title: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi toimintaohjelman laatimisesta lakimiesten yhteisön oikeuden tuntemuksen parantamiseksi (Robert SCHUMAN -ohjelma)

eurovoc_concepts:
EU law
action programme
legal profession
single market
vocational training

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 15. 11. 1996 KOM(96) 580 lopull. 96/0277 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI toimintaohjelman laatimisesta lakimiesten yhteisön oikeuden tuntemuksen parantamiseksi (Robert SCHUMAN -ohjelma) (komission esittämä) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi toimintaohjelman laatimisesta lakimiesten yhteisön oikeuden tuntemuksen parantamiseksi Robert SCHUMAN -ohjelma PERUSTELUT Euroopan yhteisö, voi saavuttaa tavoitteet ainoastaan varmistamalla, että sen jäsenten vahvistamia yhteisiä sääntöjä sovelletaan tehokkaasti ja oikein. Yhteisölle ei voi olla yhdentekevää millaisessa muodossa sen säätämiä lakeja sovelletaan. 'oikeusyhteisönä' asettamansa Sisämarkkinoiden toteuttaminen on edellyttänyt huomattavan lainsäädännöllisen tehtävän suorittamista. Tämä yhteisten sääntöjen luomista koskeva ainutlaatuinen tehtävä on mahdollistanut erityisesti sen, että suurin osa jäsenvaltioiden välisen henkilöiden, tavaroiden, palvelujen ja pääoman vapaan liikkuvuuden esteistä on voitu poistaa. Kyseistä sääntöjen laatimiseen tähtäävää tehtävää seuraa uusi ensisijaisen tärkeä yhteisön tehtävä, joka koostuu sisämarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle välttämättömien yhteisten sääntöjen tehokkaan ja yhdenmukaisen soveltamisen varmistamisesta. Sisämarkkinat ovat merkittävin yhteisön oikeuden soveltamisala ja sisämarkkinoiden moitteeton toiminta on erityisen riippuvaista sitä sääntelevien sääntöjen tehokkaasta ja yhdenmukaisesta soveltamisesta. Yhteisön oikeuden sääntöjen soveltamatta jättäminen tai väärä soveltaminen asettaa kyseensalaiseksi sisämarkkinoiden tehokkuuden ja kaventaa yhteisön säännöstöä. Kuten komission tilaamassa kertomuksessa lokakuulta 1992 korostettiin (vuoden 1992 jälkeisiin liittyvään haasteeseen vastaamista koskeva Sutherlandin sisämarkkinoihin kertomus), sisämarkkinoiden moitteeton toiminta riippuu suurelta osin siitä, että kyseisten markkinoiden perustana olevat säännöt tunnetaan, ymmärretään ja niitä sovelletaan samalla tavalla kuin kansallisen oikeuden sääntöjä. Niitä yhteisön oikeuden säännöksiä, joilla on välitöntä vaikutusta, ja joihin jokainen kansalainen voi vedota kansallisissa tuomioistuimissa, on erityisen paljon sisämarkkinoiden alalla. Kansalaisten, kuluttajien tai yritysten on voitava luottaa siihen, että yhteisön oikeuden sääntöjä sovelletaan oikein ja yhdenmukaisesti ja hyödyntää kaikkia niitä oikeuksia ja takuita, joita säännöt antevat jokaisessa jäsenvaltioissa. Kyse on kansalaisten, kuluttajien ja yritysten oikeusturvasta, luottamuksesta Euroopan sisämarkkinoiden uskottavuudesta rakentamiseen kokonaisuudessaan; tällöin jokainen kansallisten tuomioistuinten tuomiovallan alaisuuteen kuuluva henkilö voi kääntyä niiden kansallisen sovellettavasta tuomioistuimensa menettelystä vakuuttuneena siitä, että voi hyötyä yhteisön oikeudellisesta suojasta. tuomioistuimessa riippumatta laaje-tnin puoleen ja 1. 2. 3. 4. 4 5. 6. 7. 8. tuomarit erityisesti jäsenvaltioiden (kansalaiset, kuluttajat oikeudellisen koulutuksen ja yritykset) Tuomiovallan alaisuuteen kuuluvien iän mahdollisuus hyödyntää yhteisön oikeusjärjestyksen mukaisia oikeul saaneiden perustuu valmiuksiin käyttää kansallisissa (ensisijaisesti oikeusjärjestyksissään hyväkseen yhteisön oikeuteen tukeutuvia perusteita. Vaikuttaa erityisen harhaanjohtavalta rohkaista Eurooppalaisia hyödyntämään kaikkia yhteisön oikeusjärjestyksen mukaisia oikeuksiaan (mikä on esimerkiksi komission äskettäin käynnistämän "Kansalaiset ensin" -aloitteen tavoite), jos näiden oikeuksien soveltamisesta ja noudattamisesta jäsenvaltioissa vastuussa olevat tahot eivät ole tietoisia oikeuksien olemassaolosta tai niiden sisällöstä. ja asianajajat) saamista ilmaisi huolestuneisuutensa sisämarkkinoista koskevassa tästä asiasta vuonna 1993 parhaan Komissio mahdollisen hyödyn strategisessa ohjelmassaan, jossa osoitetaan tiettyjen alan toimijoiden - tuomareiden ja asianajajien - olennaisen tärkeä merkitys sisämarkkinoiden toimintasääntöjen asianmukaisessa soveltamisessa. Jäsenvaltion kansallinen tuomari, joka toimii samanaikaisesti 'yhteisön tuomarina' ja asianajaja, joka mahdollisesti vetoaa yhteisön oikeuden perusteisiin, täyttävät kukin omalla tavallaan huomattavaa yhteisön yleisen edun mukaista tehtävää, jota on samanaikaisesti arvostettava ja edistettävä. Euroopan parlamentti on usein erityisesti yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta keskusteltaessa korostanut lakimiesten koulutuksen kehittäminen on välttämätön ennakkoedellytys yhteisön oikeuden sääntöjen paremmalle soveltamiselle jäsenvaltioissa. Nykyisen komission toimikauden alkamista edeltäneistä kuulemistilaisuuksista joulukuusta 1994 alkaen komission jäsenelle Mario Montille samansuuntaisia parlamenttiky symyksiä. sitä, että esitetty useita on säännöllisesti muistuttaa, Eräs yhteisön oikeusjärjestyksen ominaispiirre on kansallisten tuomioistuinten ja yhteisöjen tuomioistuimen välinen vuorovaikutus. Tämän vuorovaikutuksen luonne riippuu osittain niiden kansallisten lakimiesten kyvystä ottaa huomioon yhteisön oikeus, joiden on ensimmäiseksi arvioitava, soveltuvatko säännöt tai menettelytavat yhteisön oikeuteen. Tässä suhteessa ennakkopäätöspyyntöjen josta yhteisöjen tai näiden pyyntöjen heikko muotoilu, vähäinen määrä tuomioistuin että sen, jäsenvaltioiden tuomareilta ja asianajajilta puuttuu asiantuntemusta yhteisön oikeuden alalla. On kuitenkin erittäin tärkeää, että nämä lakimiehet hallitsisivat yhteisön oikeudellisen kulttuurin, varsinkin nyt, kun yhteisöjen tuomioistuin on suunnittelemassa 'toisen sukupolven' oikeuskäytäntöä, joka merkitsee sitä, kansallisten tuomioistuinten osuutta lisätään yhteisön oikeuden soveltamisen alalla; tämä oikeuskäytäntö ei perustu niinkään yhteisön oikeuden ensisijaisuuteen vaan niihin päätelmiin, joita yhteisössä toimivien tuomioistuinten on tehtävä toiminnassaan varmistaakseen yhteisön oikeuden perusteella jokapäiväisessä esimerkiksi osoittavat 9. 10. 11. yhteisön oikeusjärjestyksen perusteella yksityishenkilöille kuuluvien oikeuksien suojelun1. Komission ei toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kuulu ottaa jäsenvaltioiden puolesta vastuuta lakimiesten koulutuksen järjestämisestä tai koulutuksen sisällön määrittelemisestä. yhteisön perustamissopimuksen 127 artiklan mukaan nimenomaan jäsenvaltioille. toimivalta Euroopan kuuluu Tämä mukailtujen Sitä vastoin yhteisön ja erityisesti komission on perustamissopimusten noudattamisen valvojana huolehdittava sellaisten aloitteiden tekemisestä, joiden avulla voitaisiin todennäköisesti poistaa yhteisön oikeuden asianmukaisessa soveltamisessa kohdattavia vaikeuksia. Komission tehtävänä on erityisesti pyrkiä edistämään sellaisten tukitoimenpiteiden ammatinharjoittajien perehdyttämistä yhteisön oikeuteen, jotka ovat vastuussa kyseisen oikeuden soveltamisesta, ja pyrkiä auttamaan jäsenvaltioita kohentamaan sellaisia koulutuksen ja tiedonvälityksen puutteita, jotka esiintyessään vaikuttavat toimintaan. Vaikka jäsenvaltiossa olisikin sisämarkkinoiden moitteettomaan yhteisön oikeuden asiantuntijoita, on ilmeistä, että kaikilla ammatinharjoittajilla ei tasoa, joka kuitenkaan vielä ole riittävää yhteisön oikeuden tuntemuksen mahdollistaisi ja käsiteltävien järjestelmällisen tarkastelun sen suhteen, voidaanko kulloiseenkin tapaukseen soveltaa yhteisön oikeuden ratkaisuja. säätämisellä luontevan päivittäin kohdalla asioiden tuomioistuinten Kansallisten tuomareiden ja asianajajien yhteisön oikeuden tuntemuksen kehittäminen ei ole sääntely Uinen eikä pakottava toimenpide, mutta se on erityisen hyödyllinen ja tehokas toimenpide sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta tarpeellisten yhteisön oikeuden sääntöjen soveltamiseksi parhaalla mahdollisella tavalla. Toimenpiteen tarkoituksena on täydentää tämän tavoitteen toteuttamiseen perinteisesti käytettyjä menetelmiä ja lisätä niiden tehokkuutta. Jotta erityisesti sisämarkkinoiden alalla lukuisten yhteisön oikeuden rikkomisten3 valvonta varmistettaisiin, komissio ei voi toimia yksin kaikkien syyttäjänä'. rikkomisten osalta yhteisön havaittavissa olevien Kansalliset tuomioistuimet, joiden käyttöön yhteisöjen tuomioistuin on myöntänyt tehokkaita toimintakeinoja yhteisön oikeuden noudattamisen varmistamiseksi, toimivat luonnollisesti yhteistyössä komission kanssa tukemassa ja helpottamassa tämän tehtävää. Yhteisön oikeuden soveltamisketjun alimmalla tasolla oleville kansallisille myös toimintamahdollisuuksia, joita olisi korostettava ja kannustettava. Kansallisten oikeuden tuomioistuinten asianmukaisen soveltamisen osalta on korostettu jo useissa yhteisössä julkaistuissa aseman merkityksen osoittamista asianajajille tuomareille 'virallisena kuitenkin yhteisön jää ja Asia N:o C-312/93, Peterbroeck, asia N:o C-430/93 Van Schijndel ja asiat N:o C-46/93 ja N:o C- 48/93, Brasserie du pêcheur. Katso tässä yhteydessä komission EOS-Gallup Europelta helmikuussa 1995 tilaaman kyselyn "Asianajajat ja yhteisön oikeus" tulokset sekä komission alustava asiakirja "Tuomareiden koulutus yhteisön oikeuden alalla" SEC (95)258, 15. 2. 1995. Yli 40 prosenttia (512 yhteensä 1252 asiasta) komissiossa vuonna 1995 kirjatuista yhteisön oikeuden rikkomista koskevista valituksista koski sisämarkkinoita (kolmastoista yhteisön oikeuden soveltamisen valvontaa koskeva vuosikertomus). koskevassa teksteissä, kuten esimerkiksi komission ja kansallisten tuomioistuinten tr'?mää yhteistyötä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan tiedonannossa4 tai yhteisön oikeuden soveltamisen alalla yhdenmukaisesta ja tehokkaasta soveltamisesta ja tämän oikeuden rikkomiseen sovellettavista tMhétimtt päätöslauselmassa , joista kummassakin omalla tavallaan osoitettiin kansallisten tuomioistuinten oikeuden täytäntöönpanoprosessissa. toimintamahdollisuudet siMHthtikkiHttiiteH sturaamtlkslsut yhteisön at* tl la 12. joita tutkimuksen (EOS-Gallupin otosta koskeva ammatinharjoittajia -ohjelma on suunniteltu tiiviissä yhteistyössä alan Robert SCHUMAN ammattilaisten ja muiden oikeudellisen alan koulutuksesta ja tiedonvälityksestä tarkoituksena on vastata niihin toimijoiden kanssa. Ohjelman vastaavien edustavien kyseisiä on havaittu odotuksiin, ammattiyhteisojen kanssa ylläpidettyjen pysyvien suhteiden, vuonna 1995 yli 2 000 asianajajan toteuttama mielipidetutkimus aiheesta "Asianajajat ja yhteisön oikeus", helmikuu 1995) ja komission pääosaston XV kunkin jäsenvaltion tehtävään osoittamista tuomareista, asianajajista ja oikeusoppineista koostuvalle ''Asianajajat ja yhteisön oikeus" - asiantuntijaryhmälle soveltamista koskeva tiedonvälitys" järjestämien kokousten oikeudellisten ammattien koulutus ja keskustelujen perusteella. Kyseisessä korkeatasoisessa asiantuntijaryhmässä esitettyjen näkemysten avulla on ollut mahdollista kartoittaa olemassa olevien tarpeiden ja toteutettavien tehtävien laajuus, mikä on puolestaan mahdollistanut komission toiminnan tarpeellisen laajuuden hahmottelemisen. Tämä aloite, joka on suunnattu tietylle kohderyhmälle ja jonka tavoitteena on sisämarkkinoiden moitteeton toiminta, täydentää muita yhteisön tekemiä aloitteita, kuten Leonardo- koulutusohjelmaa tai Jean Monnet -ohjelmaa tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3 artiklan yhteydessä käynnistettyä Grotius-ohjelmaa. "Yhteisön oikeuden aiheesta Robert Schuman -ohjelman kattavuus ja päämäärät 1. 2. Robert SCHUMAN -ohjelmaa voidaan pitää tietylle kohderyhmälle tarkoitettuna koulutusohjelmana, jonka tarkoituksena on samanaikaisesti saattaa yhteisön noin 100 000 tuomarin ja 450 000 asianajajan tietoisuuteen heidän osuutensa merkitys sisämarkkinoiden toiminnan kannalta välttämättömän yhteisön oikeuden soveltamisessa sekä antaa erityisiä lisävalmiuksia, jotta heidän olisi helpompi suoriutua tästä tehtävästä. Robert Schuman -ohjelmaa voidaan pitää jäsenvaltioissa tehtyjä aloitteita tukevana ohjelmana. Ohjelman yhteydessä voidaan antaa väliaikaista rahoitustukea tuomareiden tai asianajajien perus- tai jatkokoulutuksesta tai tiedonvälityksestä vastaaville laitoksille, jotka ovat halukkaita yhteisön oikeuden alaa koskevien perehdyttämistoimintojen aloittamiseen. Kyseiset toiminnot on suunniteltava toteutettavaksi tietyn ajan kuluessa, koska komissio sitoutuu tukemaan niitä rahallisesti rajoitetun käynnistysvaiheen ajan edellyttäen, että tuensaajat sitoutuvat 13 päivänä helmikuuta 1993 annettu tiedonanto N:o 93/C-39, s. 5, EYVL 13. 2. 1993. 29 päivänä kesäkuuta 1995 annettu päätöslauselma N:o 95/C-188, s. 1, EYVL 22. 7. 1995. 3. 4. puolestaan jatkamaan toimintaansa tukijakson päättyessä tukikautta vastaavan ajan. Puuttumatta lakimiesten koulutuksen käsitteeseen, joka kuuluu jäsenvaltioiden toimialaan, Robert Schuman -ohjelmaa voidaan pitää yhteisön oikeuteen perehdyttämisen välineenä, joka on muokattu tietyn kohderyhmän erityistarpeita varten. Tässä mielessä ohjelma täydentää sopivasti muita yhteisössä tehtyjä aloitteita, kuten LEONARDO-koulutusohjelmaa ammatillista koulutusta koskevan yhteisön politiikan toteuttamisen osalta, Jean MONNET -professuurijärjestelmä, jonka tarkoituksena on erityisesti yhteisön oikeuden alan yliopistollisen opetuksen kehittäminen, mutta jonka soveltamisalaan ei kuulu ammattikoulutus tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukainen GROTIUS-ohjelma, joka koskee oikeudellisia ammatteja vain kansallisen oikeudellisen ja tuomioistuimiin liittyvän kulttuurin ja järjestelmien tuntemuksen parantamisen osalta. Robert läheisessä yhteisvaikutuksessa muiden SCHUMAN ohjelmien kanssa ja tarkoituksena on hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla kaikkia yhteisiä aloitemahdollisuuksia asianomaisen komission yksikön kanssa. -ohjelmaa kehitetään Komission työohjelmassa vuodelle 1996 ilmoitettujen suunnitelmien mukaisesti Robert Schuman -ohjelma on aloitettu kokeilulla, joka koskee tuen myöntämistä rajalliselle määrälle vuoden 1996 aikana tässä yhteydessä Tuomioistuimet, myönnettyjen tukien avulla jo nyt voineet rahoittaa yhteisön oikeuden alaa koskevaa hajautettua käytännön jatkokoulutustoimintaa (pitkäkestoisia seminaareja tai perehdyttämispäiviä), jolla on usein myös ammattien välinen ulottuvuus (osallistujien joukossa on sekä tuomareita että asianajajia). toimeenpantuja pilottihankkeita. tai ammattiliitot ovat ammattikoulut OIKEUSPERUSTA 1. 2. joka on järjestelmään, Päätösehdotuksen oikeusperustana on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100 a artikla. Kansallisen lainsäädännön yhdenmukaistamiseen tähtäävien yhteisön oikeuden sääntöjen tehokas ja yhdenmukainen soveltaminen on sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan edellytys. Robert SCHUMAN -ohjelma sisällytetään tarkoituksella yleiseen suunnattu varmistamaan sisämarkkinoita koskevien sääntöjen tehokas ja yhtenäinen soveltaminen, aina sen valvomisesta, että yhteisön oikeuden säännökset saatetaan asianmukaisesti osaksi tämän kansallista sovellettaviin seuraamuksiin asti. Ohjelma täydentää järjestelmää soveltamalla käytäntöön ajatusta, jonka mukaan yhteisön oikeuden tehokas ja yhdenmukainen soveltaminen riippuu rikkomisesta johtuvia menettelyjä ja seuraamusten täytäntöönpanoa koskevien komission sitoumusten lisäksi sellaisten kansallisten oikeuden alan toimijoiden perehdyttämisestä yhteisön oikeuteen, jotka ovat halukkaita soveltamaan kyseistä oikeutta hajautetusti. lainsäädäntöä, rikkomiseen oikeuden Yhteisön oikeusjärjestyksen säännöllisten oikeuskäytäntöä koskevien kannanottojen keskeiseen asemaan kohottamien toimijoiden koulutus ja tiedonvälitys ei ole ohjelman varsinainen päätarkoitus; tavoitteena on pikemminkin luoda keinoja, joiden avulla on mahdollista saavuttaa tuomioistuimen yhteisöjen ja sääntöjen toiminnalle henkilöiden asianomaisten välttämättömien sisämarkkinoiden yhdenmi. ainen soveltaminen. Näin ollen Robert SCHUMAN -ohjelma eroaa selkeästi yhteisön ammattikoulutusta koskevalle politiikalle asetetuista päämääristä eikä se perustu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 127 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. Ohjelman päämääränä on sisämarkkinoiden toiminnan kehittäminen, tai eikä uudelleenkouluttautumisen helpottaminen; yhteisön oikeutta koskeva koulutus on vain yksi keino muiden päämäärän saavuttamiseksi suunniteltujen keinojen alaa koskevan joukossa lähestymistapa on tiedonvälityksen parantaminen). Tämä päämäärähakuinen (tullivirkailijoiden sopusoinnussa 100 a artiklaan perustuvien Matthaeus- ammattikoulutus), Matthaeus-Tax- vastaavien virkamiesten ammattikoulutus) ja Karolus-ohjelman (sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien virkamiesten koulutus) laatimista ohjanneen perusajatuksen kanssa. erityisesti yhteisön oikeuden (joihin kuuluu liikkuvuuden, sijoittumisen verotuksesta (välillisestä EHDOTUKSEN SISÄLTÖ lakimiehiä koskevan koulutuksen ja 1 artiklassa vahvistetaan ohjelman kesto ja määritellään sen kehys. Robert Schuman -ohjelmaa voidaan pitää rahoitustukitoimena, jonka tarkoituksena on tukea aloitteita niitä tiedonvälityksen kehittämiseksi, jotka voivat osallistua suoraan ja erioikeudella yhteisön oikeuden soveltamiseen. Ohjelma kohdistetaan siis yksinomaan tuomareihin ja asianajajiin, joilla on keskeinen asema yhteisön oikeuden soveltamisessa. Vaikka on ilmeistä, että monien lakimiesten toiminta-alaa sivuavien ryhmien toiminta (notaarit, lainopilliset neuvonantajat, haastemiehet, yritysten yrityslakimiehet, sovintotuomarit liittyy yhteisön oikeuden moitteettomaan soveltamiseen, Robert Schuman -ohjelman etujen ulottaminen ja kaikkiin oikeudellisiin ammatteihin vaarantaisi ohjelman yhtenäisyyden laaja käytettävissä olevien soveltamisalue aiheuttaisi tukikelpoisuuden määritys- ja rajaongelmia, koska kuulumista muihin oikeudellisten ammattien ryhmiin kuin tuomareiden ja asianajajien ammattiryhmittymiin ei ole määritelty tai säännelty kaikkialla. Robert Schuman -ohjelman edunsaajaryhmän laajentamista voidaan kuitenkin tarvittaessa harkita 8 artiklassa esitettyjen ohjelman seuranta- ja arviointitoimenpiteiden yhteydessä. tehokkaan hyödyntämisen. Liian lisäksi huomattavia ehdokkaiden tai kuluttajajärjestöjen ja välimiehet) rahavarojen 2 artiklassa määritellään tavoitteet tukiohjelmalle, jonka tarkoituksena on kannustaa ja tukea koulutusta, tiedonvälitystä ja niitä täydentäviä toimenpiteitä, tuomareiden ja asianajajien yhteisön oikeuden joilla pyritään kehittämään tai tuntemusta toisiaan jatkokoulutus) ja täydentäviä ja -ohjelman toimivaltuuksia kunnioittaen kyseisten korostetaan kehittyvän jäsenvaltioiden ammattien sisällön määrittelemisen ja koulutuksen järjestämisen osalta. jäsenvaltioissa. Yhteisön oikeuden alan koulutus toisistaan erottamattomia osia. Robert Schuman tiedonvälitys (tiedon saatavuus ja sisältö) ovat (perus- 3 artiklassa täsmennetään, että asetettujen tavoitteiden saavuttamista varten Robert Schuman -ohjelma muodostaa tukitoimenpiteen, joka on tarkoitettu erityisesti koulutuksen, tiedonvälityksen tai täydentävien hankkeiden tukemiseen. jotka ovat jäsenvaltioiden tai asianajajien ammatillisesta perus- 4 artiklassa laaditaan Robert Schuman -ohjelman mukaisen tuen saamiselle rahoitustukea voidaan myöntää asetetut edellytykset. Ohjelman mukaista julkisoikeuden mukaan vastuussa yhteisöille, tuomareiden jatkokoulutuksesta. Artiklassa on luettelo tukikelpoisista yhteisöistä. Kyseiset yhteisöt harjoittavat paikallisella, kansallisella (tuomioistuimet, ammattiliitot, jne. ) tai yhteisön tasolla (Euroopan yhteisön toimielimet). Käytettävissä olevat varat keskitetään yhteisöille, joiden tarkoitusperät ja edustavuus eivät aiheuta kiistaa. tavanomaisesti toimintaansa tai 5 artiklassa laaditaan valintaperusteet toimintahankkeille, joille haetaan tukea. Perusteiden valinta, josta on keskusteltu hyvin laajalti, pohjautuu tarpeeseen tehokkuuden kohdistaa varmistamiseksi sekä huolehtia samalla jäsenvaltioiden tuomareita ja asianajajia koskevan koulutuksen laadittujen käytäntöjen moninaisuuden kunnioittamisesta. tiedonvälityksen alalla sen mahdollisimman selkeästi lausunto suuren ja ja tiedonvälitystä koskevien toimintahankkeiden on oltava a) Koulutusta käytännönläheisiä ja niillä on pyrittävä tuomarin ja asianajajan ammatin harjoittamisessa välittömästi käytettävien tietojen antamiseen. Robert Schuman - ohjelman avulla levittämisen suunnittelu tapahtuu ammatillisesta ja käytännönläheisestä näkökulmasta eikä akateemisen keskustelun syventämiseen pyrkien. Tätä perustetta sovelletaan erityisesti suunnitellun koulutuksen tai tiedonvälityksen sisältöön, mutta se koskee samalla myös toimintatapojen ja opetusvälineiden valintaa. tapahtuvan yhteisön oikeuden tuntemuksen suunniteltujen aloitteiden on oltava b) Samasta näkökulmasta katsoen mahdollisimman monien tahojen lähestyttävissä ja hyödynnettävissä, eli sen sijaan, että pyrittäisiin rikastuttamaan korkeatasoista opillista keskustelua, on pyrittävä herättämään erityisesti sellaisten ryhmien huomio ja kiinnostus, jotka tietävät vähän tai ei mitään yhteisön oikeudesta. Robert Schuman -ohjelma pyrkii kannustamaan mahdollisimman suurta ihmisryhmää koskevien hajautettujen perehdyttämisaloitteiden tekemiseen. Ohjelma ei pyri toimimaan päällekkäisesti tai erikoistuneiden elimien pyrkimysten sellaisten ammatillisten verkostojen kanssa, joiden toiminta on usein suunnattu asiaan jo perehtyneelle yleisölle, joka haluaa ennen kaikkea saattaa tietonsa ajan tasalle tai syventää niitä, vaan täydentää kyseisiä pyrkimyksiä. c) Suunnitellut toimenpiteet on järjestettävä yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan, jotka on mukautettu ammatin harjoittamisen vaatimuksiin. On suosittava erityisesti sellaisia perehdyttämisaloitteita, jotka ovat yhteensopivia kohderyhmän tai hajautettuja ammatinharjoittajien joiden suuremman vaikutuksen. Myös maantieteellinen ajankäytön kanssa, läheisyys mahdollistaa aloitteita, Euroopassa sijaitsevia koulutuselimiä (Collège d'Europe Briiggessä, Institut Universitaire Européen Firenzessä, Académie de Droit Européen Trierissä, ja Institut Européen d'Administration Publique Maastirichtissä/Strasburgissa Centre Européen Strasburgissa), jotka ovat ehdolla saamaan tukea, kehotetaan täyttämään nämä perusteet. laadukkaasti. Suunniteltuihin d) Suunnitellut toimenpiteet on voitava toteuttaa kohtuullisin kustannuksin ja riittävän ennusteisiin perustuvissa talousarvioissa on toisaalta otettava huomioon markkinoiden yleisiin kustannuksiin mukautetut kustannukset ja toisaalta halvimmat ratkaisut, jotta päästäisiin elinten yhteistoimintapyrkimyksiä kannustetaan erityisesti, jotta tämä peruste täyttyisi paremmin. tavoitteisiin. Tukikelpoisten laadullisiin haluttuihin aloitteisiin liittyvissä Lisäksi voidaan ottaa huomioon täydentäviä vapaaehtoisia arviointiperusteita: a) Toimenpiteiden ammattien välistä ulottuvuutta suositaan. Tuomareiden ja asianajajien yhteiset kokoukset, joissa tarkastellaan yhteisön oikeutta koskevia eri tehokkaan perehdyttämiskeinon. Tämän näkökulmia, muodostavat erityisen arviointiperusteen sen (erityisesti suuret erot toteuttamisessa tuomioistuinten ja ammattiliittojen yhteistoimintatapojen välillä). toisinaan esiintyvät erityisvaikeudet pyritään ottamaan huomioon vapaaehtoisuudella toimenpiteiden ammattien välistä, molemmin puolin b) Lisäksi suositaan rikastuttavaa ulottuvuutta. Siitä ei kuitenkaan ole syytä tehdä muodollista valintaperustetta, koska se olisi vastoin Robert Schuman -ohjelman henkeä, joka asettaa tavoitteekseen ennen kaikkea yhteisön oikeuden alan koulutuksen ja tarjoamisen kannustamisen ja rohkaisemisen jäsenvaltioissa tiedonvälityksen mahdollisimman hajautetulla ja lähestyttävällä tavalla ja kohtuullisin kustannuksin. Vaikka rajat ylittävien toimijoiden - edellä c kohdassa mainitut koulutuselimet - yhteistyön tai yhteensovittamisen lujittamista onkin rohkaistava mahdollisimman paljon, se on vain yksi mahdollinen Robert Schuman -ohjelman tavoitteiden täyttämistä koskeva ratkaisu, joka ei kykene yksin vastaamaan olemassa oleviin tarpeisiin. Kyseisten elinten pääomaksi muodostunutta kokemusta tuetaan kuitenkin, koska 3 d artiklassa ne tunnustetaan tukikelpoisiksi ja koska 4 d yhteisöjen artiklassa yhteenliittymisellä pyritään myös näiden elinten toimijoiden yhteisvaikutuksen edistämiseen. useiden ja muiden tapahtuvalla säädettyä hanketta varten 6 artiklassa vahvistetaan ohjelmassa määrätyt tukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Tukea saavat aloitteet on suunniteltava toteutettaviksi tietyn ajan rajoitetun kuluessa, koska komissio sitoutuu käynnistysvaiheen ajan (yhden tai kahden vuoden ajan) edellyttäen, että tuensaajat sitoutuvat puolestaan jatkamaan toimintaansa tukijakson päättyessä tukikautta vastaavan ajan ilman komission tukea. tukemaan niitä rahallisesti 7 artiklassa määritetään Robert Schuman -ohjelman toteuttamista koskevat julkaistaan Euroopan yksityiskohtaiset ohjeet. Kiinnostuksenilmaisupyyntö yhteisöjen virallisessa lehdessä, jotta mahdollisille hakijoille voidaan tiedottaa mahdollisesti saatavan tuen tarkoin määritetyistä edellytyksistä. Edellytyksistä kerrotaan lisää hakijoille tarkoitetussa oppaassa. 8 artiklassa komission tehtäväksi annetaan Robert Schuman -ohjelman ja muiden yhteisön oikeutta koskevan koulutuksen tai tiedonvälityksen alalla aloitettujen tutkiminen ennakoimatta ohjelmien välisten mahdollisten yhteisvaikutusten kyseisten ohjelmien mahdollisia tulevia kehityslinjoja. Koulutuksen alalla todetaan lisäksi, että Robert Schuman -ohjelman käynnistäminen ei estä muiden ohjelmien toimintaa, kuten Leonardo da Vinci -koulutusohjelman, Jean Monnet -ohjelman ja Grotius-ohjelman toimintaa, vaan täydentää niitä. Yhteisön oikeutta koskevan tiedonvälityksen osalta Robert SCHUMAN -ohjelman tarkoituksena on kehittää kohderyhmänsä eduksi komission jo aiemmin tällä alla esittämiä aloitteita (kuten tietokantojen sisältö ja niiden käyttöön saaminen, kodifiointipyrkimykset, materiaaliverkosto). 9 artiklassa annetaan komission tehtäväksi kyseisen ohjelman toteuttaminen ja soveltamisen seuraaminen sekä tarvittaessa sen tarpeellinen mukauttaminen. Komissio toimittaa parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle arviointikertomuksen. Ensimmäinen arviointikertomus palautetaan ennen 31 päivää joulukuuta 1999. säännöllisesti seuranta- ja 10 artiklassa vahvistetaan päätöksen voimaantulon päivämäärä. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston paatokseksi toimintaohjelman laatimisesta lakimiesten yhteisön oikeuden tuntemuksen parantamiseksi (Robert SCHUMAN -ohjelma) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön pemstamissopimuksen, ja erityisesti sen 100 a artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, noudattavat perustamissopimuksen 189 b kohdassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat, että 1) yhteisön oikeuden soveltamista koskevassa julistuksessa (N:o 19), joka on liitetty ja jonka jäsenvaltioiden Euroopan unionista tehdyn sopimuksen päätösasiakirjaan, hallitusten edustajat ovat hyväksyneet 7 päivänä helmikuuta 1992, korostetaan yhteisön moitteettoman toiminnan kannalta olevan olennaisen tärkeää, että eri jäsenvaltioissa toteutetut toimenpiteet johtavat siihen, että yhteisön oikeutta sovellettaisiin jäsenvaltioissa yhtä tehokkaasti ja täsmällisesti kuin kansallista oikeutta, 2) sisämarkkinoiden toteuttaminen edellyttää huomattavaa lainsäädännöllistä tehtävää, johon liittyy erityisesti sellaisen kansallisen lainsäädännön lähentäminen, joka koskee aluetta, jolla ei ole sisäisiä rajoja, 3) yhteisön oikeuden sääntöjen tehokas ja yhdenmukainen soveltaminen on ensisijaisen tärkeää sisämarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle, 4) yhteisön säännöt, erityisesti sisämarkkinoiden vapauksia koskevat säännöt, joilla on välitöntä vaikutusta, mahdollistavat niihin vetoamisen kansallisissa tuomioistuimissa kansallisessa lainsäädännössä määriteltyjen menettelyjen mukaan; kansalaisten, kuluttajien ja yritysten on voitava luottaa näiden sääntöjen soveltamiseen ja hyödyntää niitä oikeuksia ja takeita, joita ne antavat kaikissa jäsenvaltioissa; tässä on kyse oikeusturvasta, sisämarkkinoiden uskottavuudesta ja laajemmin luottamuksesta Euroopan rakentamiseen kokonaisuudessaan, Ja 5) kansalaiset, kuluttajat ja yrittäjät voivat hyötyä niiden oikeuksien kokonaisuudesta, joita niillä on yhteisön oikeusjärjestyksen perusteella kaikissa unionin kansallisissa tuomioistuimissa, ainoastaan, jos tämän yhteisön oikeuden säännön soveltamiseen välittömimmin osallistuvilla alan ammattilaisilla, eli tuomareilla ja asianajajilla, on riittävästi koulutusta ja tietoa, 6) parhaan mahdollisen hyödyn saamista sisämarkkinoista koskevasta strategisesta ohjelmasta 22 päivänä joulukuuta 1993 annetussa komission tiedonannossa neuvostolle1, korostetaan sekä sitä merkitystä, joka kansallisten tuomioistuinten kyvyllä voida päättää useimmissa tapauksissa sääntöjen tai menettelytapojen yhdenmukaistamisesta yhteisön oikeuden osalta on sekä niiden tuomiovallan alaisuuteen kuuluville henkilöille että sisämarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja tässä suhteessa korostetaan tarvetta parantaa lakimiesten tietämystä yhteisön oikeudesta, 7) komission kahdennestatoista yhteisön oikeuden soveltamisen valvontaa koskevasta vuosikertomuksesta 13 päivänä helmikuuta 1996 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa2 pyydetään komissiota lakimiehille suunnattu yhteisön oikeuden alaan liittyvä koulutus- ja tiedonvälitysohjelma, jotta kehitettäisiin yhteisön oikeuden tehokasta ja yhdenmukaista soveltamista jäsenvaltioiden tuomioistuimissa, laatimaan 8) jäsenvaltioiden tuomareiden ja asianajajien yhteisön oikeuden tuntemuksen lisääminen voi kehittää kansallisten tuomioistuimen yhteisön oikeusjärjestykseen liittyvää yhteistyötä, tuomioistuinten ja yhteisöjen 9) toissijaisuusperiaatteen ja perustamissopimuksen 127 artiklan määräysten mukaan Euroopan yhteisön tehtävänä ei ole korvata jäsenvaltioiden toimivaltaa tuomareiden ja asianajajien ammatillisen koulutuksen tai koulutuksen järjestämisessä, sisällön määrittelemisessä 10) komission toimivaltaan kuuluu ehdottaa tukitoimenpiteen säätämistä, joka on suunnattu auttamaan jäsenvaltioita korjaamaan koulutuksen ja tiedonvälityksen puutteita, jotka toiminnalle välttämättömään yhteisön oikeuden asianmukaiseen soveltamiseen, sisämarkkinoiden moitteettomalle esiintyessään vaikuttavat 11) tavoite perehdyttää tuomarit ja asianajajat yhteisön oikeuteen on sisällytettävä yleiseen järjestelmään, joka on suunnattu varmistamaan sisämarkkinoita koskevien sääntöjen tosiasiallinen ja yhtenäinen soveltaminen, aina sen valvomisesta, että yhteisön oikeuden säännökset saatetaan asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä tämän oikeuden rikkomiseen sovellettaviin seuraamuksiin asti, 12) tämän tavoitteen toteuttaminen merkitsee erityisten toimintakeinojen käyttämistä, jotka on sopeutettu ammatin harjoittamisen vaatimuksiin ja edellytyksiin; erityisen välineen luominen, jolla pyritään parantamaan unionin tuomareiden ja asianajajien 1 2 KOM m) 632 ËYVL N:o C 65, 4. 3. 1996, s. 37. // yhteisön oikeuden tuntemusta kohteena olevan yleisön edun mukaisesti, täydentää jo olemassa olevia yhteisön ohjelmia ja aloitteita, OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Robert Schuman -ohjelman käynnistäminen 1. Tällä päätöksellä otetaan käyttöön kannustava toimintaohjelma, "Robert Schuman -ohjelma", joka kestää 1 päivästä tammikuuta 1997 31 päivään joulukuuta 1999. 2. Tällä rahoitustukitoimella yhteisön tarkoituksena on rohkaista ja kannustaa aloitteita jäsenvaltioiden tuomareiden ja asianajajien yhteisön oikeutta koskevan koulutuksen ja tiedonvälityksen parantamiseksi. 2 artikla Robert Schuman -ohjelman tavoitteet 1. Robert Schuman -ohjelman tarkoituksena on: a) tukea tuomareiden ja asianajajien tai tulevien tuomarien ja asianajajien koulutuksesta jäsenvaltioissa vastaavien toimielinten yhteisön oikeuden alan käytännön koulutusta koskevien aloitteiden (perus- tai jatkokoulutus) toteuttamista, b) tukea jäsenvaltioissa tuomareille ja asianajajille suunnatun yhteisön oikeutta koskevan tiedonvälityksen keinojen (perinteiset tai uuden viestintä- ja tiedonvälitysteknologian käyttöön perustuvat kanavat) kehittämistä, c) kannustaa aloitteita, jotka voivat helpottaa näiden kahden edellä mainitun tukimuodon toteuttamista, täydentää niitä tai lisätä niiden vaikutuksia. 2. Robert Schuman -ohjelma kannustaa ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa yhteisön oikeuden koulutuksen ja sitä koskevan tiedonvälityksen alalla jättäen jäsenvaltioiden vastuulle koulutuksen sisällön määrittelemisen ja ammatillisen koulutuksen järjestämisen. /£ 3 artikla Yhteisön tukitoimenpide 1. Robert Schuman -toimintaohjelma voidaan ymmärtää rahoitustukitoimenpiteeksi jäsenvaltioiden edellä 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteuttamille hankkeille. 2. Jokaista tavoitetta vastaa Robert Schuman -toimintaohjelman erityinen rahoitusosuus: 'koulutuksen', 'tiedonvälityksenpä 'täydentävien toimenpiteiden' osuus. 4 artikla Tukikelpoisuuden edellytykset 1. Robert Schuman -ohjelman mukaista rahoitustukea voidaan myöntää jäsenvaltioissa yhteisöille, jotka ovat vastuussa alueellisella, paikallisella, kansallisella tai yhteisön tasolla: tuomareiden tai asianajajien ammatillisesta jatkokoulutuksesta tai tulevien tuomarien ja asianajajien ammatillisesta peruskoulutuksesta. 2. Tällaisia toimielimiä ovat: a) b) c) d) tuomioistuimet lakimiesten ammattiyhdistykset ja -liitot sekä vastaavat ammattijärjestöt, oikeusministeriö, eräissä jäsenvaltioissa toimivat riippumattomat toimielimet (esimerkiksi Conseil Supérieur de la Magistrature) tai vastaavat toimielimet, hyväksytyt ammattikoulut tai koulutuslaitokset, jotka vastaavat tuomareiden tai asianajajien perus- tai jatkokoulutuksesta, e) yliopistot, joissa annetaan tuomareiden tai asianajajien perus- tai jatkokoulutusta. 5 artikla Hankkeiden valintaperusteet 1. Tukikelpoiset yhteisöt hakevat toimittamalla komission täydentäviä toimenpiteitä koskevan toimintasuunnitelman. toimivaltaisille yksiköille koulutusta, rahoitustukea Robert Schuman -ohjelmasta tai tiedonvälitystä /3 2. Hankkeet valitaan ja rahoitustukea jaetaan seuraavia perusteita soveltamalla: a) Käytännönläheisyys Suunniteltujen toimenpiteiden on mahdollistettava niiden kohderyhmälle sovellettujen ja välittömästi jokapäiväisessä ammatin harjoittamisessa käytettävissä olevien tietojen hankkiminen. b) Lähestyttävyys liityttävä mahdollisimman monien tuomarien ja Suunniteltujen toimenpiteiden on asianajajien yhteisön oikeuden tuntemuksen lisäämiseen ja toimenpiteiden on oltava erityisesti sellaisten tuomareiden ja asianajajien hyödynnettävissä, joilla ei vielä ole yhteisön oikeuden tuntemusta. c) Mukauttaminen ammatin harjoittamisen vaatimuksiin toimenpiteet on (erityisesti Suunnitellut ajankäytön tai maantieteellisen läheisyyden) mukaan, jotka on mukautettu ammatin harjoittamisen vaatimuksiin. toteutettava yksityiskohtaisten sääntöjen d) Kustannustehokkuus Robert Schuman -ohjelman mukaisten hankkeiden arvioinnissa komissio ottaa huomioon alalla sovellettavat varainhoitoasetuksissa vahvistetut periaatteet, erityisesti hyvän kirjanpitotavan, taloudellisuuden ja kustannustehokkuuden periaatteet. toimenpiteet on voitava tavoitteisiin nähden kohtuullisin Suunnitellut kustannuksin. Useiden tukikelpoisten yhteisöjen välinen yhteenliittymä, jonka yhdistäisi niiden varat, voisi erityisesti mahdollistaa näiden toimenpiteiden kustannusten ja tehokkuuden välisen suhteen parantamisen. toteuttaa 3. Täydentäviä vapaaehtoisia perusteita: Myös seuraavat vapaaehtoiset harkintaperusteet otetaan huomioon: a) b) toimenpiteiden ammattien välinen ulottuvuus (suunnattu sekä tuomareille että asianajajille tai koskee kumpaakin ammattia), toimenpiteiden rajat ylittävä ulottuvuus (suunnattu useammille kuin yhden unionin jäsenvaltion kansalaisille tai koskee useampien jäsenvaltioiden kansalaisia). i<+ 6 artikla Tukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt 1. Robert Schuman -ohjelman mukainen rahoitustuki, joka on tarkoitettu kannustamaan, täydentämään ja tarkoitettuja yhteisöjä, myönnetään paikallisen tai kansallisen rahoituksen lisäksi ja sen tarkoituksena on mahdollistaa hankkeen toteuttaminen. Näin myönnettyyn rahoitustukeen ei tästä syystä voi liittyä välitöntä tai välillistä etua. tukemaan tämän päätöksen 3 artiklassa 2. Jotta taattaisiin avustettujen ohjelmien jatkuvuus, Robert Schuman -ohjelman tuensaaja sitoutuu tukijakson päättyessä jatkamaan toimintaansa tukikautta vastaavan ajan ilman komission tukea. Tuensaajat sitoutuvat maksamaan myönnetyn tuen kokonaisuudessaan takaisin, jos tätä velvoitetta ei noudateta. 3. Robert Schuman -ohjelman mukaista rahoitustukea myönnetään yhden tai kahden vuoden ajaksi. 4. Robert Schuman -ohjelman mukaista rahoitustukea myönnetään komission tukiin soveltamien sääntöjen mukaisesti. Näiden sääntöjen noudattamisen valvonnan varmistavat komissio ja tilintarkastustuomioistuin. 7 artikla Toteuttaminen 1. Komissio päättää tämän ohjelman toteuttamista ja täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. 2. Kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistaan joka vuosi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, jotta mahdollisille hakijoille voidaan tiedottaa Robert Schuman -ohjelman tavoitteista ja sen mukaisen tuen saamisen edellytyksistä. /r 8 artikla Yhteensopivuus 1. Komissio valvoo yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tämän ohjelman ja muiden koulutuksen ja tiedonvälityksen alalla toteutettavien yhteisön toimien välistä yleistä yhteensopivuutta. da Vinci Leonardo 2. Robert Schuman -ohjelma täydentää muiden ohjelmien yhteydessä kehitettyä toimintaa, erityisesti yhteisön ammattikoulutuspolitiikan toteuttamisen osalta, Jean Monnet -ohjelman yhteydessä yliopistoissa annettavan Euroopan yhdentymistä koskevan koulutuksen kehittämisen osalta tai lakimiehille suunnatun toiminta- ja vaihto-ohjelman Grotiuksen yhteydessä, joka on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3 artiklan määräyksissä tarkoitettua yhteistoimintaa. -koulutusohjelman yhteydessä 9 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio varmistaa yhdessä muiden jäsenvaltioiden kanssa tämän ohjelman määräaikaisen seurannan ja arvioinnin, ja tarvittaessa sen uudelleenjärjestelyn, toiminnan toteuttamisessa ilmenneiden tarpeiden mukaan. 2. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä yleisen viimeistään 31 päivänä arviointikertomuksen tämän ohjelman toteuttamisesta. alueiden komitealle joulukuuta 1999 Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1997. 10 artikla «s SELVITYS TALOUDELLISISTA JA MUISTA VAIKUTUKSISTA 1. TOIMENPIDE Robert SCHUMAN -ohjelma lakimiesten (tuomarien ja asianajajien) yhteisön oikeuden tuntemuksen parantamiseksi. 2. BUDJETTILUOKKA B 5 300: Sisämarkkinat 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100 A artikla. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleiset tavoitteet Robert SCHUMAN-ohjelman tavoitteena on kannustaa jäsenvaltioita niiden toimivallan rajoissa ryhtymään toimenpiteisiin tuomareille ja asianajajille tiedonvälityksen suunnatun, yhteisön oikeutta koskevan koulutuksen ja parantamiseksi. Ottaen huomioon tuomareiden ja asianajajien huomattava merkitys turvaamisessa tavoitteena on kohentaa tuomareiden ja asianajajien valmiuksia täyttää heihin kohdistetut vaatimukset mahdollisemman hyvin. sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan Robert SCHUMAN-ohjelman avulla voidaan antaa väliaikaista ja ehdollista rahoitustukea sellaisille laitoksille, jotka ovat valmiita itse vastaamaan yhteisön oikeuden alaa koskevista perehdyttämistoiminnoista. Samoin voidaan tukea muita koulutuksen tehostamiseen tai tiedonvälityksen lisäämiseen kohdistuvia toimia. 4. 2 Toimenpiteen määräaika ja sen mahdollinen jatkaminen Robert SCHUMAN-ohjelman kesto on kolme vuotta. 5. KUSTANNUSTEN LUOKITTELU ei-pakolliset kulut / erityisluotot (DNO / CD) f\ 6. KUSTANNUSTYYPPI tarjota Robert SCHUMAN -ohjelmaan liittyvien rahoitustoimenpiteiden avulla on joka mahdollistaa koulutukseen, tarkoitus tiedonvälitykseen sekä muihin ryhtymisen tilanteessa, jossa se ei välttämättä muutoin olisi toimenpiteen järjestäjän toimesta mahdollista (omista tai toisten taloudellisista tekijöistä johtuen). tukea, täydentäviin toimenpiteisiin taloudellista Varmistaakseen toimenpiteiden jatkuvuuden, tuensaajien on sitouduttava jatkamaan toimintaansa tukijakson päättyessä tukikautta vastaavan ajan. 7. TALOUDELLISET SEURAAMUKSET 7. 1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentamenetelmä A. Kokonaiskustannukset muodostuvat kahden laatuisista kuluista * Robert SCHUMAN -ohjelman rahoitustuet ovat taloudellista tukea, jonka avulla jäsenvaltiot toteuttavat koulutukseen, tiedonvälitykseen sekä muihin täydentäviin toimenpiteisiin liittyvät toimet luentotilaisuudet, tulevat kyseeseen esimerkiksi Koulutuksen osalta kyseeseen seminaarit, ja muut vastaavalaiset tuomareille ja asianajajille kohdistetut tilaisuudet, jotka täyttävät Robert SCHUMAN-ohjelmaan liittyvässä päätösehdotuksessa esitetyt vaatimukset (käytännön läheisyys, mahdollisimman monien tahojen hyödynnettävissä, riittävä laadukkuus ja kustannustehokkuus). tietoiskut Tiedonvälityksen osalta kyseeseen tulevat ammatillisen kirjallisuuden kehittäminen sekä muiden käytännönläheisten tiedonvälityskeinojen kehittäminen. Muiden täydentävien toimien osalta kyseeseen tulevat sellaiset toimenpiteet, jotka ovat omiaan lisäämään tai vahvistamaan edellä mainittujen toimenpiteiden tehokkuutta. * Kulut, jotka liittyvät Robert SCHUMAN -ohjelman koordinointiin ja seurantaan, minkä avulla turvataan ohjelman mahdollisimman tehokas ja hyödyllinen toteuttaminen. Nämä kulut koskevat: joiden avulla a) sellaisia käytännönläheisiä ja tietoa lisääviä julkaisuja ja muita laajasti eri keinoja, ammatilliset piirit. Näihin on tarkoitus koota muun muassa viideltä (5) eri yhteisön oikeuden alueelta oikeustapauksia ja lainsäädäntö muun muassa kuluttajan kannalta, verotuksellinen tavoitetaan mahdollisimman (kaupallinen /f sosiaalioikeus, kilpailuoikeus) sekä 15 opasta yhteisön oikeudesta yksittäisessä jäsenvaltiossa. tiedonhankinnasta b) sellaista selvitystä, toteutumisen onnistuminen hankkeiden päätyttyä. jonka perusteella arvioidaan ohjelman B. Ohjelman kokonaiskustannukset on laskettu seuraavalla tavalla: * Avustukset 3. 600. 000 ECU Pilottihankkeista vuoden 1996 aikana saatujen kokemusten perusteella keskimääräisen avustuksen pitäisi olla noin 20. 000 ECU. Tämän perusteella kolmen yksittäisen hankkeen tukeminen per jäsenvaltio (3x20. 000x1^) tarkoittaisi yhteensä 900. 000 ECU vuodelle 1997. Täten on mahdollista kohdistaa vuodelle 1998 resursseja neljään hankkeeseen per jäsenvaltio (4x20. 000x15=1. 200. 000) sekä vuodelle 1999 resursseja viiteen hankkeeseen per jäsenvaltio (5x20. 000x15=1. 500. 000). Kyseinen laskelma on kuitenkin vain teoreettinen ja suuntaa-antava, erityisesti siksi, ettei tarvittavat taloudelliset vaatimukset jokaisen hankkeen osalta ole välttämättä edes 20. 000 ECU, mistä syystä useammatkin hankkeet voisivat päästä ohjelman piiriin. hankkeiden aloittaminen Edelleen esimerkiksi yhteisöoikeuden tietämyksen lisäämiseksi, edellyttää erilaisten seikkojen huomioon ottamista esimerkiksi Luxemburgissa kuin Suomessa. Täten olisikin pyrittävä siihen, että turvaamaan jäsenvaltiolle pyrittäisiin mahdollisuus toteuttaa kolmesta viiteen (3-5) hanketta vuosittain. toteuttaminen, jokaiselle ja * Koordinointi: 2. 000. 000 ECU Hankkeiden koordinoinnin osalta kustannukset muodostuvat seuraavista seikoista: a) Yhteensä 15 oppaan toimittaminen teemasta "Opas yhteisöoikeuden tiedonhankinnasta" kahdesti. Ranskan ja Kreikan osalta ollaan jo aloitettu oppaiden toimittamiseen liittyvä menettely (budjetti 1996) ja se tullaan loppuun vuoden 1997 aikana. Muiden jäsenvaltioiden osalta oppaiden toimittaminen tapahtuu vuoden 1997 aikana ja ne tullaan julkaisemaan vuonna 1998. toteuttamaan Tämän hankkkeen kokonaiskustannukseksi (kahden jo toimitetun oppaan painos, suunnittelu sekä 13 muun oppaan painos) ottaen huomioon, että kahden oppaan osalta suunnittelu on jo toteutettu on arvioitu julkaisutoimiston taholta 1. 450. 000 ECU (13x25. 000» eii 325. 000 ECUa suunnittelua varten ja 15x75 000, eli 1. 125. 000 ECU painatusta ja jakelua varten). n b) Yhteisöoikeuden oikeuskäytäntöä "Kokoelma yhteisön oikeuden oikeustapauksista" viidellä (5) alueella esittelevien oppaiden valmistelu ja kääntäminen 11 viralliselle kielelle ollaan jo aloitettu (budjetti 1996). Nämä oppaat tullaan julkaisemaan vuonna 1997. Tämän hankkeen kokonaiskustannukseksi on arvioitu 400. 000 ECU (5 opasta x 80. 000 ECU). c) Ohjelman loppuselvityksen tekemiseen on arvioitu tarvittavan 150. 000 ECU, mikä vastaa suuruudeltaan vastaavanlaista vuonna 1995 tehtyä DG XV:n selvitystä. * Kokonaiskustannukset: On arvioitu tarvittavan yhteensä 5. 600. 000 ECU koko ohjelman toteuttamiseksi. 7. 2 Ohjelman osa-alueiden erittely Erittely (mECU) Avustukset Koulutus Tiedonvälitys Täydentävät toimet Yhteensä Koordinointi Vuosi 1997 0,50 0,35 0,05 0,9 1998 1999 Yhteensä 0,70 0,40 0,10 1,2 0,90 0,45 0,15 1,5 2,1 1,2 0,3 3,6 Julkaisuja muu tiedotus 0,7(7) 0,625 (2) 0,525 (3) 1,85 Loppuselvitys Yhteensä Yhteensä: 0,7 1,6 0,625 1,825 0,150 0,675 2,175 0,150 2 5,6 (H Erittely vuodelle 1997: - painatus/jakelu 2 opasta: 75. 000 ECUx2= 150. 000 - painatus/jakelu 5 opasta: 80. 000x5=400. 000 - suunnittelu 6 opasta: 25. 000x6-150. 000 = yhteensä 700. 000 ECU m Erittely vuodelle 1998: - suunnittelu loput 7 opasta: 25. 000 ECUx7=175. 000 - painatus/jakelu 6 opasta vuodelle 1997: 75. 000x6-450. 000 -yhteensä 625. 000 ECU P£O (3) Erittely vuodelle 1999: - painatus/jakelu 7 opasta vuodelle 1998: 75. 000x7=525. 000 7. 3 Aikataulu / määräraha-arvio Maksusuunnitelma (mECU) Määrärahat Maksusuunnitelma vuosi x vuosi x=l vuosi x=2 ja seuravat vuodet Vuosi 1997 1,6 0,8 1998 1,825 1999 2,175 2000 Total 5,6 0,8 1 0,825 1,175 1 * Yhteensä 0,8 1,8 2 1 5,6 8. VÄÄRINKÄYTÖSTEN EHKÄISEMINEN Hankkeiden taloudellinen tukeminen tapahtuu ainoastaan aina kyseisen tilivuoden lopussa edellyttäen, että hankkeiden toteuttaja esittää riittävät sitoutuvan taloudesta. Tuensaajien selvitykset hankkeen ja toimintaansa jatkamaan tukijakson päättyessä toimittamaan taloudellista tietoa hankkeen nkehittymisestä. Väärinkäytöksien (säännöksiä valvonnasta, ennaltaehkäisemiseksi taloudellisten sisällytetään hankekohtaisiin asiakirjoihin. edellytetään tietyn selvitysten antamisesta) tarvittavia määräyksiä ja hallinnollisten ajanjakson 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 Määrälliset kriteerit, kohderyhmään liittyvät * Erityiset määrälliset tavoitteet Robert SCHUMAN -ohjelman määrällisiä ja laadullisia kriteereitä arvioitaessa on otettava huomioon seuraavia seikkoja: a) koulutuksen osalta - edesauttaa toimia, joilla pyritään ottamaan huomioon tuomareidet ja asianajajien koulutukseen liittyvien toimenpiteiden laadukkuus ja luonne n ii, i että sitä kautta pyritään antamaan nimenomaisesti sellaista tietoa, joki o& välttämätöntä ja sovellettavissa olevaa jokapäiväisessä toiminnassa (esim. uuden tyyppisten erikoiskurssien luominen); ja - koulutuksen on asianajajien yhteisön oikeuden tuntemuksen lisäämiseen ja erityisesti sellaisten henkilöiden osalta, joilla ei vielä ole yhteisön oikeuden tuntemusta; liityttävä mahdollisimman monien tuomareiden - rohkaista käytännönläheisen tiedon tarjoamista tuomareille ja asianajajille; - rohkaista eri ammattipiirien välistä tiedonvaihtoa yhteisön oikeuden soveltamisesta; - rohkaista eri jäsenvaltioiden juristikuntien välistä kanssakäymistä yhteisön oikeuden soveltamiseen liittyvän tiedon ja kokemusten lisäämiseksi. b) tiedonvälityksen osalta - rohkaista erilaisten tietolähteiden kehittämistä tuomareiden ja asianajajien käyttöä varten (ammatilliset asiakirjakeskukset, ammatilliset tietokannat, ammattijulkaisut); - parantaa juristien ja asianajajien mahdollisuuksia saada tietoa yhteisön oikeudesta ja parantaa tämän tiedon hyödyntämistä; - rohkaista uuden teknologian tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä tiedonvälityksessä; - ottaa huomioon tiedon käytännönläheisyys ja ammatillinen soveltuvuus. c) täydentävien loimien osalta - rohkaista erilaisten verkostojen luomista edesauttamaan kokemusten vaihtoa nimenomaisesti koulutuksen ja tiedonvälityksen hankkeiden yhteydessä; - toteuttaa myös juristien kouluttajien toimintaedellytysten kehittäminen. * Kohderyhmä: Jäsenmaiden tuomarit ja asianajajat (100. 000 tuomaria ja 450. 000 asianajajaa) Ohjelman mukaista rahoitustukea voidaan myöntää yhteisöille, jotka ovat jäsenvaltioiden julkisoikeuden mukaan vastuussa tuomareiden tai asianajajien ammatillisesta perus- luettelo tukikelpoisista yhteisöistä. tai jatkokoulutuksesta. Artiklassa 3 on <S£ 9. 2. Ohjelman perusta * Tarve sisällyttää asia yhteisön talousarvioon Sisämarkkinoiden joustava toiminta edellyttää sitä, että kansalliset toimijat kaikilta osin soveltavat yhteisiä säännöksiä. Tästä syystä tarve kehittää yhteisön oikeuteen liittyvää koulutusta ja muita toimenpiteitä tuomareille ja asianajajille on ilmennyt usean kertaan aikaisemminkin, muun muassa ns. (93) 632), komission Sutherlandin sisämarkkinaselvityksessä asianajajakunnan selvityksessä vuonna 1995 (EOS Gallup-Europe, helmikuu 1995) sekä Euroopan parlamentissa käydyissä keskusteluissa yhteisön oikeuden soveltamisen turvaamiseksi (Resolution 13. 2. 1996, EYVL C 65, 4. 3. 1996, s. 37). raportissa vuonna 1992 yhteisön vuonna (COM 1993, Käytännön toimenpiteiden toteuttaminen on usein kuitenkin kariutunut useista eri syistä, jotka vaihtelevat toiminnallisista syistä taloudellisiin. Sellaisina voidaan mainita muun muassa ilmennyt vähäinen kiinnostus yleensäkään järjestää kyseisen kaltaista koulutusta ja tiedottamista, koska ei olla havaittu tämän tiedon käytännön merkitystä. Toisaalta myös taloudellisten resurssien rajallisuus on estänyt laajemman yhteisön oikeuden koulutuksen kansallisella ryhdyttävä tasolla. Kyseisen toimenpiteisiin, mitä kantaa esitettiin useampaan otteeseen myös korkean tason asiantuntijakokouksissa, joita järjestettiin vuosina 1995 ja 1996. Tällöin todettiin, että olisi välttämätöntä luoda erityiset rahoitukselliset keinot kyseisen hankkeen toteuttamiseksi. Robert SCHUMAN -ohjelman kautta voidaan kokeilla juristeille suunnatun tiedon lisäämistä. asiantilan korjaamiseksi on kuitenkin Robert SCHUMAN-ohjelma on omalta osaltaan täydentämässä esimerkiksi "Citizen First" ohjelmaa, jonka avulla on tarkoitus myös lisätä tietoisuutta yhteisön oikeudesta ja mahdollisuuksista. Tällöin on välttämätöntä, että myös tuomarit ja asianajajat ovat laajasti selvillä yhteisön oikeuden periaatteista. ja ennenkaikkea eurokansalaisten oikeuksista Euroopan parlamentin aloitteesta on myös hyväksytty 13 helmikuuta 1996 päätös "Sisämarkkinoiden tehokkaasta hyödyntämisestä'1 -nimisen strategisen ohjelman toteuttamisesta, missä yhteydessä nousi esille myös kysymys nyt tarkastelun kohteena olevasta ohjelmasta. * Ohjelma menetelmän valinta liittyvien hankkeiden hyväksyminen edellyttää, että tiettyjen Ohjelmaan toimenpiteiden ennalta määrättyjen perusteiden suunnittelu ja toteuttaminen jätetään laajasti yksittäisten tahojen harkittavaksi kansalliselle tasolle. täyttämistä. Käytännön c&3 tavalla puuttua sinänsä koulutusorganisaatioiden Läheisyysperiaatteen mukaisesti yhteisön toimenpiteiden ei ole tarkoitus millään -laitosten varsinaiseen toimintaan tai tiedonvälitykseen yhteisöoikeudesta. Sen sijaan yhteisön toimin pyritään ainoastaan turvaamaan hankkeiden taloudelliset onnistumisedellytykset yhteisöoikeuden tietämyksen lisäämiseksi. ja Ohjelman tavoitteena on pyrkiä kannustamaan erityisesti sellaisten hankkeiden toteuttamista, jotka rohkaisevat paikallisin keinoin toteutettuja seminaareja yms. Sen sijaan on pyrittävä välttämään laajojen ja kustannuksiltaan raskaiden tilaisuuksien tyydyttää paikallisella tasolla esiintyvää kiinnostusta hankkia tietoa yhteisöoikeuden soveltamisesta. järjestämistä. Tavoitteena on ennen kaikkea Vuoden 1996 aikana toteutuista piloottihankkeista saadut kokemukset ovat olleet myönteisiä. Hankkeisiin aikaisemmin liittyneitä epävarmuustekijöitä on onnistuttu karsimaan ja täten toteuttamaan entistä useampia tilaisuuksia yms. Sen sijaan entistä huolellisemmin on pyrittävä tulevaisuudessa arvioimaan yksittäisiä hankkeita ja niiden toteuttajaehdokkaita. 9. 3 Seuranta ja analysointi * Ohjelman / hankkeiden arviointi a) Hankkeiden onnistumista on seurattava erilaisten indikaattoreiden avulla erityisesti ohjelman ensimmäisten vaiheiden aikana (vuosi x ja x+1) ottamalla huomioon muun muassa seuraavia tietoja: - hankkeista kiinnostuneiden määrä, joka on jättänyt komissiolle hankekohtaisia hakemuksia, mikä sinällään on omiaan osoittamaan yleistä kiinnostusta asiaan kohtaan; - vuosittain toteutettavien ja valittavien hankkeiden määrä, mikä on myös hyödyllinen mittari; - hankkeiden toteuttajien, tuensaajien määrä kokonaisuudessaan; - hankkeiden alueellinen kattavuus ja saatu palaute. b) Muita indikaattoreita, jotka liittyvät ohjelman myöhempiin vaiheisiin - vuoden 1995 mallinen selvitys ammattikuntien tietämyksen seuraamiseksi t. s. muutos yhteisöoikeuden tietämyksessä (ks. 9. 2 jaksoa); - Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle aikanaan esitettävien ennakkoratkaisupyyntöjen määrän muutokset. * Kokemusten ja tulosten kartoittaminen: Tuettujen hankkeiden kartoitus tapahtuu vuoden lopussa tuensaajilta saatujen selvitysten perusteella sekä ottaen huomioon komission omat selvitykset ja £* muutoin suoraan saatu palaute. Komission yksiköt hankkeesta yksityiskohtaisen selvityksen. laativat jokaisesta * Tulosten analysointi: Joka vuosi SCHUMAN neuvostolle, parlamentille ja talous-ja sosiaalikomitealle. tullaan myös -ohjelman laatimaan kirjallinen vuosiraportti Robert toimittamaan toteutumisesta. Selvitys tullaan 10. HALLINNOLLISET KUSTANNUKSET (Yleisen talousarvion osassa A jaksossa III) Tarvittavat/ käytössäolevat hallinnolliset voimavarat ovat riippuvaisia myös komission vuosittaisista päätöksistä liittyen hallintoon ja talousarvioon ottaen erityisesti sekä taloudelliset seikat, jotka talousarviosta vastaava viranomainen kulloinkin vahvistaa. henkilöstöresurssit kulloinkin huomioon tarvittavat Tarvittavat hallinnolliset resurssit on eritelty jäljempänä perustuu nyt käytössä oleviin voimavaroihin eikä edellytä lisäresursseja. tavalla, jonka 10. 1 Henkilöstöresurssit Laji Tarvittava henkilöstö Kesto Vakinaiset Määräaik. Olemassa olevat komission resurssit Lisäresurssit Vak. tai määräaik. A B C Muut Yhteensä 1 1 1 3 1 1 1 3 10. 2. Lisähenkilöstön aiheuttamat taloudelliset vaikutukset Määrä Laskentamenetelmä Virkamies Määräaikainen Muut resurssit Yhteensä | | ir 10. 3 Ohjelman aiheuttamat muut hallintokustannukset Talousarvio nimikkeet Määrä Laskentamenetelmä Kokoukset A 250 30 000 Asiantuntijakokoukset 3 x 10. 000 ECU ( 1 ) Yhteensä | 30. 000 | Määrät kuvaavat kolmen vuoden aikana kertyviä kokonaisvaikutuksia (1) Kyseinen määrä koskee asiantuntijakokouksia aiheesta "Tiedotus ja koulutus juristikunnalle yhteisön oikeuden soveltamisesta", jotka ovat nykyisin järjestetty pääosasto XV:n toimesta. & ISSN 1024-4492 KOM(96) 580 lopullinen ASIAKIRJAT FI 10 06 16 01 Luettelonumero : CB-C0-96-579-FI-C ISBN 92-78-11540-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg « &*


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2199/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 15ης Νοεμβρίου 1996 για καθορισμό της τιμής της παγκόσμιας αγοράς του μη εκκοκκισμένου βαμβακιού και για καθορισμό του ποσού της προκαταβολής της ενίσχυσης

eurovoc_concepts:
EU production
aid system
cotton
production aid
world market price


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2195/96 of 15 November 1996 fixing the maximum buying-in price and the quantities of beef to be bought in under the 171st partial invitation to tender as a general intervention measure pursuant to Regulations (EEC) No 1627/89 and (EC) No 2002/96

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention buying
maximum price
product quality
quantitative restriction


title: Kommissionens Forordning (EF) nr. 2194/96 af 15. november 1996 om ændring af forordning (EØF) nr. 120/89 om fælles gennemførelsesbestemmelser for eksportafgifter for landbrugsprodukter

eurovoc_concepts:
agricultural product
customs debt
customs formalities
customs territory (EU)
export levy
export tax

formats: html pdfa1b print


title: 96/665/ECSC, Euratom: Commission Decision of 15 November 1996 concerning the conclusion on behalf of the European Coal and Steel Community and the European Atomic Energy Community of the Interim Agreement between the European Community, the European Coal and Steel Community and the European Atomic Energy Community, of the one part, and the Republic of Kazakhstan, of the other part, on trade and trade-related matters

eurovoc_concepts:
EAEC
ECSC
Kazakhstan
customs cooperation
interim agreement (EU)
trade agreement


title: Регламент (ЕО) № 2194/96 на Комисията от 15 ноември 1996 година за изменение на Регламент (ЕИО) № 120/89 относно определяне на общи подробни правила за прилагането на експортни данъци и такси върху земеделските продукти

formats: fmx4 html pdf print xhtml

text: 20 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 20 31996R2194 16. 11. 1996 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 293/3 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 2194/96 НА КОМИСИЯТА от 15 ноември 1996 година за изменение на Регламент (ЕИО) № 120/89 относно определяне на общи подробни правила за прилагането на експортни данъци и такси върху земеделските продукти КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Регламент (ЕИО) № 1766/92 на Съвета от 30 юни 1992 г. относно общата организация на пазара на зърнени култури (1), последно изменен с Регламент (ЕО) № 923/96 (2) на Комисията, и по-специално член 9, параграф 2, член 13, параг- раф 11 и член 16, параграф 2 от него, и съответните разпоредби на другите регламенти за общата организация на пазарите на земе- делски продукти, като има предвид, че при определени обстоятелства се налага експортен данък или експортна такса, приложими спрямо всички експортни сделки и физическо излизане от митническата терито- рия на Общността на селскостопански продукти, отговарящи на условията, посочени в член 9, параграф 2 и член 10, параграф 1 от Договора; като има предвид, че член 30, параграф 1, буква б), i) от Регламент (ЕИО) № 3719/88 на Комисията (3), последно изменен с Регламент (ЕО) № 2137/95 (4), установява изискването продукти, за които е представена експортна лицензия, да напускат митническата тери- тория на Общността в срок от 60 дни от деня на приемане на експортната декларация; като има предвид, че член 32, параграф 1 от Регламент (ЕИО) № 3665/87 на Комисията (5), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1384/95 (6), предвижда, че в срок от 60 дни от датата, на която стоките престават да бъдат предмет на режима, предвиден в чле- нове 4 или 5 от Регламент (ЕИО) № 565/80 на Съвета (7), изменен с Регламент (ЕО) № 2026/83 (8), тези стоки трябва да напуснат митническата територия на Общността в тяхното първоначално състояние; като има предвид, че когато експортен данък или експортна такса се фиксират след датата на приемане на експортна декларация за земеделски продукти, тези продукти не подлежат на облагане с този данък или тази такса, ако напуснат митническата територия на Общността в 60-дневния срок, установен в член 30, (1) ОВ L 181, 1. 7. 1992 г. , стр. 21. (2) ОВ 126, 25. 5. 1996 г. , стр. 37. (3) ОВ L 331, 2. 12. 1988 г. , стр. 1. (4) ОВ L 214, 8. 9. 1995 г. , стр. 21. (5) ОВ L 351, 14. 12. 1987 г. , стр. 1. (6) ОВ L 134, 20. 6. 1995 г. , стр. 14. (7) ОВ L 62, 4. 3. 1980 г. , стр. 5. (8) ОВ L 199, 22. 7. 1983 г. , стр. 12. параграф 1, буква б), i) от Регламент (ЕИО) № 3719/88; като има предвид, че по същия начин, когато земеделските продукти са предмет на един от режимите, посочени в членове 4 и 5 от Регла- мент (ЕИО) № 565/80, експортните данъци и такси не се прила- гат, ако тези продукти се изнасят в сроковете, определени в съот- ветствие с член 32, параграф 1 от Регламент (ЕИО) № 3665/87; като има предвид, че член 211 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета (9), последно изменен с Акта за присъединяване на Австрия, Финландия и Швеция, предвижда че при неизпълнение на усло- вията, съгласно които е било разрешено стоките да напуснат мит- ническата територия на Общността с пълно или частично осво- бождаване от експортни мита, възниква митническо задължение при износ; като има предвид, че митническото задължение въз- никва в момента, когато стоките или земеделските продукти напус- кат митническата територия на Общността; като има предвид, че деклараторът е длъжникът; като има предвид, че член 251 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. относно определени разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета относно съз- даване на Митническия кодекс на Общността (10), последно изме- нен с Регламент (ЕО) № 1676/96 (11), предвижда експортните дек- ларации да загубят своята валидност, когато стоките са били декларирани за износ, но не са напуснали митническата терито- рия на Общността в установения срок; въпреки това, като има предвид, че тази разпоредба не може да се прилага, когато се извършва износът; като има предвид, че плащането на възстановяване може да бъде резултат от прилагането на месечно увеличаване или положително коригиране на размер на възстановяването, фиксиран при нула; като има предвид, че следва да се извършат някои изменения на Регламент (ЕИО) № 120/89 на Комисията (12), изменен с Регламент (ЕИО) № 1431/93 (13), с цел да се предвиди възможност за подхода, който трябва да се приложи с оглед на гореспоменатите фактори; като има предвид, че предвидените в настоящия регламент мерки са в съответствие със становището на съответните управителни комитети, (9) ОВ L 302, 19. 10. 1992 г. , стр. 1. (10) ОВ L 253, 11. 10. 1993 г. , стр. 1. (11) ОВ L 218, 28. 8. 1996 г. , стр. 1. (12) ОВ L 16, 20. 1. 1989 г. , стр. 19. (13) ОВ L 140, 11. 6. 1993 г. , стр. 27. 03/т. 20 BG Официален вестник на Европейския съюз 21 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 Следният член 4а се добавя към Регламент (ЕИО) № 120/89: „Член 4а 1. Когато не се прилага член 4 и когато не се предоставя въз- становяване за продуктите, за декларатора възниква задълже- ние по смисъла на член 211 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета (*), ако продуктите напуснат митническата територия на Общността след 60-дневния срок, посочен в член 32, параг- раф 1 от Регламент (ЕИО) № 3665/87 или член 30, параграф 1, буква б), i) от Регламент (ЕИО) № 3719/88. Размерът на това задължение се определя при ставката, приложима съгласно член 4, параграф 1, втора алинея по-горе, но на основата на вида, характеристиките и количеството на изнасяните про- дукти, посочени в експортната декларация, както е приета пър- воначално. За целите на настоящия параграф последната алинея от член 251, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (**) не се прилага. 2. Митническото задължение, установено в параграф 1, се счита, че възниква на мястото, където е приета експортната дек- ларация. От деня, в който експортният данък се прилага спрямо продук- тите, посочени в параграф 1, митническата служба на излизане от митническата територия на Общността уведомява митниче- ската служба, където са извършени митническите формалности относно износа, за датата, на която въпросните продукти дей- ствително са напуснали митническата територия на Общността чрез връщане на контролно копие Т5 или фотокопие от него, или чрез изпращане на специално изготвено за целта уведомление. Документът, изпратен в митническата служба, където са извър- шени митническите формалности относно износа, се попълва от митническата служба на излизане и включва следното озна- чение: Aplicación del artículo 4 bis del Reglamento (CEE) no 120/89 Anvendelse af artikel 4a i forordning (EØF) nr. 120/89 Anwendung von Artikel 4a der Verordnung (EWG) Nr. 120/89 Εφαρμογή του άρθρου 4α του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 120/89 Application of Article 4a of Regulation (EEC) No 120/89 Application de l’article 4 bis du règlement (CEE) no 120/89 Applicazione dell’articolo 4 bis del n. 120/89 regolamento (CEE) Toepassing van artikel 4 bis van Verordening (EEG) nr. 120/89 Aplicação do artigo 4. oA do Regulamento (CEE) n. o 120/89 Asetuksen (ETY) N:o 120/89 4 a artiklan soveltaminen I enlighet med artikel 4a i förordning (EEG) nr 120/89. 3. Ако митническата служба, където са били извършени фор- малностите по износа, няма задължение за събирането на екс- портни данъци, тя уведомява на свой ред компетентния нацио- нален орган. (*) ОВ L 302, 19. 10. 1992 г. , стр. 1. (**) ОВ L 253, 11. 10. 1993 г. , стр. 1. “ Член 2 Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага директно във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на 15 ноември 1996 година. За Комисията Franz FISCHLER Член на Комисията


title: Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2194/96, 15. november 1996, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 120/89, milles sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete ekspordimaksude ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad

formats: html pdf print

text: 03/20. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31996R2194 16. 11. 1996 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 2194/96, 15. november 1996, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 120/89, milles sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete ekspordimaksude ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad 47 L 293/3 EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 1766/92 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 923/96, (2) eriti selle artikli 9 lõiget 2, artikli 13 lõiget 11 ja artikli 16 lõiget 2, ning muude põllumajandusturgude ühist korraldust käsitlevate määruste vastavaid sätteid ning arvestades, et: teatavatel tingimustel kohaldatakse ekspordimaksu või muid samaväärseid makse asutamislepingu artikli 9 lõikes 2 ja artikli 10 lõikes 1 sätestatud tingimustele vastavate põllumajandustoo- dete kõikide eksporditoimingute suhtes ja tegelikul väljaviimisel ühenduse territooriumilt; komisjoni määruse (EMÜ) nr 3719/88 (3) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2137/95 (4)) artikli 30 lõike 1 punkti b alapunktis i sätestatakse nõue, et tooted, mille kohta on esitatud ekspordilitsents, peavad lahkuma ühenduse tolliterritooriumilt 60 päeval jooksul alates ekspordideklaratsiooni vastuvõtmise päevast; komisjoni määruse (EMÜ) nr 3665/87 (5) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1384/95 (6)) artikli 32 lõikega 1 nähakse ette, et 60 päeva jooksul alates kuupäevast, mil kauba suhtes ei (EMÜ) nr 565/80 (7) kohaldata (muudetud määrusega (EÜ) nr 2026/83 (8)) artiklis 4 või 5 sätestatud korda, peab kõnealune kaup lahkuma ühenduse tolli- territooriumilt töötlemata kujul; enam nõukogu määruse kui ekspordimaks või muu samaväärne maks kinnitatakse pärast põllumajandustoodete vastu- võtmist, ei tule kõnealuste toodete puhul kõnealust maksu tasuda, juhul kui tooted lahkuvad ühenduse tolliterritooriumilt määruse (EMÜ) nr 3719/88 artikli 30 lõike 1 punkti b ekspordideklaratsiooni (1) EÜT L 126, 24. 5. 1996, lk 37. (2) EÜT L 181, 1. 7. 1992, lk 21. (3) EÜT L 214, 8. 9. 1995, lk 21. (4) EÜT L 331, 2. 12. 1988, lk 1. (5) EÜT L 134, 20. 6. 1995, lk 14. (6) EÜT L 351, 14. 12. 1987, lk 1. (7) EÜT L 199, 22. 7. 1983, lk 12. (8) EÜT L 62, 4. 3. 1980, lk 5. suhtes kohaldatakse ühte määruse alapunktis i sätestatud 60päevase tähtaja jooksul; kui põlluma- jandustoodete (EMÜ) nr 565/80 artiklites 4 ja 5 nimetatud korda, ei kohaldata ekspordimakse ja muid samaväärseid makse samuti juhul, kui kõnealused tooted eksporditakse määruse (EMÜ) nr 3665/87 artikli 32 lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud tähtaegade jooksul; nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (9) (viimati muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga) artikliga 211 nähakse ette, et juhul, kui ei täideta tingimusi, mille alusel on kaup lubatud täieliku või osalise ekspordimaksudest vabastamisega ühenduse tolliterritooriumilt välja viia, tekib eksportimisel tollivõlg; kõnealune tollivõlg tekib hetkel, mil kaup või põllu- majandustooted lahkuvad ühenduse tolliterritooriumilt; võlgnik on deklarant; juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 komisjoni 2. (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tollisea- dustik, (10) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1676/96 (11)) artikliga 251 nähakse ette, et juhul, kui kaup on deklareeritud ekspordiks, kuid ei ole sätestatud tähtaja jooksul lahkunud ühenduse tuleb ekspordideklaratsioonid kehtetuks tunnistada; kõnelaust sätet ei saa siiski kohaldada ekspordi toimumise korral; tolliterritooriumilt, eksporditoetuse maksmine võib tuleneda nullmääraga toetuse igakuisest tõstmisest või positiivse paranduskoefitsiendi kohal- damisest kõnealuse toetuse suhtes; komisjoni määrusesse (EMÜ) nr 120/89 (12) (muudetud määru- sega (EMÜ) nr 1431/93 (13)) tuleks teha teatavad muudatused, et näha ette lähenemisviis, võttes arvesse eespool nimetatud tegureid; käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas asja- omaste korralduskomiteede arvamusega, (9) EÜT L 302, 19. 10. 1992, lk 1. (10) EÜT L 218, 28. 8. 1996, lk 1. (11) EÜT L 253, 11. 10. 1993, lk 1. (12) EÜT L 140, 11. 6. 1993, lk 27. (13) EÜT L 16, 20. 1. 1989, lk 19. 48 ET Euroopa Liidu Teataja 03/20. kd ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Komisjoni määrusele (EMÜ) nr 120/89 lisatakse artikkel 4a: “Artikkel 4a välja pärast nõukogu määruse 1. Kui artiklit 4 ei kohaldata ja kui toodete jaoks ei ole määratud eksporditoetust ning need viiakse ühenduse tolli- territooriumilt (EMÜ) nr 3665/87 artikli 32 lõikes 1 või määruse (EMÜ) nr 3719/88 artikli 30 lõike 1 punkti b alapunktis i sätes- tatud 60päevast tekib deklarandile nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (*) artiklis 211 määratletud tähenduses tollivõlg artikli 4 lõike 1 kohaselt kehtiva määra ulatuses, pidades silmas esialgses vastuvõetud ekspordide- klaratsioonis märgitud eksporditavate toodete liiki, omadusi ja kogust. tähtaega, lõike kohaldamisel Käesoleva ei kohaldata komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (**) artikli 251 lõike 2 punkti a viimast lõiku. Lõikes 1 osutatud tollivõlg tekib kohas, kus võetakse 2. vastu ekspordideklaratsioon. Alates päevast, mil lõikes 1 nimetatud toodete suhtes kohaldatakse ekspordimaksu, teatab ühenduse tolliterritoo- riumilt väljumise tolliasutus sellele tolliasutusele, kus on täidetud ekspordiga seotud tolliformaalsused, kuupäeva, mil kõnealused tooted väljusid tegelikult ühenduse tolliterritoo- riumilt, tagastades selleks kontrolleksemplari T5 või selle koopia või saates sel eesmärgil koostatud teatise. Väljumistolliasutus täidab dokumendi, mis saadetakse tollia- sutusse, kus on täidetud ekspordiga seotud tolliformaal- sused, ja teeb sellesse järgmise märke: Aplicación del artículo 4 bis del Reglamento (CEE) n° 120/89 Anvendelse af artikel 4a i forordning (EØF) nr. 120/89 Anwendung von Artikel 4a der Verordnung (EWG) Nr. 120/89 Εφαρµογή του άρθρου 4α του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 120/89 Application of Article 4a of Regulation (EEC) No 120/89 Application de l’article 4 bis du règlement (CEE) n° 120/89 Applicazione dell’articolo 4 bis del regolamento (CEE) n. 120/89 Toepassing van artikel 4 bis van Verordening (EEG) nr. 120/89 Aplicação do artigo 4. °A do Regulamento (CEE) n. ° 120/89 Asetuksen (ETY) N:o 120/89 4 a artiklan soveltaminen I enlighet med artikel 4a i förordning (EEG) nr 120/89. Kui 3. tolliasutus, kus on täidetud ekspordiga seotud tolliformaalsused, ei tegele ekspordimaksude määramisega, teatab ta sellest vastutavale riigiasutusele. (*) EÜT L 302, 19. 10. 1992, lk 1. (**) EÜT L 253, 11. 10. 1993, lk 1. ” Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 15. november 1996 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER


title: Komisijas Regula (EK) Nr. 2193/96 (1996. gada 15. novembris), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2131/93, ar ko paredz kārtību un nosacījumus, ar kādiem tiek pārdota intervences aģentūru pārziņā esošā labība

eurovoc_concepts:
award of contract
cereals
customs formalities
export refund
freight rate
maritime transport

text: 03/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 45 31996R2193 16. 11. 1996. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 293/1 KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2193/96 (1996. gada 15. novembris), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2131/93, ar ko paredz kārtību un nosacījumus, ar kādiem tiek pārdota intervences aģentūru pārziņā esošā labība EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, tā kā 18. pantā Komisijas 1987. gada 27. novembra Regulā (EEK) Nr. 3665/87, ar ko nosaka vispārējus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemēro eksporta kompensāciju sistēmu lauksaimniecības produktiem (5), kurā jaunākie grozījumi izda- rīti ar Regulu (EK) Nr. 1384/95 (6), ir apstiprināti vispārējie noteikumi attiecībā uz pierādījumiem par muitas formalitāšu izpildi laišanai apgrozībā; tā kā Regulas (EEK) Nr. 2131/93 17. pantā ir noteikumi, ar kādiem drošības naudu, kas sedz starpību starp samaksāto cenu un to cenu, kas jāievēro atkal- pārdošanas gadījumā Kopienas tirgū, var atmaksāt gadījumā, ja izvešana notiek pa jūru; tā kā tie paši noteikumi ir izklāstīti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1501/95 (7), kurā jaunākie grozījumi izdarīti attiecībā konkursā noteikto kompensāciju maksājumu, lai nepieļautu Kopienas eksporta lielākās daļas sarežģīšanu, pieprasot pierādījumu par ierašanos galapunktā; ar Regulu (EK) Nr. 95/96 (8), ņemot vērā Padomes 1992. gada 30. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1766/92 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), kurā jaunākie (EK) Nr. 923/96 (2), un jo īpaši tās 5. pantu, ar Komisijas Regulu grozījumi izdarīti tā kā Komisijas Regula (EEK) Nr. 2131/93 (3), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 120/94 (4), nosaka kārtību un nosacījumus, ar kādiem pārdod intervences aģentūru pārziņā esošo labību; tā kā situācija ar intervences labību eksportu ir tāda pati, kā situācija ar labības eksportu no brīvā tirgus; tā kā vienādības un konsekvences dēļ tā pati sistēma ir attiecīgi jāpiemēro kompen- sācijas maksājumiem, bet tikai tajos gadījumos, kad kompensā- cijas maksājums starp Šveici vai Lihtenšteinu un pārējām trešām valstīm ir atšķirīgs vai kad izraudzītais pretendents iepriekš nosaka zemāko standarta kompensācijas maksājumu; tā kā Regula (EEK) Nr. 2131/93 ir attiecīgi jāgroza; tā kā dalībvalstīs, kurās nav jūras ostu, pretendentiem uz labības pārdošanu ir jāmaksā augstāki transporta izdevumi; tā kā šo papildizdevumu dēļ labību no šīm dalībvalstīm ir grūtāk izvest, kā dēļ jo īpaši paildzinās intervences uzglabāšanas laiks un tiek radīti papildizdevumi Kopienas budžetam; tā kā attie- cīgi, lai piedāvājumi būtu salīdzināmi, ir jāparedz iespēja dažos gadījumos finansēt minimālos transporta izdevumus no uzgla- bāšanas vietas (EEK) Nr. 2131/93 7. pants ir atbilstoši jāpielāgo attiecībā uz trans- porta izdevumiem; līdz izvešanas vietai; tā kā Regulas tā kā šajā regulā minētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārval- dības komitejas atzinumu, (1) OV L 181, 1. 7. 1992. , 21. (2) OV L 126, 24. 5. 1996. , 37. (3) OV L 191, 31. 7. 1993. , 76. (4) OV L 21, 26. 1. 1994. , 1. lpp. lpp. lpp. lpp. (5) OV L 351, 14. 12. 1987. , 1. (6) OV L 134, 20. 6. 1995. , 14. (7) OV L 147, 30. 6. 1995. , 7. (8) OV L 18, 24. 1. 1996. , 10. lpp. lpp. lpp. lpp. 46 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/20. sēj. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo Regulu (EEK) Nr. 2131/93 groza šādi. 1. Tās 7. pantam pievieno šādu punktu: “2. a Tomēr, ja dalībvalstī nav jūras ostu, tad var paredzēt atkāpi no iepriekšējā punkta, lai finansētu zemākos trans- porta izdevumus no uzglabāšanas vietas līdz izvešanas vietai. ” 2. Pievieno šādu 17. a pantu: “17. a pants Neskarot Regulas (EEK) Nr. 3665/87 18. pantu, ja: — kompensācijas maksājums, kas ir piemērojams piedāvā- jumu iesniegšanas dienā Šveicei vai Lihtenšteinai, atšķiras no kompensācijas maksājuma pārējām trešām valstīm, — izraudzītais pretendents ir iepriekš noteicis zemāko stan- to, kas ir darta kompensācijas maksājumu, piemērojams Šveicei vai Lihtenšteinai, izņemot lai izmaksātu kompensāciju, pierādījumi par muitas formali- ja īpašnieks laišanai apgrozībā netiek prasīti, tāšu izpildi iesniedz pierādījumus, ka vismaz 1 500 tonnas labības produktu no Kopienas muitas teritorijas ir izvesti ar jūras kuģi. Tādu pierādījumu uz Regulas (EEK) Nr. 3665/87 6. pantā minētās kontrolkopijas, uz vienotā administratīvā doku- menta vai uz valsts dokumenta iesniedz ar šādu ap- stiprinājumu, ko ir apliecinājusi kompetentā iestāde un kas pierāda, ka preces ir aizvestas no Kopienas muitas teritorijas: Eksport af korn ad søvejen - Artikel 17a i forordning (EØF) Nr. 2131/93 Ausfuhr von Getreide auf dem Seeweg - Verordnung (EWG) Nr. 2131/93 Artikel 17a Ή εζαγωγή τωυ σιτηρών διά δαλασσας οδού – Καυουισµός (EOK) αριδ. 2131/93, άρδρο 17α Export of cereals by sea - Article 17a of Regulation (EEK) Nr. 2131/93 Exportation de céréales par voie maritime - Règlement (CEE) no 2131/93, article 17 bis Esportazione di cereali per via marittima - Regolamento (CEE) n. 2131/93, articolo 17 bis Uitvoer nr. 2131/93, artikel 17 bis van graan over zee - Verordening (EEG) Exportaćão de cereais por via marítima - Artigo 17 A, Regulamento (CEE) n 2131/93 Viljan vienti meriteitse - Asetus (ETY) N:o 2131/93 17a artikla Export av spanmål sjövägen - artikel 17a i förordning (EEG) Nr. 2131/93. ” 2. pants Exportación de cereales por vía marítima; artículo 17 bis del Reglamento (CEE) no 2131/93 Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1996. gada 15. novembrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER


title: Resolução sobre o programa da Comissão para a melhoria da gestão financeira (Sound and Efficient Financial Management 2000 = S.E.M. 2000)

eurovoc_concepts:
European Commission
administration of the Institutions
budgetary assessment
budgetary control
financial management
fraud against the EU
implementation of the budget
management accounting