 20 98 — Riz aromatique de la variété Basmati du code NC 1006 20 17/1006 20 98 — Riso aromatico della varietà Basmati del codice NC 1006 20 17/1006 20 98 — Aromatische Basmati-rijst van GN-code 1006 20 17/ 1006 20 98 — Arroz aromàtico da variedade Basmati do código NC 1006 20 17/1006 20 98 — CN-koodiin 1006 20 17/1006 20 98 kuuluvan Basmati-lajikkeen aromaattinen riisi — Aromatiskt ris av sorten Basmati med KN-nummer 1006 20 17/1006 20 98 c) w polu 24, jedno z następujących sformułowań: — Nedsättning av tull med 250 ecu/ton (Förordning (EG) nr 2131/96). Do wniosku o pozwolenie na przywóz ryżu Basmati 3. dołącza się: — dowód stwierdzający, że wnioskodawca jest osobą fizyczną lub prawną prowadzącą od co najmniej 12 miesięcy działalność handlową w sektorze ryżu, zarejes- trowaną w Państwie Członkowskim, w którym składany jest wniosek, — świadectwo autentyczności danego produktu wysta- wione przez właściwe organy w kraju wywozu uznane przez Komisję i wymienione w załączniku III. Świadectwo autentyczności 4. formularzu, którego wzór zamieszczono w załączniku II. sporządzane na jest Formularz jest formatu w przybliżeniu 210 x 297 milime- sporządzany na papierze umożli- trów. Oryginał wiającym wykrycie wszelkich fałszerstw mechanicznych lub chemicznych. jest Formularze są drukowane i wypełniane w języku angiel- skim. Oryginał i jego kopie są wypełniane albo na maszynie albo odręcznie. W tym drugim przypadku muszą być wypeł- nione atramentem i drukowanymi wielkimi literami. Każde świadectwo autentyczności posiada numer seryjny w prawym górnym polu. Kopie posiadają taki sam numer seryjny jak oryginał. 5. Organ wystawiający pozwolenie na przywóz przecho- wuje oryginał świadectwa autentyczności i przekazuje kopię wnioskodawcy. — Derecho de aduana reducido de 250 Ecu/t [Regla- mento (CE) no 2131/96] Świadectwo autentyczności dziesiąt dni od dnia wystawienia. jest ważne przez dziewięć- — Told nedsat med 250 ECU/ton (Forordning (EF) nr 2131/96) — Um 250 Ecu/t ermäßigter Zollsatz (Verordnung (EG) nr 2131/96) — Μειωµένος δασµός κατά 250 Ecu ανά τόνο [κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 2131/96] — Reduced duty by 250 Ecu/t (Regulation (WE) nr 2131/96) — Droit réduit de 250 Ecu/t [Rčglement (CE) no 2131/96] — Dazio ridotto di 250 Ecu/t [Regolamento (CE) n. 2131/96] — Douanerecht verminderd met 250 ecu/t (Verordening (EG) nr 2131/96) — Direito reduzido de 250 Ecu/t [Regulamento (CE) no 2131/96] — Tulli alennettu 250 eculla tonnilta (Asetus (EY) N:o 2131/96) Świadectwo autentyczności jest ważne tylko wtedy, gdy pola zostały właściwie wypełnione, i gdy zostało ono ostemplo- wane zgodnie z wydrukowanymi na nim instrukcjami. Nie naruszając 6. (EWG) art. 9 nr 3719/88 (*), nie przenosi się praw wynikających z pozwolenia na przywóz. rozporządzenia Państwa Członkowskie przekazują Komisji, za pomocą 7. teleksu lub telefaksu, następujące informacje: a) nie później niż drugiego dnia roboczego po ich wydaniu, ilości ryżu Basmati, na które zostały wydane pozwolenia na przywóz wraz z określeniem daty, kodu CN, kraju pochodzenia oraz nazw i adresów posiadaczy tych pozwoleń; b) nie później niż drugiego dnia roboczego po ich unieważ- nieniu, ilości objęte unieważnionymi pozwoleniami na przywóz wraz z określeniem nazw i adresów posiadaczy tych unieważnionych pozwoleń; 26 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 20 c) ostatniego roboczego dnia miesiąca następującego po miesiącu, w którym miało miejsce dopuszczenia do swobodnego obrotu, ilości faktycznie dopuszczone do swobodnego obrotu, w podziale na kody CN i kraje pochodzenia; Powyższe informacje muszą być przekazywane oddzielnie od informacji dotyczących innych wniosków o pozwolenie na przywóz w sektorze ryżu oraz zgodnie z tą samą procedurą. 8. Bez uszczerbku dla art. 10 rozporządzenia (WE) nr 1162/95, zabezpieczenie pozwoleń na przywóz ryżu Basmati pochodzącego z Indii i Pakistanu wynosi 275 ECU za tonę. (*) Dz. U. L 331 z 2. 12. 1988, str. 1. ” 4) dodaje się załącznik III w brzmieniu: „ZAŁĄCZNIK III INDIA: — Export Inspection Council (Ministry of Commerce, Government of India) — Directorate of marketing and Inspection (Ministry of Agriculture and Rural Deve- lopment) PAKISTAN — Rice Export Corporation of Pakistan Ltd, Karachi. ” Artykuł 2 Rozporządzenie (EWG) nr 81/92 traci moc. Odniesienia do rozporządzenia (EWG) nr 81/92 w innych rozporządzeniach należy traktować jako odniesienia do odpowiednich przepisów niniejszego rozporządzenia. Artykuł 3 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie siódmego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europej- skich. Właściwe władze odpowiedzialne za wydawanie świa- dectwa autentyczności, określonego w art. 4a Niniejsze rozporządzenie stosuje się od dnia 27 listopada 1996 r. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 6 listopada 1996 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji


title: 385 R 0417 : Commission Regulation (EEC) No 417/85 of 19 December 1984 on the application of Article 85 (3) of the Treaty to categories of specialization agreements(OJ No L 53, 22.2.1985, p. 1).,385 R 0417 : Komission asetus (ETY) N:o 417/85, annettu 19 päivänä joulukuuta 1984, perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta erikoistumissopimusten ryhmiin(EYVL N:o L 53, 22.2.1985, s. 1)(EP. 08/NIDE 01, s. 64).,385 R 0417 : Kommissionens Förordning (EEG) nr 417/85 av den 19 december 1984 om tillämpning av fördragets artikel 85.3 på grupper av specialiseringsavtal(EGT nr L 53, 22.2.1985, s. 1)(SU 8/Vol. 1, s. 64).,385 R 0417 : Kommissionens forordning (EØF) nr. 417/85 af 19. december 1984 om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3 på kategorier af specialiseringsaftaler(EFT nr. L 53 af 22.2.1985, s. 1).,385 R 0417 : Reglamento (CEE) N̊ 417/85 de la Comisión de 19 de diciembre de 1984 relativo a la aplicación del apartado 3 del artículo 85 del Tratado a determinadas categorías de acuerdos de especialización(DO n̊ L 53 de 22.2.1985, p. 1)(EE 08, V 2, p. 162).,385 R 0417 : Regolamento (CEE) n. 417/85 della Commissione del 19 dicembre 1984 relativo all'applicazione dell'articolo 85, paragrafo 3, del trattato CEE a categorie di accordi di specializzazione(GU n. L 53 del 22.2.1985, pag. 1).,385 R 0417 : Regulamento (CEE) N̊ 417/85 da Comissão de 19 de Dezembro de 1984 relativo à aplicação do n̊ 3 do artigo 85̊ do Tratado a certas categorias de acordos de especialização(JO n̊ L 53 de 22.2.1985, p. 1)(EE 08 F2, p. 162).,385 R 0417 : Règlement (CEE) n̊ 417/85 de la Commission du 19 décembre 1984 concernant l'application de l'article 85 paragraphe 3 du traité à des catégories d'accords de spécialisation(JO n̊ L 53 du 22.2.1985, p. 1).,385 R 0417 : Verordening (EEG) Nr. 417/85 van de Commissie van 19 december 1984 betreffende de toepassing van artikel 85, lid 3, van het Verdrag op groepen specialisatieovereenkomsten(PB nr. L 53 van 22.2.1985, blz. 1).,385 R 0417 : Verordnung (EWG) Nr. 417/85 der Kommission vom 19. Dezember 1984 über die Anwendung von Artikel 85 Absatz 3 des Vertrages auf Gruppen von Spezialisierungsvereinbarungen(ABl. Nr. L 55 vom 22.2.1985, S. 1).,385 R 0417 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 417/85 της Επιτροπής της 19ης Δεκεμβρίου 1984 σχετικά με την εφαρμογή του άρθρου 85 παράγραφος 3 της συνθήκης σε κατηγορίες συμφωνιών εξειδίκευσης(ΕΕ αριθ. L 53 της 22.2.1985, σ. 1).

eurovoc_concepts:
consolidation of EU law
restriction on competition
specialisation agreement


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2128/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 6ης Νοεμβρίου 1996 για καθορισμό των επιστροφών κατά την εξαγωγή της λευκής ζάχαρης και της ακατέργαστης ζάχαρης σε φυσική κατάσταση

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: Komisijas Regula (EK) Nr. 2131/96 (1996. gada 6. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1503/96 par sīki izstrādātiem noteikumiem Padomes Regulas (EK) Nr. 3072/95 piemērošanai attiecībā uz rīsu ievedmuitas nodokļiem

text: 24 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/20. sēj. 31996R2131 L 285/6 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 7. 11. 1996. KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2131/96 (1996. gada 6. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1503/96 par sīki izstrādātiem noteikumiem Padomes Regulas (EK) Nr. 3072/95 piemērošanai attiecībā uz rīsu ievedmuitas nodokļiem EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3072/95 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tā 11. panta 2. punktu un 4. punktu, tā kā, lai atvieglotu pārvaldību, kas saistīta ar to ievedmuitas nodokļu aprēķināšanu, kuri paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1503/96 (2), ievedmuitas nodokļus rīsa nozarē jānosaka reizi divās nedēļās trešdienā un marta, aprīļa, maija, jūnija un augusta pēdējā darba dienā, ņemot vērā neiesaiņotu rīsu vidējo reprezentatīvo CIF importa cenu, kas norādīta divu nedēļu laikā; tā kā ir atklājies, ka konkrētu Pakistānas basmati rīsu veidu cenas, jo īpaši I klases Kernel basmati un Super basmati, ir aptu- veni tādā pašā līmenī kā to basmati rīsu cena, kuru izcelsme ir Indijā; tā kā Pakistānas iestādes ir norādījušas, ka aptuveni 9 000 tonnas šo kvalitāšu ir pieejamas eksportam uz Kopienu; tā kā (EK) Nr. 1503/96 I pielikumā, turpmāk piešķirs tikai par šīm kvali- tātēm; ievedmuitas nodokļu samazinājums tādā veidā apliecinātiem Pakistānas rīsiem jāpielīdzina samazinā- jumam basmati rīsiem ar Indijas izcelsmi; tā kā Komisija rūpīgi sekos tirgus tendencēm un var ierosināt atbilstošus grozījumus, pamatojoties uz šīm tendencēm; īstumu, kas paredzēta Regulas tā kā tādēļ izziņu par tā kā tomēr vairs nav lietderīgi piešķirt pašreizējo samazinā- jumu – ECU 50 par tonnu Pakistānas rīsu –, kas tādējādi nav apliecināti, ja šā veida rīsu vidējā tirgus cena parasti ievērojami neatšķiras no noteiktās reprezentatīvās cenas; tā kā skaidrības labad jāatceļ Komisijas 1992. gada 15. janvāra Regula (EEK) Nr. 81/92, ar ko paredz sīki izstrādātus notei- kumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 3877/86 rīsu importu (3), kura par aromātisko garengraudu basmati grozīta ar Regulu (EK) Nr. 2123/95 (4), tā kā tai vairs nav juri- diska pamata; tā kā tomēr tās noteikumi attiecībā uz izziņas par īstumu izdošanu par šā veida rīsiem jāizklāsta šajā regulā; (1) OV L 329, 30. 12. 1995. , 18. lpp. (2) OV L 189, 30. 7. 1996. , 71. lpp. (3) OV L 10, 16. 1. 1992. , 9. lpp. (4) OV L 212, 7. 9. 1995. , 8. lpp. tā kā pieteikumā importa licences saņemšanai un importā licencē par basmati rīsiem jābūt specifiskai lai varētu pārbaudīt importētos daudzumus; informācijai, tā kā Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo Regulu (EK) Nr. 1503/96 groza šādi: 1. Minētās regulas 4. panta 1. punktā: a) pirmo daļu aizstāj ar šādu: “1. Ievedmuitas nodokļus par 3. pantā minētajiem produktiem aprēķina katru nedēļu, bet Komisija tos nosaka katras otrās nedēļas trešdienā un marta, aprīļa, maija, jūnija un augusta pēdējā darba dienā saskaņā ar 5. pantā paredzēto metodi, un tos piemēro attiecīgi pirmajā darba dienā pēc to noteikšanas un pirmajā dienā nākamajā mēnesī. ”; b) trešo daļu aizstāj ar šādu: “Nodokļu noteikšana, kas veikta marta, aprīļa, maija un jūnija pēdējā darba dienā, pamatojas uz nākamā mēneša intervences cenu, uz kuru attiecas ikmēneša palielinājumi saskaņā panta 2. punktu. ”; (EK) Nr. 3072/95 3. ar Regulas 2. Regulas 4. panta 4. punktu atceļ. 3. Regulai pievieno šādu pantu: “4. a pants Basmati rīsiem, kuru izcelsme ir Indijā, un Kernel 1. rīsiem, kuru basmati un Super basmati izcelsme ir Pakistānā un uz kuriem attiecas KN kodi ex 1006 20 17 un ex 1006 20 98, var piešķirt ievedmuitas nodokļu samazinājumu ECU 250 apmērā par tonnu. šķirņu basmati 03/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 25 Šo summu var pārskatīt atbilstīgi tirgus tendencēm, jo īpaši attiecībā uz importētajiem daudzumiem. — Direito reduzido de 250 Ecu/t [Regulamento (CE) n°. 2131/96], Pieteikumā importa licences saņemšanai un importa 2. licencēs par basmati rīsiem norāda: — Tulli alennettu 250 eculla tonnilta (Asetus (EY) N:o 2131/96), — Nedsättning av tull med 250 ecu/ton (Förordning a) 8. ailē — norādi uz izcelsmes valsti un vārdu jā, ko (EG) nr 2131/96). atzīmē ar krustiņu; b) 20. ailē — vienu no šādiem ierakstiem: — Arroz aromático de la variedad Basmati del código NC 1006 20 17/1006 20 98, — Aromatisk ris af sorten Basmati henhørende under KN-kode 1006 20 17/1006 20 98, — Aromatischer Reis der Sorte Basmati des KN-Codes 1006 20 17/1006 20 98, — Αρωµατικό ρύζι της ποικιλίας Basmati του κωδικού ΣΟ 1006 20 17/1006 20 98, — Aromatic rice of the Basmati variety falling within CN code 1006 20 17/1006 20 98, — Riz aromatique de la variété Basmati du code NC 1006 20 17/1006 20 98, — Riso aromatico della varietà Basmati del codice NC 1006 20 17/1006 20 98, — Aromatische Basmati-rijst van GN-code 1006 20 17/ 1006 20 98, — Arroz aromático da variedade Basmati do código NC 1006 20 17/1006 20 98, — CN-koodiin 1006 20 17/1006 20 98 kuuluvan Basmati-lajikkeen aromaattinen riisi, — Aromatiskt ris av sorten Basmati med KN-nummer 1006 20 17/1006 20 98; c) 24. ailē — vienu no šādiem ierakstiem: — Derecho de aduana reducido de 250 Ecu/t [Regla- mento (CE) n° 2131/96], — Told nedsat med 250 ECU/ton (Forordning (EF) nr. 2131/96), — Um 250 Ecu/t ermäßigter Zollsatz (Verordnung (EG) Nr. 2131/96), — Μειωµένος δασµός κατά 250 Ecu ανά τόνο [κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 2131/96], — Reduced duty by 250 Ecu/t (Regulation (EC) No 2131/96), — Droit réduit de 250 Ecu/t [Règlement (CE) n° 2131/96], — Dazio ridottodi 250 Ecu/t [Regolamento (CE) n. 2131/96], — Douanerecht verminderd met 250 ecu/t (Verordening (EG) nr. 2131/96), Pieteikumam importa licences saņemšanai par basmati 3. rīsiem pievieno: — pierādījumu tam, ka pieteikuma iesniedzējs ir fiziska vai juridiska persona, kas vismaz 12 mēnešus ir veikusi uzņēmējdarbību rīsu nozarē un ir reģistrēta dalībvalstī, kurā iesniegts pieteikums, — tādu izziņu par produkta īstumu, ko izsniegušas Komi- sijas atzītas eksportētājas valsts kompetentās iestādes, kuras ir uzskaitītas III pielikumā. Izziņu par īstumu sagatavo saskaņā ar II pielikumā iz- 4. klāstīto paraugu. Veidlapas formāts ir apmēram 210 × 297 milimetri. Oriģi- nālu sagatavo uz papīra, kas ļauj noteikt jebkādus mehā- niskus vai ķīmiskus viltojumus. Veidlapas drukā un aizpilda angļu valodā. Tās oriģinālu un kopijas aizpilda vai nu ar rakstāmmašīnu, vai ar roku. Pēdējā minētajā gadījumā tās aizpilda, izman- tojot tinti un drukātiem burtiem. Uz katras izziņas par īstumu labajā pašā augšējā ailē ir norā- dīts sērijas numurs. Kopijām ir tie paši numuri kā oriģi- nālam. Iestāde, kas izdevusi importa licenci, patur izziņas par 5. īstumu oriģinālu un kopiju atdod pieteikuma iesniedzējam. Izziņa par izsniegšanas dienas. īstumu ir spēkā deviņdesmit dienas no Tā ir spēkā tikai tad, ja ailes ir pareizi aizpildītas un ja tā ir apzīmogota saskaņā ar uz tās norādītajām instrukcijām. 6. Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 3719/88 (*) 9. panta tiesības, kas izriet no importa licences, nav nododamas citai personai. Dalībvalstis pa teleksu vai faksu nosūta Komisijai šādu 7. informāciju: a) ne vēlāk kā otrajā darba dienā pēc to izdošanas – tos basmati rīsu daudzumus, par kuriem ir izsniegtas importa licences, norādot datumu, KN kodu, izcelsmes valsti un īpašnieku vārdus un adreses; b) ja licences ir anulētas, ne vēlāk kā otrajā darba dienā pēc anulēšanas – daudzumus, par kādiem licences ir anulētas, un anulēto licenču īpašnieku vārdus un adreses; 26 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/20. sēj. c) nākamā mēneša pēdējā darba dienā pēc laišanas brīvā apgrozībā – daudzumus, kas faktiski ir laisti brīvā apgro- zībā, tos klasificējot atbilstoši KN kodam un izcelsmes valstij. Iepriekšminētā informācija jānosūta atsevišķi no informācijas par citiem pieteikumiem importa licences saņemšanai rīsa nozarē, ievērojot tās pašas procedūras. 8. Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 1162/95 10. panta importa licenču nodrošinājuma summa par basmati rīsiem, kuru izcelsme ir Indijā un Pakistānā, ir ECU 275 par tonnu. (*) OV L 331, 2. 12. 1988. , 1. lpp. ” 4. Regulai pievieno šādu pielikumu: “III PIELIKUMS Kompetentās iestādes, kas izdod 4. a pantā minēto izziņu par īstumu INDIJA: — Export Inspection Council (Ministry of Commerce, Government of India), — Directorate of marketing and Inspection (Ministry of Agriculture and Rural Develop- ment), PAKISTĀNA: — “Rice Export Corporation of Pakistan Ltd. ”, Karachi. ” 2. pants Regulu (EEK) Nr. 81/92 atceļ. Atsauces uz Regulu (EEK) Nr. 81/92 citās regulās uzskata par atsaucēm uz šīs regulas salī- dzināmiem noteikumiem. 3. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 1996. gada 27. novembra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1996. gada 6. novembrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER


title: Regulamento (CE) nº 2134/96 da Comissão de 6 de Novembro de 1996 que altera o Regulamento (CE) nº 3582/93 que estabelece normas de execução do Regulamento (CEE) nº 2073/92 do Conselho relativo à promoção do consumo na Comunidade e ao alargamento do mercado do leite e dos produtos lácteos

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
market enlargement
milk
milk product
sales promotion


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2129/96 af 6. november 1996 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker i forbindelse med den 14. dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1464/96


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2134/96 της Επιτροπής της 6ης Νοεμβρίου 1996 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 3582/93 περί λεπτομερών κανόνων εφαρμογής του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2073/92 του Συμβουλίου για την προώθηση στην Κοινότητα και τη διεύρυνση των αγορών του γάλακτος και των γαλακτοκομικών προϊόντων


title: Verordening (EG) nr. 2132/96 van de Commissie van 6 november 1996 tot vaststelling, voor 1997, van de maatregelen voor verbetering van de kwaliteit van de olijfolieproduktie

eurovoc_concepts:
EU Member State
olive oil
olive-growing
product quality
production aid
production improvement


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2137/96 av den 6 november 1996 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3040/96 del Guido PODESTÀ a la Comisión. Violación de los derechos humanos en Afganistán

eurovoc_concepts:
Afghanistan
EU aid
Islamic State
civil war
extremism
human rights
humanitarian aid
non-governmental organisation
sexual discrimination
women's rights


title: Reglamento (CE) nº 2131/96 de la Comisión de 6 de noviembre de 1996 por el que se modifica el Reglamento (CE) nº 1503/96 por el que se establecen disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) nº 3072/95 del Consejo en lo que se refiere a los derechos de importación en el sector del arroz


title: Kommissionens Forordning (EF) nr. 2132/96 af 6. november 1996 om fastsættelse af foranstaltninger for 1997 med henblik på forbedring af olivenolieproduktionens kvalitet


title: Verordnung (EG) Nr. 2133/96 der Kommission vom 6. November 1996 mit Durchführungsbestimmungen zu der Verordnung (EWG) Nr. 3438/92 des Rates über Sondermaßnahmen für den 1996 vorgenommenen Transport von frischem Obst und Gemüse mit Ursprung in Griechenland

eurovoc_concepts:
Greece
carriage of goods
economic support
export
fresh fruit
fresh vegetable


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3052/96 do Deputado Pierre MOSCOVICI à Comissão. Directiva 79/409/CEE e proliferação das espécies de corvo marinho "phalacrocorax carbo sinensis" e "phalacrocorax carbo carbo"

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Directive
amendment of a law
bird
hunting regulations
protected species
protection of animal life
wildlife