title: Resolution on killings in El Salvador

eurovoc_concepts:
El Salvador
homicide
political violence

formats: html print


title: Resolution on the Commission White Paper on an Energy Policy for the European Union (COM(95)0682 - C4-0018/96)

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
European Union
USSR
energy policy
financial aid
gas
industrial region
industrial research
nuclear safety
renewable energy


title: Resolution on the communication from the Commission on the review of the Community strategy for waste management and the draft Council resolution on waste policy (COM(96)0399 - C4-0453/96)


title: Resolución sobre la evolución del proceso de paz en el Oriente Próximo

eurovoc_concepts:
Israel
Palestine question
peacekeeping


title: Resolutie over het vredesproces in het Midden-Oosten


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3219/96 von Heidi HAUTALA an den Rat. Präzisierung der Waffenexportkriterien

eurovoc_concepts:
approximation of laws
arms trade
common foreign and security policy
conventional weapon
export licence
human rights
national law
third country


title: Beslutning om meddelelse fra Kommissionen om revisionen af Fællesskabets strategi for affaldshåndtering og udkast til Rådets resolution om affaldspolitik (KOM(96)0399 - C4-0453/ 96)


title: Entschließung zu dem Internationalen Tribunal für Verbrechen im ehemaligen Jugoslawien

eurovoc_concepts:
Yugoslavia
criminal court
international court
war crime


title: Risoluzione sulla sicurezza biologica e alimentare

eurovoc_concepts:
agri-foodstuffs
genetically modified organism
public health


title: Commission Regulation (EC) No 2186/96 of 14 November 1996 amending Regulation (EEC) No 536/93 laying down detailed rules on the application of the additional levy on milk and milk products

eurovoc_concepts:
agricultural levy
application of EU law
direct selling
milk
regulation of agricultural production
sanction (EU)

formats: html pdfa1b print


title: Résolution sur le tribunal pénal international pour l'ex- Yougoslavie


title: ÆNDRET FORSLAG TIL RÅDETS AFGØRELSE om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000) - "MAKSIMERING AF EUROPÆISKE SMV'ERS SAMLEDE POTENTIALE FOR BESKÆFTIGELSE, VÆKST OG KONKURRENCEEVNE"

eurovoc_concepts:
EU programme
competitiveness
employment policy
handicrafts
small and medium-sized enterprises

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 14. 11. 1996 KOM(96) 591 endelig udg. 96/0087 (CNS) "MAKSIMERING AF EUROPÆISKE SMV'ERS SAMLEDE POTENTIALE FOR BESKÆFTIGELSE, VÆKST OG KONKURRENCEEVNE" ÆNDRET FORSLAG TIL RÅDETS AFGØRELSE om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000) (forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2) ti ï," y* •> SSv ti • K. L- ft 4r W< 'W • - ,* i I' •# jSfri. 'ft: 'Si #v <& Æ'- h$ Begrundelse Formålet med dette ændrede forslag er at tage hensyn til den lovgivningsmæssige beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse1 om Kommissionens forslag til et tredje flerårigt program ( 1997-2000). Kommissionen glæder sig over Parlamentets beslutning om dens forslag til et program, idet Parlamentet støtter og underbygger en række af programmets målsætninger. Kommissionen forslår nu at indarbejde en række af de ændringsforslag, der er fremsat i Europa-Parlamentets beslutning, i en revideret udgave af forslaget til et program. Kommissionen kan tilslutte sig størstedelen af Parlamentets øvrige ændringsforslag, som også støtter EU's politik for SMV'er. I en række tilfælde vedrører disse ændringsforslag SMV-dimensionen i andre EU-politikker (som f. eks. socialpolitikken, finanspolitikken, konkurrencepolitikken, Den Økonomiske og Monetære Union og finansielle instrumenter til fordel for SMV'er) snarere end erhvervspolitikken. Derfor passer de bedre ind i sammenhængen i Kommissionens integrerede program for SMV'er, og er blevet taget med i den nylige meddelelse fra Kommissionen2, som ajourfører og videreudvikler det første integrerede program^. Det resterende lille antal ændringsforslag blev ikke accepteret af Kommissionen, fordi de er i modstrid med subsidiaritetsprincippet, eller fordi de ikke ville bidrage til en effektiv funktion af det udvalg, som er nedsat i henhold til artikel 4 i forslaget til det flerårige program, eller fordi de ville ændre formålet med visse aktioner på en måde, som ikke ville have en positiv indvirkning på målene for erhvervspolitikken. Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000), KOM(96)0098 - C4-0232/96 - 96/0087(CNS) KOM(96) 329 endelig udg. af 10. 07. 1996. KOM(94) 207 endelig udg. af 03. 06. 1994 ÆNDRET FORSLAG TIL RÅDETS AFGØRELSE om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000) (EØS-relevant tekst) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130, under henvisning til forslag fra Kommissionen,1 under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,2 under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, ' under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget,4 og ud fra følgende betragtninger: 1. 2. 3. 3a. Den 14. juni 1993 vedtog Rådet afgørelse 93/379/EØF om et flerårigt EU- handlingsprogram til styrkelse af de prioriterede områder og sikring af kontinuiteten og konsolideringen af erhvervspolitikken for navnlig små og mellemstore virksomheder i EU;5 i overensstemmelse med hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse vedtog Kommissionen den 3. juni 1994 en meddelelse om gennemførelse af et integreret program til fordel for SMV'er og håndværksfagene;6 - En dynamisk kilde den 29. november 1995 vedtog Kommissionen en rapport om "Små og mellemstore forbedret virksomheder konkurrenceevne i Den Europæiske Union", hvori Kommissionen efterlyste en mere ambitiøs erhvervspolitik, som kan frigøre europæiske virksomheders samlede potentiale for beskæftigelse, vækst og konkurrenceevne; til beskæftigelse, vækst og SMV'er yder et vigtigt bidrag til konsolideringen af erhvervslivet i Den Europæiske Union og imødegår derved virksomhedsflytning; den rolle, SMV'er spiller på det sociale plan, navnlig gennem personlige relationer med kundekredsen og de ansatte og gennem den mulighed for personlig udfoldelse, en selvstændig virksomhed giver mange mænd og kvinder, samt i kraft af deres tilstedeværelse i landdistrikter, må ikke undervurderes; EFTnr. C. af. , s. EFTnr. C. af. , s. EFTnr. C. af. , s. EFTnr. C. af. , s. EFTnr. L 161 af2. 7. 1993, s. 68. KOM(94) 207 endelig udg. af 3. 6. 1994. CSE(95) 2087. 4. 5. 6. 6a. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. den 16. december 1995 opfordrede Det Europæiske Råd i Madrid Kommissionen til at gennemføre målsætningerne i Madrid-SMV-rapporten så hurtigt som muligt; formålet med det nye integrerede program til fordel for SMV'er8 er at fremlægge den overordnede EU-erhvervspolitik; nærværende afgørelse skal kun levere det retlige og budgetmæssige grundlag for specifikke supplerende foranstaltninger, som ikke udgør en del af andre EU-politikkcr; foreliggende handlingsprogram må gennemføres under det subsidiaritetsprincippet; dette må ikke virke grænseoverskridende aktiviteter bistås i afhjælpningen af deres strukturelle svagheder; af til hinder for, at SMV'er med iagttagelse Kommissionen har forelagt Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget en ekstern evalueringsrapport om gennemførelsen af det løbende flerårige program i medfør af artikel 5 i afgørelse 93/379/EØF; Kommissionen har i de seneste 3 år forelagt Rådet en række meddelelser om foranstaltninger af relevans for denne afgørelse (feks. beretningen om informations- og samarbejdsnettenes fremtidige virke9 og rapporten om håndværksfagene og de små virksomheder10); denne afgørelse finder specielt anvendelse på SMVer11, uanset sektor, retlig form og geografisk beliggenhed, og for aktioner håndværksfagene og virksomheder inden for handel og distribution; indeholder specifikke fordel til foranstaltningerne i denne afgørelse har til formål at: • fremme et miljø, som er gunstigt for initiativ og for udvikling af SMV'er inden for EU; styrke integreringen og organiseringen af SMVerne, herunder især de små virksomheder samt håndværkssektoren, på det indre marked; forbedre europæiske SMVers konkurrenceevne og fremme deres europæisering og internationalisering. • • aktionerne inden for området tværnational teknologisk udvikling vil blive administreret fælles med EU's FTU-program, idet der tages hensyn til de relevante procedurer vedrørende beslutningstagningen; det andet flerårige program udløber den 31. december 1996, men begrundelsen for programmet er stadig væk lige aktuel og vil fortsat være det i de kommende år; det er derfor nødvendigt at vedtage et tredje program for en fireårig periode og stille de ressourcer til rådighed, som er nødvendige for at kunne gennemføre dets målsætninger; der er taget hensyn til konklusionerne i den eksterne evalueringsrapport om gennemførelsen af det igangværende flerårige program; 14a. de forskellige SMV-organisationer er blevet hørt om det foreliggende flerårige program, og vil senere blive hørt om dets gennemførelse; 15. til vedtagelse af denne afgørelse indeholder traktaten ikke anden hjemmel = i(j artikel 130 - KOM(94) 207 endelig udg af 3. 6. 1994. KOM(94) 435 endelig udg af 5. 12. 1995. KOM(95) 502 af 26. 10. 1995. Soin defineret i udkast til Kommissionens meddelelse fra 1995 om definitionen af SMV'er. TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Der vedtages med virkning fra 1. januar 1997 et fireårigt program for en EU-politik vedrørende små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Artikel 2 Det i artikel 1 omhandlede program, som indeholder de i bilag I anførte foranstaltninger, har følgende målsætninger: 1. Forenkle og forbedre de administrative og lovgivningsmæssige betingelser for virksomhederne • sikre, at SMV'ernes interesser tilgodeses i de forskellige EU-initiativer og -politikker • forenkle og forbedre EU-lovgivningen • forøge gennemsigtigheden og udbredelsen af bedste praksis for administrativ og lovgivningsmæssig forenkling og forbedring • forbedre SMV'ers vilkår i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner 2. Forbedre de finansielle betingelser for virksomhederne • forbedre adgangen til lånefinansiering • intensivere bestræbelserne på at løse problemerne omkring forsinket betaling • lette udviklingen af særlige finansielle instrumenter • stimulere udviklingen af kapitalmarkeder for vækstorienterede SMV'er 3. Hjælpe SMV'er med at europæisere og internationalisere deres strategier, bl. a. gennem bedre informationstjenester • udvikle informationstjenester og forbedre disses tilpasning til virksomhedernes behov, navnlig ved at udvikle et partnerskab med de eksisterende, anerkendte brancheorganisationer, der støtter SMV'er, herunder brancheorganisationer for håndværksvirksomheder • forbedre pr-fremstød for SMV-politiske aktioner • fremme samarbejdet ved hjælp af erhvervspartnersøgningsnetværk • fremme direkte kontakter via partnerskabsprogrammer • udvikle underentreprise-partnerskaber • stimulere udviklingen af og adgangen til risikovillig kapital • fremme adgangen til nye markeder og internationaliseringen af SMV'er Forøge SMV'ers konkurrenceevne og forbedre adgangen til forskning, innovation og uddannelse forøge SMV'ers innovative potentiale stimulere lederuddannelsen forbedre rådgivningsstøtten til SMVer tilpasse SMV'erne til miljøkravene Fremme iværksætterånd og støtte særlige målgrupper virksomhedskultur og iværksætterånd håndværksfag, små virksomheder og mikrovirksomheder virksomheder inden for handel og distribution fremme, at faglige uddannelsesinstanser optager virksomhedsadministration som undervisningsfag kvindelige og unge iværksættere; virksomheder ejet af minoritetsgrupper Udarbejdelse af politikker og forbedring af kendskabet til SMV'er. Både ved fastsættelsen af de konkrete foranstaltninger til gennemførelse af dette program og ved evalueringen af disse vil målgruppen for hver enkelt foranstaltning om nødvendigt blive bestemt under hensyntagen til virksomhedens størrelse Artikel 3 Med henblik på at nå de mål, der er omtalt i artikel 1 og 2, gennemfører Kommissionen de foranstaltninger, der er nødvendige, såfremt de ikke kan gennemføres bedre på medlemstatsniveau, idet der tages hensyn til resultaterne af eventuelle særlige evalueringsrapporter. I forbindelse med fastsættelse af følgende foranstaltninger anvendes proceduren i artikel 4: • • • vedtagelse, forsøgsvis iværksættelse eller udvidelse af de nødvendige projekter, der er udabejdet med henblik på gennemførelse af denne afgørelse, fastsættelse af indhold, tidsplan og finansiel støtte vedrørende foranstaltningerne og indkaldelse af forslag, regelmæssig evaluering efter tidsplaner fastsat i de enkelte programmer af de resultater, der er opnået i de enkelte projekter. Det i artikel 4 nævnte udvalg kan behandle alle andre spørgsmål vedrørende det i artikel 1 nævnte program. 6 Artikel 4 1. 2. 3. 4. Kommissionen bistås af et udvalg af rådgivende karakter, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, dci skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved afstemning. Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underetter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. Artikel 5 Kommissionen forelægger det i artikel 4 nævnte udvalg årlige rapporter om gennemførelsen af denne afgørelse. Kommissionen forelægger med regelmæssige mellemrum Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget en rapport om integreringen af SM V-dimensionen i alle EU-politikker og -programmer. Artikel 6 Kommissionen forelægger senest ved udgangen af marts 2000 Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget en ekstern evalueringsrapport om gennemførelsen af denne afgørelse, herunder en evaluering af omkostningseffektiviteten, samt de forslag, som Kommissionen finder nødvendige på baggrund af evalueringen. Artikel 7 I dette program kan også de associerede lande i Central- og Østeuropa deltage i overensstemmelse med bestemmelserne i tillægsprotokollerne til de associeringsaftaler om deltagelse i EU-programmer, som skal indgås med disse lande. I dette program kan også Cypern og Malta deltage - på basis af yderligere bevillinger i overensstemmelse med de samme regler som dem, der finder anvendelse på EFTÀ- lande - i overensstemmelse med procedurer, som skal aftales med disse lande. Artikel 8 1. 2. Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 1997 og gælder indtil 31 december 2000 Budgetmyndigheden træffer afgørelse om de bevillinger, der stilles til rådighed for hvert regnskabsår, under hensyn til de principper om en forsvarlig forvaltning, der er omtalt i artikel 2 i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. Denne afgørelse erstatter fra ikrafttrædelsen afgørelse 93/379/EØF. Artikel 9 Udfærdiget i den På Rådets vegne Formand BILAG I FORANSTALTNINGER, DER HENVISES TEL I ARTIKEL 2 A. FORENKLE OG FORBEDRE DE ADMINISTRATIVE OG LOVGIVNINGSMÆSSIGE BETINGELSER FOR VIRKSOMHEDERNE A. I. Sikre, at SMVernes interesser tilgodeses i de forskellige Ed-initiativer og -politikker Integrering af SMV-dimensionen i udarbejdelsen af fællesskabspolitikkerne. Fremme af koordineringen af fællesskabsaktioner til fordel for SMVer, således at SMV'erne fuldt ud vil kunne deltage i alle fællesskabsaktioner og -programmer, herunder strukturfondene, FTU, internationalt samarbejde og miljøprogrammer. A. 2. Forenkle og forbedre EU-lovgivningen Foranstaltninger med henblik på at undgå eller reducere unødvendige administrative byrder og de omkostninger, der er forbundet med overholdelse af eksisterende og ny lovgivning, som hindrer oprettelse og udvikling af virksomheder, især SMV'er, gennem anvendelse af en pragmatisk metode ved evalueringingen af lovforslag (herunder anvendelse af et forbedret erhvervskonsekvensanalysesystem og costbenefitanalyser, hvor dette måtte være hensigtsmæssigt). A. 3. Forøge gennemsigtigheden og udbredelsen af bedste praksis for administrativ og lovgivningsmæssig forenkling og forbedring Aktioner til fremme af udbredelsen af bedste praksis, navnlig i forbindelse med administrativ forenkling; fremme af aktioner i forbindelse med virksomhedsoverdragelse og klausuler om ej endomsforbehold. A. 4. Forbedre SMV'ers vilkår i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner Fremme udviklingen af alternative metoder til bilæggelse af grænseoverskridende tvister, mellem virksomheder; fremme af hensigtsmæssige for SMV'ers grænseoverskridende transaktioner, navnlig anvendelsen af Den Europæiske Økonomiske Firmagruppe (EØFG) (REGIE-projektet). rammer retlige B. FORBEDRE DE FINANSIELLE BETINGELSER FOR VIRKSOMHEDERNE B. 1. Forbedre adgangen til lånefinansiering Fremme af innovativ praksis med henblik på lettere adgang for SMVer til lånefinansiering (herunder gensidige låneordninger og bankernes rundbordskonference med SMV'erne). B. 2. Intensivere bestræbelserne på at løse problemerne omkring forsinket betaling Fremskyndelse af opfølgningen til henstillingen om betalingsfrister i handelsforhold og imødeseelse af yderligere forslag; støtte til aktioner, der kan forbedre SMVernes muligheder for at foretage finansiel styring, navnlig på områderne information, uddannelse og fremme af software til integreret cashflow-styring. B. 3. Lette udviklingen af sær lige finansielle instrumenter Fremme af udviklingen af finansielle instrumenter, der kan være af særlig interesse for SMVer, navnlig factoring og kreditforsikring. B. 4. Stimulere udviklingen af europæiske kapitalmarkeder for vækstorienterede SMV'er (herunder EASDAQ). 9 B. 4a. Analysere små virksomheders og håndværksvirksomheders specifikke behov saml metoderne til opfyldelse heraf. C. HJÆLPE S M V ER MED AT EUROPÆISERE OG INTERNATIONALISERE DERES STRATEGIER, BL. A. GENNEM BEDRE INFORMATIONSTJENESTER C. 1. Udvikling af informationstjenester (Euro-Info-Centrene som "hirst Stop Shop") Bedre adgang for virksomhederne til fællesskabsinformation: udvikle netværket af Euro-Info- Centrene som "First Stop Shop", dirigere den enkelte forespørgsel hen til det relevante EU- netværk eller den relevante tjenesteleverandør, forbedre tjenesteudbud og netværk gennem anvendelse af de eksisterende evalueringsmetoder; yderligere professionalisering af EIC'emes informationsopgaver, herunder pr- og oplysningsaktiviteter, navnlig i forbindelse med adgang til fællesskabsprogrammer, det internationalisering, miljøspørgsmål og indførelsen af den fælles valuta, lette SMVernes adgang til markedsinformation. indre marked, Optimering af de forskellige SMV-typers effektive anvendelse af disse netværk gennem udnyttelse af synergieffekten: styrkelse og forbedring af partnerskabet mellem disse informationsnetværk og de anerkendte brancheorganisationer, der traditionelt har de tætteste forbindelser med SMV'erne. C. 2. Forbedre pr-fremstød for SMV-politiske aktioner Generelle og decentraliserede oplysningskampagner tilrettelæggelse af europæiske virksomhedsuger. i samarbejde med EIC-nettet; C. 3. Fremme samarbejdet ved hjælp aferhvervspartnersøgningsnetværk Kvalitetsmæssig forbedring og fastlæggelse af en kvalitetsstandard for det fortrolige erhvervspartnersøgningsnetværk (BC-Net) og det ikke-fortrolige partnersøgningsnetværk (BRE). C. 4. fremme direkte kontakter via partnerskabsprogrammer Fortsat udvikling af instrumenter, der muliggør direkte kontakt mellem (EUROPARTNERSKAB- og INTERPRISE-programmerne). iværksættere ( 1. 5. I Jdvikle underentreprise-partnerskaber Fortsætte udviklingen af aktioner til fremme af tværnationale underentreprise-partnerskaber. C. 6. Fremme adgangen til nye markeder og internationaliseringen af SMVer Afprøve innovative indgangsvinkler, navnlig ved at lette SMV'ers adgang til nye markeder og støtte internationaliseringen af SMVer. D. FORØGE SMV'ERS KONKURRENCEEVNE OG FORBEDRE ADGANGEN TIL FORSKNING, INNOVATION OG UDDANNELSE D. 1. Forøge SM Vers innovative potentiale Identificere bedste praksis og afprøve konkrete af pilotforanstaltninger, bl. a i forbindelse med udvikling af virksomheder med vækstpotentiale og indgangsvinkler ved hjælp 10 virksomheder, der er baseret på ny teknologi. Hurtig og omfattende udbredelse af resultaterne af forsøgsaktioner som eksempler på vellykkede virksomhedserfaringer. D. 2. Stimulere lederuddannelsen Støtte til fastlæggelse og afprøvning af positive indfaldsvinkler inden for lederuddannelse og rådgivning tilpasset SMVer (hovedsagelig ved hjælp af pilotprojekter). /). 3. Tilpasse SMV'erne til miljøkravene D. 3a. Styrkelse af støtten til rådgivning af SMVer. E. FREMME IVÆRKSÆTTERÅND OG STØTTE SÆRLIGE MÅLGRUPPER E. 1. Virksomhedskultur og iværksætterånd Fremme udvekslingen af bedste prakis og støtte identificeringen af særligt dynamiske iværksættere. E. 2. Håndværksfag, små virksomheder og mikrovirksomheder Iværksættelse af pilotprojekter, der vil gøre det muligt for navnlig disse virksomheder at tilpasse sig strukturelle ændringer, integration af denne særlige kategori af virksomheder i det indre marked og deres udnyttelse af de muligheder, dette marked byder på; specifik støtte inden for områderne standardisering, certificering samt miljø- og kvalitetsstyring. E. 3. Virksomheder indenfor handel og distribution Lette tilpasningsprocessen for kommercielle SMV'er til det indre marked og strukturelle ændringer, bla. ved hjælp af ny teknologi (Handel 2000), fremme af samarbejde mellem SMVer samt bred formidling af resultaterne af pilotaktionerne. Opfølgning af grønbogen om handel og distribution. E. 4. Kvindelige og unge iværksættere; virksomheder ejet af minoritetsgrupper Identifikation af de specifikke problemer, som kvindelige og unge iværksættere samt virksomheder ejet af minoritetsgrupper er stillet over for; støtte til innovative løsninger Forbedring af forholdene for medhjælpende ægtefæller. UDARBEJDELSE AF POLITIKKER OG FORBEDRING AF KENDSKABET TIL SMV'ER Forbedrede statistikker om SMVer uden at øge byrden for virksomhederne; det europæiske SMV-observationscenter; undersøgelser; database om SMV-politiske foranstaltninger; vurdering af eksisterende politiske til nye initiativer og udvikling af fællesskabsforanstaltninger på områder med tilknytning til virksomhederne. forslag ISSN 0254-1459 KOM(96) 591 endelig udg. DOKUMENTER DA 08 lo Katalognummer : CB-CO-96-586-DA-C ISBN 92-78-11591-6 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: Resolução sobre a detenção de Wang Dan e a situação dos direitos humanos na República Popular da China

eurovoc_concepts:
China
dissidence
opposition
political prisoner
protection of freedoms


title: Risoluzione sulla comunicazione della Commissione al Consiglio, al Parlamento europeo, al Comitato economico e sociale e al Comitato delle regioni sull'impatto degli sviluppi internazionali sul settore dei tessili e dell'abbigliamento della Comunità (COM(95)0447 - C4-0460/95)

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European Communities
Uruguay Round
clothing industry
competitiveness
job cuts
textile industry


title: Règlement (CE) n° 2210/96 du Conseil du 14 novembre 1996 modifiant le règlement (CE) n° 3076/95 répartissant, pour l'année 1996, certains quotas de captures entre les États membres pour les navires qui opèrent dans la zone économique exclusive de la Norvège et dans la zone située autour de Jan Mayen

eurovoc_concepts:
EU Member State
Norway
authorised catch
catch quota
exclusive economic zone
fishing agreement


title: 96/660/EG: Beschikking van de Commissie van 14 november 1996 overeenkomstig artikel 42, lid 3, van bijlage II bij Verordening (EEG) nr. 259/93 van de Raad betreffende toezicht en controle op de overbrenging van afvalstoffen binnen, naar en uit de Europese Gemeenschap (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
OECD
environmental protection
export of waste
public health
waste management
waste recycling


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3219/96 af Heidi HAUTALA til Rådet. Præcisering af kriterierne for våbeneksport


title: VERORDENING (EG) Nr. 2188/96 VAN DE COMMISSIE van 14 november 1996 tot schorsing van het preferentiële douanerecht en tot wederinvoering van het recht van het gemeenschappelijk douanetarief bij invoer van kleinbloemige rozen van oorsprong uit Israël

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
floriculture
import
suspension of customs duties
tariff preference


title: Risoluzione sull'insegnamento da trarre dal primo anno di attuazione dell'accordo GATT nel settore agricolo

eurovoc_concepts:
GATT
World Trade Organisation
agricultural product
export refund


title: Risoluzione sul Tribunale penale internazionale per l'ex Jugoslavia


title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Luonnos: neuvoston suositus liikuntaesteisten pysäköintiluvasta"

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC recommendation
facilities for the disabled
harmonisation of standards
parking area


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3167/96 del Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ a la Comisión. Almacenamiento de material nuclear en Dounray

eurovoc_concepts:
EAEC Treaty
United Kingdom
nuclear safety
public health
radioactive waste
report
underground storage of waste


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2188/96 af 14. november 1996 om suspension af præferencetolden og genindførelse af tolden ifølge den fælles toldtarif ved indførsel af småblomstrede roser med oprindelse i Israel


title: Beslutning om meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om virkningerne af den internationale udvikling for Fællesskabets tekstil- og beklædningssektor (KOM(95)0447 - C4-0460/95)


title: BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA- PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om opfølgningen af resolutionen vedtaget af Rådet og medlemsstaternes sundhedsministre, forsamlet i Rådet, om forbud mod rygning i lokaler med offentlig adgang

eurovoc_concepts:
EU Member State
action programme
cancer
public health
smoking

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 14. 11. 1996 KOM(96) 573 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om opfølgningen af resolutionen vedtaget af Rådet og medlemsstaternes sundhedsministre, forsamlet i Rådet, om forbud mod rygning i lokaler med offentiig adgang. i 1. INDLEDNING LI Generel baggrund Man anslår, at der i øjeblikket er ca. 1,1 milliard rygere i verden. WHO har offentliggjort tal, der viser, at der i den industrialiserede del af verden er 41% af mændene og 21% af kvinderne, som ryger regelmæssigt1. I modsætning til disse tal viser den eurobarometerundersøgelse, der blev foretaget som led i programmet "Europa mod kræft", at antallet af rygere i ELFs medlemsstater i perioden 1987-1994 var faldende; fra 37% i 1987 til 34% i 1994 med et større fald for mænds vedkommende. Hvad rygernes alder angår, viser de samme undersøgelser, at kvinder ryger mere end mænd i aldersgruppen 15-39, men at flere mænd end kvinder over denne alder ryger. En omfattende undersøgelse2 om dødelighed som følge af tobaksrygning har vist, at ca. halvdelen af alle, der ryger regelmæssigt, faktisk kommer til at dø som følge af denne livsstil. I 1990, der var det sidste år, for hvilke der foreligger fuldstændige statistikker, blev tobaksrygning anset for at være skyld i ca. 510. 000 dødsfald i Det Europæiske Fællesskab, som dengang bestod af 12 medlemsstater3. I de industrialiserede lande anslår man, at i alt 3 millioner dødsfald i 1995 kan tilskrives årsager i tilknytning til tobaksrygning, og ud af disse vil de, der er i aldersgruppen 35 til 69 år dø gennemsnitligt 22 år før, man ellers kunne forvente det3. Med andre ord kommer tobaksrygning til at forårsage ca. 30% af alle dødsfald blandt mennesker i aldersgruppen 35-69 år, hvilket gør det til den største enkeltårsag til unødvendig dødelighed. Hvis det nuværende mønster i folks rygevaner fortsætter uændret, vil tallet vokse til 10 millioner på verdensplan i år 2025, selv om beregningerne er unøjagtige4. Der er stærke og samstemmende beviser på, at passiv rygning øger den relative risiko for både lungekræft og kroniske luftvejslidelser hos voksne (ca. 25%) og akutte luftvejssygdomme hos børn (mellem 50% og 100%). Det er endvidere sandsynligt, at passiv rygning øger risikoen for hjertesygdomme, men der er ikke overensstemmelse mellem de forskellige skøn over omfanget heraf6. Den samlede risiko er imidlertid tilstrækkelig stor til at begrunde foranstaltninger med henblik på at begrænse rygningen på offentlige steder og arbejdspladser. WHO Tobacco and Health: The facts, 1995. Mortality in relation to smoking: 40 years observations on male British doctors, Doll, Peto et al. BMJ 8. 10. 94, p. 901 Mortality from smoking in developed countries 1950-2000, Peto, Lopez et al, Oxford Medical Publications, 1994, p. A7 Mortality from smoking worldwide, Peto et al. , British Medical Bulletin, vol. 52,1996. Environmental tobacco smoke - M. R. Law and A. K. Hackshaw, British Medical Bulletin, vol. 52,1996. 1. 2 Fællesskabsforanstaltninger Rådets og medlemsstaternes sundhedsministre, forsamlet i Rådet, vedtog den 18. 7. 1989 en resolution om forbud mod rygning i lokaler med offentlig adgang6. Sundhedsministrene opfordrede medlemsstaterne til, at de ved lov eller på anden måde i overensstemmelse med praksis og de særlige nationale forhold skulle træffe følgende foranstaltninger: 1. 2. 3. 4. Rygning forbydes i lukkede lokaler med offentlig adgang, som er en del af de på listen i bilaget anførte offentlige eller private bygninger. Medlemsstaterne kan supplere denne liste; rygeforbuddet skal ligeledes gælde alle offentlige transportmidler; der indrettes eventuelt klart afgrænsede områder til rygere i de nævnte bygninger samt om muligt i offentlige transportmidler, særligt på lange strækninger; i tilfælde af tvist uden for rygeområderne sikres det, at ikke-rygeres ret til sundhed går forud for rygeres ret til at ryge; desuden blev medlemsstaterne opfordret til hvert andet år at underrette Kommissionen om opfølgningen af denne resolution. På grundlag af oplysninger, som den havde modtaget fra de enkelte medlemsstater, forelagde Kommissionen en foreløbig rapport i 19927, der blev fulgt af Rådets konklusioner den 27. 5. 19938. Her gav Rådet især udtryk for den holdning, at en systematisk evaluering på EF-plan af de trufne foranstaltninger vil gøre det muligt at drage nytte af de indvundne erfaringer og udlede nyttige oplysninger og fastlægge retningslinjer for fremtiden. I overensstemmelse med, hvad Rådet anmodede om i ovennævnte konklusioner, har Kommissionen nu udarbejdet nærværende rapport om situationen i øjeblikket; ved udarbejdelsen er der benyttet oplysninger, som de berørte myndigheder i medlemsstaterne har forelagt Kommissionen på grundlag af et spørgeskema, hvor der var taget hensyn til udvidelsen af EU i 1995. Bilag I indeholder en kortfattet oversigt over de nationale bestemmelser. Et skema med beskrivelse af situationen i de forskellige medlemsstater findes i bilag H, der giver en oversigt over opfølgningen af resolutionen. I nærværende rapport opstilles alle de forskellige løsninger, som medlemsstaterne har valgt til opfølgning af det initiativ, der blev taget med resolutionen af 18. juli 1989. EFT C 189 af 26. 7. 1989, s. 1. SEK(92)1979 endelig udg. EFTC174af25. 6. 1993,s. 4. 2. ANALYSE AF SITUATIONEN I MEDLEMSSTATERNE I samtlige medlemsstater er der på nuværende tidspunkt truffet foranstaltninger af forskellige retlige typer med henblik på at begrænse rygning i lokaler med offentlig adgang. På nær nogle få undtagelser forekommer de nuværende bestemmelser at være mere ensartede end de bestemmelser, der blev beskrevet i Kommissionens forrige rapport fra 1992, både hvad angår deres anvendelsesområde og hvad angår deres sigte, som i næsten alle tilfælde består i at beskytte ikke-rygernes sundhed. Af 1992-rapporten fremgik det, at der i de fleste af de dengang 12 medlemsstater var blevet indført bestemmelser om forbud mod rygning i offentlige lokale kort tid før eller efter vedtagelsen af resolution C 189/01. I meget få tilfælde, bl. a. i Det Forenede Kongerige, findes der ikke nogle bestemmelser, der har samme retskraft som en lov, og alle initiativer på dette område føres ud i livet på frivillig basis (Code of Practice). De tre nye medlemsstater, dvs. Østrig, Finland og Sverige, udformede og gennemførte i perioden 1993-1995 en række nye bestemmelser, som havde til formål at implementere Rådets resolution. 2. 1. Retlige instrumenter a) b) c) d) Nationale love (eventuelt suppleret af forordninger): Østrig, Danmark, Finland, Frankrig, Irland, Italien, Luxembourg, Portugal og Sverige. Nationale forordninger: Spanien og Belgien. Anden form for retsforskrifter som f. eks. anordninger, bekendtgørelser eller cirkulærer: Tyskland, Grækenland og Nederlandene. Ingen retlige instrumenter: Det Forenede Kongerige. 2. 2. Anvendelsesområder De nationale retsforskrifter afspejler i væsentlig grad de foranstaltninger, der er nævnt i resolutionen, og gælder for de lokaler og steder, der er nævnt i bilaget hertil. 2. 3 Bevidstgørelseskampagner og frivillige aftaler enten iværksat overholdelsen samtlige medlemsstater vedrørende Som følge af, at man i stigende grad bliver opmærksom på tobakkens skadelige informations- og i virkninger, har man bevidstgørelseskampagner eksisterende af retsforskrifter eller indholdet af "kodekser" eller frivillige aftaler. Initiativer i den retning er blevet ført ud i livet i samtlige lande, bl. a. i Det Forenede Kongerige (Code of Practice), Tyskland i almindelighed, børn og unge, samt hospitaler), Grækenland (antirygekampagner for ansatte i sundhedsvæsenet, skoleelever, lærere, arbejdstagere, hæren), Belgien, Irland, Italien (kampagner rettet mod offentligheden samt nedsættelse af et teknisk rådgivende udvalg til koordinering af samtlige aktiviteter, der har til formål at forhindre rygning), Nederlandene (kampagner henvendt til skoler og andre institutioner) og Spanien (1993-kampagne rettet mod unge). (oplysningskampagner henvendt på offentligheden 3. "EUROPA MOD KRÆFT"-PROGRAMMET I forbindelse med den første og anden handlingsplan mod kræft er der blevet iværksat mange anti-rygeprojekter som led i programmet "Europa mod kræft", især rettet mod hospitalsmiljøer, skoler og virksomheder, mens der har været arrangeret oplysningskampagner mod tobaksrygning henvendt på befolkningen i almindelighed. Handlingsplanen for kræftbekæmpelse (1996-2000) nævner opbygningen af strategier, der tager sigte på at beskytte de mest sårbare grupper, særlig gravide og børn, mod passiv rygning9. I handlingsplanen indgår også et projekt til bekæmpelse af passiv rygning, der skal iværksættes som et pilotprojekt i medierne. Disse forskellige aktioner vil blive iværksat i løbet af handlingsplanens gennemførelse. Endvidere vil undervisningsprogrammer tiltænkt skoler og særlige målgrupper (arbejdspladser, ældre mennesker, hospitaler) blive støttet. 4. AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER På grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne har forelagt, kan man danne sig et generelt billede af den måde, Rådets resolution er blevet fulgt op på; dette viser en tydelig vilje hos medlemsstaterne til at føre resolutionen ud i livet. Nærværende rapport beskæftiger sig imidlertid ikke med spørgsmålet vedrørende anvendelsen af bestemmelserne på nationalt plan, som medlemsstaterne ikke har indsendt oplysninger om. Dette spørgsmål falder ind under de nationale myndigheders ansvarsområde og kan være afgørende for, om ikke-rygeres sundhed i praksis beskyttes effektivt. Kommissionen vil dog som angivet i den tredje handlingsplan i forbindelse med "Europa mod kræfV'-programmet bestræbe sig på at klarlægge, hvorledes de nationale bestemmelser i øjeblikket anvendes, og i den forbindelse vil den også tage hensyn til oplysninger og synspunkter fra alle berørte parter. EFT L 95 af 16. 4. 1996, s. 9. BILAG I Kortfattet gennemgang af de nationale bestemmelser. (baseret på oplysninger fra myndighederne i medlemsstaterne) i i det sig, hele taget højere formål opholder lokaler beregnet til nærmere bestemte ØSTRIG Retskilder: Tobaksloven, BGB1 431/1995; Lov om beskyttelse i forbindelse med svangerskab og fødsel, BGB1 221/1979 og BGB1 257/1993: Lov om arbejdstagerbeskyttelse, BGB1 45/1994. Tobaksloven sikrer beskyttelsen af ikke-rygere, idet den indfører specifikke forbud mod (mødelokaler, rygning både undervisningslokaler, gymnastiksale og idrætshaller i skoler, samt lokaler beregnet til flere formål) og lokaler, hvortil der er almindelig adgang i visse institutioner (offentlige bygninger, skolebygninger og tilsvarende bygninger, hvortil børn unge har adgang, hvor de er under opsyn eller uddannelsesinstitutioner, erhvervsuddannelsesinstitutioner, teatre og andre bygninger, der anvendes til optræden, forestillinger eller udstillinger). Særlige foranstaltninger til beskyttelse af ikke-rygere er blevet indført ved en ændring af skoleforordningen i 1995, sideløbende med tobaksloven, der omfatter et rygeforbud på hele skolens område. De andre steder er det tilladt at indrette rygelokaler, når visse betingelser er opfyldt. Tobaksloven kræver også, at der skal forefindes røgfri zoner i bygninger i tilknytning til offentlige og private transportsystemer, det være sig med bus, jernbane, fly eller skib. Andre bestemmelser om rygning er indeholdt i loven om beskyttelse i forbindelse med svangerskab og loven om arbejdstagerbeskyttelse (BGB1 45/1994). Rygning er forbudt i de tilfælde, hvor rygere og ikke-rygere i jobsammenhæng er nødt til at dele et kontor, og hvis ikke-rygeme ikke kan beskyttes tilstrækkeligt ved øget udluftning. Ikke-rygere loven om arbejdstagerbeskyttelse indeholder et specifikt forbud mod rygning i lægeværelser og omklædningslokaler. Rygning på sygehuse omfattes af særlig lovgivning (BGB1 1/1957, BGB1 801/1993). Tobakslovens bestemmelser har imidlertid forrang i forhold hertil, når det gælder bygninger, hvor tobaksloven indebærer et fuldstændigt rygeforbud. Der eksisterer en række bestemmelser i medfør af transportloven (bl. a. ikke-rygerkupéer i tog, rygeforbud i kommunale trafikselskaber) samt i henhold til Landemes bestemmelser om ungdomsbeskyttelse. (BGB1 221/1979 og BGB1 257/1993) og i opholds- og vagtlokaler; skal også være beskyttet fødsel BELGIEN Retskilde: Kongelig anordning af 15. maj 1990 fulgt af Ministeriel anordning af 9. januar 1991 og Kongelig anordning af 31. marts 1993. I den Kongelige anordning af 1990 defineres på grundlag af bilaget til Rådets resolution de forskellige lokaler med offentlig adgang, hvor rygeforbud er obligatorisk. I de fleste tilfælde (steder, hvor der udføres tjenester for offentligheden, hvor der ydes pleje, hvor der undervises eller passes børn, hvor der arrangeres opvisninger eller udstillinger eller hvor der dyrkes sport) er der generelt forbud mod at ryge. Der kan indrettes tydeligt afgrænsede zoner for rygere. Fra 1. januar 1993 må disse zoner ikke udgøre over halvdelen af lokalets areal. Hvad arbejdspladsen angår, blev det i Kongelig anordning af 1993 fastslået, at arbejdsgiveren er forpligtet til at træffe foranstaltninger med henblik på at fastlægge betingelserne for rygning på arbejdspladsen, således at både rygeres og ikke-rygeres interesser tilgodeses. Hvis det ikke er muligt at nå frem til en frivillig aftale, skal ikke-rygerne beskyttes. DANMARK De danske myndigheder har for nylig vedtaget en ny lov. Den drejer sig om røgfrit miljø i offentlige bygninger, samfærdselsmidler, arbejdspladser, undervisningsinstitutioner, dag- og døgninstitutioner samt hospitaler på både lokalt og statsligt plan. Bl. a. har hver enkelt kommunalbestyrelse og amtsråd, sygehusmyndighederne i København og de statslige myndigheder skullet gennemføre denne lov senest pr. 1. januar 1996. I alle disse miljøer er rygning forbudt med undtagelse af lokaler, der er specielt beregnede for rygere, samt lokaler på statslige arbejdspladser, der benyttes af arbejdstagere, der ønsker at ryge. Rygning er forbudt under møder, medmindre samtlige tilstedeværende accepterer, at det skal være tilladt. FINLAND Retskilder: Tobaksrygningsloven af 1995. Den nye tobaksrygningslov, der har været gældende siden i fjor forbyder rygning på følgende steder: i daginstitutioner og alle undervisningsinstitutioner (herunder også universiteter og højere læreanstalter) og på disse institutioners grund, hvis det hovedsagelig er personer under 18 år, der færdes her; i offentlige myndigheders eller lignende offentlige tjenesters lukkede i øvrigt har adgang; ved indendørs bygninger, hvortil brugerne og offentligheden arrangementer med offentlig adgang; i lukkede bygninger i tilknytning til offentlige transporttjenester; på arbejdspladser i zoner, der benyttes til andre formål end til arbejde, samt områder, hvortil kunder har adgang; på alle arbejdssteder, undtagen på restauranter samt restauranter og værelser på hoteller. Rygning er dog tilladt, såfremt det udelukkende foregår i særligt indrettede rygelokaler og på betingelse af) at røgen ikke spredes fra disse områder, og at disse lokaler ikke er indrettet i områder beregnet til personer under 18. FRANKRIG Retskilde: Lov 91-32 af 10. januar 1991 og anordning 478 af 29. maj 1992. Der er i fransk lovgivning fastsat et generelt forbud mod at ryge i lokaler, der anvendes af offentligheden, bl. a. skoler og i kollektive transportmidler, undtagen de steder, hvor der findes pladser, der er forbeholdt rygere. I anordningen af 1992 fastsættes de nærmere bestemmelser vedrørende rygeforbud. Den overordnede målsætning er at beskytte ikke-rygernes sundhed, og i anordningen specificeres de områder, hvor rygning er forbudt. Det drejer sig om følgende 1) kollektive transportmidler, hvor den eneste undtagelse er reserverede pladser for rygere i fjerntrafiktog, 2) arbejdssteder med undtagelse af kontorer, der kun benyttes af én person, 3) skoler, med undtagelse af nogle zoner, hvor rygning er tilladt, dog kun for lærere og øvrige ansatte, 4) barer og restauranter, der kan have særlige zoner for rygere. Det er den person eller det organ, der har ansvaret for de pågældende lokaler, der beslutter, hvorvidt der skal indrettes sådanne zoner. I alle disse tilfælde skal der være sørget for god udluftning. TYSKLAND De tyske regler afspejler opdelingen af beføjelserne mellem de forskellige administrative instanser (forbundsregeringen og delstaterne). Ikke-rygere lov. Navnlig arbejdsmarkedssammenhæng, har arbejdstagerne krav på et job, der ikke skader deres sundhed, og både arbejdsgiveren og sikkerheds- og samarbejdsudvalget kan tage skridt til aftaler med henblik på at beskytte ikke-rygerne. Det tyske indenrigsministerium har ved en forbundsstatsniveau beskyttet af borgerlig er på administrativ bestemmelse af 1975 bidraget til at løse nogle problemer i relationerne mellem rygere og ikke-rygere i forbundsstatsadministrationens afdelinger. I videst muligt omfang skal lokaler for rygere og ikke-rygere således være adskilt. I henhold til en kendelse fra Bundesverwaltungsgericht i 1993 er ikke-rygere også sikret ordentlig beskyttelse i militæret. De tyske jernbaner har forbudt rygning i lukkede lokaler, såsom hovedbanegårde og mindre stationer. I fjerntrafikken er togene blevet inddelt i vogne for rygere og vogne for ikke-rygere, og i de internationale tog findes der ikke-rygeafdelinger. De tyske jernbaner forpligter restauratører på banegårdene til at indrette særskilte zoner for ikke-rygere og rygere. Det samme gælder på motorvejsrastepladser og det tyske luftfartsselskab, Lufthansa, har indført fuldstændigt rygeforbud på indenrigsruterne og på bestemte interkontinentale ruter. På delstatsniveau mundede den 66. konference for delstaternes sundhedsministre ud i et krav om flere restriktioner på reklamer for og salg af tobaksvarer, især for at beskytte børn og unge. Der er drøftelser i gang om restriktioner vedrørende opstilling af cigaretautomater på offentlige steder. Den øgede offentlige debat om fordele og ulemper ved statslig indgriben for at beskytte ikke- rygere har ført til mange ekstra foranstaltninger. I konsekvens heraf har hotel- og restaurationsbranchen lovet at træffe foranstaltninger for at forbedre beskyttelsen af ikke- rygere på hoteller og restauranter, og branchen har gjort det klart, at den foretrækker løsninger, der er tilpasset de enkelte områder og situationer. Som opfølgning af Rådets resolution har de tyske myndigheder foretrukket at lægge vægten på informations- og bevidstgørelseskampagner. Bundeszentrale flir gesundheitliche Aufklårung (centralt organ for sundhedsoplysning) har således siden 1987 kørt en kampagne rettet mod børn og unge. Dette oplysningscenter har siden 1994 gennemført en bredt anlagt ikke-rygere. oplysningskampagne Oplysningscentret har desuden udformet et projekt, der skal gennemføres på sygehuse. Selv om den undersøgelse, der blev foretaget blandt de 16 delstater, viste, at der kun var blevet indført få nye bestemmelser om beskyttelse af ikke-rygere på steder med offentlig adgang siden den forudgående rapport fra Kommissionen (1992), fremgik det, at de eksisterende bestemmelser sikrer den nødvendige beskyttelse af ikke-rygere, samt at disse bestemmelser rent faktisk håndhæves. fokuseret på beskyttelsen af for offentligheden GRÆKENLAND Siden 1952 har rygning været forbudt i alle former for transportmidler. Fra 1980 har det været forbudt i lukkede lokaler tilhørende statslige myndigheder, offentlige foretagender og private virksomheder samt andre foretagender, bl. a. det græske telefonvæsen, elektricitetsselskabeme, postvæsenet osv. , med enkelte undtagelser, der gælder steder, hvor der kan være længere ventetider, dog under forudsætning af, at der er indrettet særlige zoner for rygere. Rygning har siden 1990 været forbudt på indenrigsflyene. Endvidere er rygning forbudt i alle bygninger inden for sundhedssektoren (siden 1993). Det græske ministerium for sundhed, social velfærd og social sikring gennemfører regelmæssige kampagner mod rygning på offentlige steder, især henvendt på ansatte i sundhedssektoren, de lidt større skoleelever, lærere, arbejdstagere på arbejdspladsen, militæret samt via mange klubber, foreninger og andre målgrupper. IRLAND Retskilder: Forordningen om sundhedsfremme og sundhedsbeskyttelse af 1990. I henhold til forordningen af 1990 er rygning forbudt i samtlige fællesfaciliteter (gange, elevatorer, mødelokaler osv. ) i offentlige administrationsbygninger og i offentlige kontorer, i skoler, både folkeskoleniveau på ungdomsuddannelserne, universiteter og højere læreanstalter, hospitaler, sundhedscentre, supermarkeder, sportscentre, biografer og teatre, steder hvor der tilberedes levnedsmidler samt i busser. Der er indført restriktioner i mulighederne for at ryge i alle lokaler i sundhedssektoren, i restauranter, caféer, barer, banegårde, lufthavne og havne, tog og fly. De, der har ansvaret for de pågældende bygninger, er også ansvarlige for eventuelle brud på disse bestemmelser. Den foreslåede forordning af 1995 har til formål at begrænse mulighederne for at ryge, ved at der indføres restriktioner eller forbud mod rygning på nærmere bestemte områder, der ikke allerede var omfattet af forordningen af 1990. Det drejer sig om banker, boligselskaber, forsikringsselskaber, apoteker, børnehaver og fritidshjem, vuggestuer, hyrevogne, frisørsaloner, bowlingbaner og bingohaller. Man er nået frem til en aftale om gennemførelse af en Code of Practice om rygning på arbejdspladsen. Den fuldstændige gennemførelse af aftalen begynder 21. august 1996 med et totalforbud mod rygning i kontorer, der deles af to eller flere, mens rygning vil være tilladt i kontorer, der normalt kun benyttes af en person, såfremt vedkommende ønsker det. Rygning bliver ikke tilladt under møder, selv ikke i kontorer, der kun benyttes af en person. Endvidere bliver der i bygninger med store kantiner indrettet særlige zoner for rygere, men der i bygninger med små kantiner vil skulle træffes sådanne foranstaltninger, at rygere og ikke-rygere kan benytte faciliteterne. Anti-rygekampagner og sundhedsfremmeprogrammer vil fortsat være et fast indslag i bestræbelserne i de kommende år. ITALIEN Retskilder: Lov 584 af 11. november 1975, lovbekendtgørelse nr. 1580. I denne lov indføres der rygeforbud i de fleste lokaler med offentlig adgang, som f. eks. hospitaler, skoler, biblioteker og museer, men også i koncertsale, biografer, teatre og lukkede danselokaler. I visse tilfælde er det muligt at få dispensation fra kommunen, under forudsætning af, at der er installeret klimaanlæg. I kollektive transportmidler er der rygeforbud uden for de områder, der er forbeholdt rygere. I de seneste år er der med henblik på en mere specifik og fuldstændig gennemførelse af Rådets resolution fra forskellige ministeriers side blevet fremsat en række forslag til bestemmelser. Blandt disse forslag tager nr. 1580 sigte på at omfatte alle de aspekter, der er vedtaget på fællesskabsplan, og forslaget omfatter nye kategorier af bygninger, hvor rygning herefter vil være forbudt. Eftersom det er et forslag, skal parlamentet foretage den endelige godkendelse heraf, og hidtil er dette ikke sket. Forslaget går ud på, at det skal være forbudt at ryge i: offentlige og private institutioner inden for sundhedsvæsenet, skoler af enhver art uanset undervisningstrin samt andre undervisningsinstitutioner herunder også universiteter og højere læreanstalter, bygninger, der rummer faciliteter for gamle såvel som unge, sportsaktiviteter, fritidsaktiviteter, møder osv. , offentlige og private bygninger, hvor der tilbydes offentligheden serviceydelser, forretningslokaler, herunder også restauranter, indendørs arbejdspladser (offentlige og private), hvor flere personer opholder sig. I visse andre typer bygninger (bl. a. offentlige og private institutioner inden for sundhedsvæsenet), er det obligatorisk at indrette særlige lokaler for rygere, mens det i andre bygninger (bl. a. bygninger til sportsaktiviteter) er tilladt at indrette sådanne lokaler, hvor rygere har mulighed for at ryge, dog således at ikke- rygernes rettigheder samtidig tilgodeses. Hvis de foreslåede foranstaltninger vedtages, skal der installeres klimaanlæg eller udluftningssystemer i lokaler forbeholdt rygere, således at de grænseværdier der er fastsat med hensyn til temperatur, relativ luftfugtighed samt udluftningskapacitet overholdes. Som led i Sundhedsministeriets foranstaltninger til bekæmpelse af rygning og forebyggelse af sundhedsskadelige virkninger, har ministeriet taget skridt til 1) at arrangere et møde i tilknytning til den internationale røgfri dag 1995 for at planlægge initiativer med det formål at gøre offentligheden mere bevidst om farerne ved tobaksrygning, og 2) at nedsætte et teknisk rådgivende udvalg til koordinering af alle aktiviteter vedrørende forebyggelse af rygning og beskyttelse af sundheden og af ikke-rygere. LUXEMBOURG Retskilde: Lov af 24. marts 1989; lov af 6. januar 1995. Loven omfatter generelt lokaler med offentlig adgang (hospitaler, skoler eller institutioner for unge under 16 år, sportshaller, biografer, teatre, museer samt apoteker og venteværelser hos læger og tandlæger og ventesale på banegårde). I henhold til loven indføres der fuldstændigt rygeforbud i busser i rutefart. I en nyere lov af 1995 bestemmes det, at rygeforbuddet udvides til også at omfatte institutioner for ældre. Der er ikke hidtil vedtaget bestemmelser om private etablissementer med offentlig adgang som f. eks. barer, restauranter, hoteller og lignende. NEDERLANDENE Retskilde: Anordning af 29. december 1989 om gennemførelse af artikel 9-12 i lov 342 af 1988. Anordningen trådte i kraft den 1. januar 1990 og berører ca. 50. 000 offentlige bygninger, hvor det herefter er obligatorisk at indføre rygeforbud. I samtlige tilfælde er det institutioner, offentlige tjenester og foretagender, der drives af staten, offentlige instanser eller myndighederne på provinsplan eller kommunalt plan. Rygning er desuden forbudt i institutioner i sundhedssektoren, undervisningsinstitutioner, sociale og kulturelle institutioner og statsdrevne indendørs sportsanlæg. Der er mulighed for at indrette særlige zoner forbeholdt rygere, hvis dette er nødvendigt. I bestemmelserne om tilsyn med gennemførelsen af tobaksloven, er der bl. a. en regel om kontrol med, at dette rygeforbud overholdes. Det hollandske tobaksskaderåd (de nederlandse stichting volksgezondheid en roken) gennemførte i december 1995 en oplysningskampagne, der involverede 75. 000 skoler og andre institutioner, med sigte på at evaluere og koordinere politiske tiltag med det formål at beskytte ikke-rygere. Der er i regeringen vilje til at skærpe og udvide rygeforbuddene med henblik på at beskytte ikke-rygerne. PORTUGAL10 I Portugal har der i mange år eksisteret love, der forbyder rygning på offentlige steder. De anordninger, der havde været gældende siden 1978, blev ændret ved loven om forebyggelse af rygning i 1982 og efterfølgende ved anordninger eller lovbekendtgørelser i 1983, 1987, 1988 og 1989. Lovgivningen omfatter forskellige lokaler med offentlig adgang: hospitaler og andre institutioner inden for sundhedssektoren, undervisningsinstitutioner, steder, hvor mindreårige kommer, koncertsale, lukkede sportsanlæg osv. , og der findes bestemmelser vedrørende indretning af områder forbeholdt rygere. Det er forbudt at ryge i kollektive transportmidler i byerne og generelt i alle transportmidler (tog, busser, skibe, osv. ), hvor rejsen varer under én time. I forbindelse med længere rejser skal der indrettes særlige områder for rygere. Lovgivningen indeholder også bestemmelser om indretning af ikke-rygerzoner i restauranter, hoteller og andre etablissementer af denne art, som kontrolleres af de offentlige myndigheder. Rygeforbudet gælder imidlertid ikke, når det ikke er muligt at indrette områder for rygere. 10 Situationen, som den var i 1992, eftersom der ikke er indsendt opdaterede oplysninger. 10 SPANIEN Retskilde: Kongelig anordning nr. 192 af 1988 - Kongelig anordning nr. 192 og 510 af 1992 - Kongelig anordning nr. 1185 af 1994. De spanske bestemmelser om rygeforbud i lokaler med offentlig adgang er baseret på Kongelig anordning nr. 192 og 510 af henholdsvis 4. marts 1988 og 14. maj 1992. I anordningen fastsættes det generelle princip, at i tilfælde af tvist skal ikke-rygemes ret til sundhed gå forud for rygernes ret til at ryge. Der er fuldstændigt rygeforbud i arbejdsrum, hvor sundhedsrisikoen øges, fordi arbejdstagerne håndterer farlige stoffer, i lokaler, hvor gravide arbejder, og i elevatorer. I 1994 blev der udstedt en ny kongelig anordning (nr. 1185 af 3. juni 1994) om mærkning af andre tobaksvarer end cigaretter, og denne anordning forbyder visse produkter beregnet til oral indtagelse, og den opdaterer straffeforanstaltningerne i forbindelse med tobak. Anordningen forbyder rygning i "trafikfly på indenrigsflyvninger af mindre end 90 min. varighed". Endvidere har der været arrangeret oplysnings- og bevidstgørelseskampagner. 11993 blev der iværksat en landsdækkende kampagne henvendt på skoleelever i 12-16 årsalderen. Samtidig er de selvstyrende provinser i Spanien blevet knyttet tæt til foranstaltninger, der er blevet truffet på dette område, idet de har indført deres egen lovgivning, som udvider eller supplerer den landsdækkende lovgivning. I Madrid er der indgået en aftale med restauratører om at indrette særlige områder forbeholdt rygere. SVERIGE Retskilder: Lov nr. 581 af 1993 og lov nr. 98 af 1994. Rygning er forbudt på følgende steder: skoler, fritidshjem og lignede og desuden børnehaver; steder, hvor der gives lægebehandling, og andre institutioner i sundhedssektoren; i fællesfaciliteter i plejehjem og andre steder, hvor der tilbydes samme tjenesteydelser og pleje; steder med offentlig adgang (mødelokaler, kultur- og sportsfaciliteter); andre offentlige steder, bl. a. butikker og statslige transportmidler. Der er mulighed for at henvise rygere til særlige zoner. I hoteller og lignende etablissementer samt i restauranter bør der indrettes nogle zoner for rygere, men i tilfælde af, at dette ikke er muligt, er det rygeforbuddet, der gælder. På arbejdspladsen er arbejdsgiveren ansvarlig for de ansattes sundhed, og skal navnlig beskytte dem mod farerne ved passiv rygning. DET FORENEDE KONGERIGE Retskilde: Code of Practice, smoking in public piaces. Der findes retsforskrifter vedrørende lokaler med offentlig adgang, som henhører under staten eller de lokale myndigheder. Udgangspunktet i den politik, der føres, er, at ikke-rygning bør være normen i alle bygninger, der benyttes af offentligheden, med mulighed for at indrette særlige zoner eller lokaler forbeholdt rygere, såfremt dette er hensigtsmæssigt. I december 1991 blev der offentliggjort en kodeks for praksis med hensyn til rygning i lokaler med offentlig adgang, der tager sigte på gennemførelsen af en hensigtsmæssig rygepolitik på frivillig basis. Der er totalt rygeforbud i undergrundsbanen, i et stort antal tog og busser, på færgernes bildæk og på bestemte flyruter såvel indenrigs som udenrigs. I alle andre former for offentlige transportmidler, undtagen taxaer, skal der indrettes særskilte afdelinger for ikke-rygere. Stadig flere skoler har enten indført forbud mod rygning på skolens grund eller begrænset rygningen til at foregå i særlige zoner forbeholdt undervisere og andre ansatte eller besøgende. National Health Service er nu røgfri bortset fra muligheden for i begrænset omfang at indrette særlige rygelokaler, hvis det er absolut nødvendigt. 11 ^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^M A B D FIN F D GR IRL h L NL IP E s UK2 Gennemførelse af resolution 89 C189/01 i medlemsstaterne BILAG IV ygninger/lokaler omhandlet i resolution C189/ 1. Bygninger, hvor der tilbydes offentligheden serviceydelser - herunder salg af varer - enten gratis eller mod betaling. 2. Sygehuse, bygninger, hvor der gives lægebehandling, og alle andre bygninger inden for sundhedssektoren. 3. Bygninger, hvor ældre modtages. 4. Skoler og andre bygninger, hvor børn og unge modtages eller indlogeres. 5. Bygninger, hvor der gives højere undervisning og erhvervsuddannelse. 6. Lukkede bygninger, hvori der opføres teaterstykker, vises film mv. , samt radio- og fjemsynsstudier med offentlig adgang. 7. Lukkede bygninger, hvor der afholdes udstillinger. 8. Lukkede bygninger og overdækkede steder, hvor der dyrkes sport. 9. Lukkede lokaler i metro- og jernbanestationer samt i havne og luftnavne. b sa b sa b sa b sa b sa b sa b sa b sa b sa b sa b sa b sa b sa b sa b sa O O o O O O o O O O O O o O O O o O O O o o O O o o o o o o o o o o O o o o O O o O O O o o o o o o o o O o o o o o o o o o O o o o O O o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o O o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o © o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o © o o o o © o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o O o o o o o o o o o o o o o o o © o o © o o o © O o o o o o o o o o o o o o o o © o o o o © © © © © © © o © o o o p^ 10. Offentlig transport: •Fly 'Bytransport (bus, undergrund) *Tog o o o o 0 o o o o o o o o o o o o o o o o o o "o" o o o o o _°_ o o o o o o 0 o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o Der er truffet foranstaltninger; b: forbud; sa: rygeomrader; 1 : på basis af lovforslag, der p. t. er til behandling i parlamentet; 2: "Code of practice 1991 " (regler for god praksis). ISSN 0254-1459 KOM(96) 573 endelig udg. DOKUMENTER DA 05 06 Katalognummer : CB-CO-96-572-DA-C ISBN 92-78-11454-5 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 1b


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2191/96 DELLA COMMISSIONE del 14 novembre 1996 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali e delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala

eurovoc_concepts:
cereal product
cereals
export refund


title: Entschließung zur biologischen Sicherheit und zur Sicherheit von Nahrungsmitteln


title: Entschließung zu den Mordfällen in El Salvador

eurovoc_concepts:
El Salvador
homicide
political violence


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3219/96 del Heidi HAUTALA al Consejo. Puntualización de los criterios para la exportación de armamento