title: ΤΡΟΠΟΠΟΙΗΜΕΝΗ ΠΡΟΤΑΣΗ ΓΙΑ ΟΔΗΓΙΑ ΤΟΥ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ ΚΑΙ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ σχετικά με την αντοχή σε μετωπική κρούση των μηχανοκίνητων οχημάτων και την τροποποίηση της οδηγίας 70/156/ΕΟΚ

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες, 04. 11. 1996 COM(96) 541 τελικό 94/0323 (COD) ΓΝΩΜΟΔΟΤΗΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ σύμφωνα με το άρθρο 189 Β, παράγραφος 2, στοιχείο δ) της συνθήκης ΕΚ, επί των τροπολογιών του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στην κοινή θέση του Συμβουλίου σχετικά με την πρόταση ΟΔΗΠΑΣ ΤΟΥ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ ΚΑΙ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ σχετικά με την αντοχή σε μετωπική κρούση των μηχανοκίνητων οχημάτων και την τροποποίηση της οδηγίας 70/156/ΈΟΚ ΠΕΡΙ ΤΡΟΠΟΠΟΜΣΕΩΣ ΤΗΣ ΠΡΟΤΑΣΗΣ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ σύμφωνα με το άρθρο 189 Α, παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ ι. ·- irraaoKQ 1. 1 Στόχος της πρότασης Η μείωση των θανάτων και σοβαρών τραυματισμών σε οδικό: ατυχήματα, με την καθιέρωση νέων προτύπων για την αντίσταση των επιβατικών αυτοκίνητων σε μετωπικές συγκρούσεις. Η νεα διαδικασία δοκίμων θα είναι υποχρεωτική για νέους τύπους οχημάτων που λαμβάνουν έγκριση μετά την 1η Οκτωβρίου 1998, θα ισχύει δε σε όλα τα vêa οχήματα που ταξινομούνται μετά την 1η Οκτωβρίου 2003. 1. 2 Αρχική πρόταση της Επιτροπής 1. 3 Γνώμη της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής -13. 12. 94 05. 07. 95 1. 4 Γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σε πρώτη ανάγνωση 12. 07. 95 Το Κοινοβούλιο απέρριψε το πρώτο στάδιο της προταθείσας από την Επιτροπή προσέγγισης σε δοο στάδια, προτιμώντας μία και μόνο φάση με βάση τη δοκιμή παραμορφωσίμης ράβδου σε πλαγιομετωπική σύγκρουση. Nfe σειρά τροπολογιών δόθηκαν τεχνικές λεπτομέρειες της δοκιμής τις οποίες δεν είχε στη διάθεση της η Επιτροπή κατά τη στιγμή σύνταξης της αρχικής πρότασης. Η Επιτροπή έκανε αποδέκτες όλες σχεδόν τις τροπολογίες. 1. 5 Τροποποιημένη πρόταση της Επιτροπής (COM(95) 510) 27. 11. 95 1. 6 'Εγκριση της κοινής θ£σης 28. 05. 96 ι Το Συμβούλιο έκανε δέκτη την τροποποιημένη πρόταση της Επιτροπής επιφέροντας ορισμένες αλλαγές και στα άρθρα και στα τεχνικά παραρτήματα, με τις οποίες βελτιώνεται η σαφήνεια του κείμενου. Ειδικότερα πρεκττεθηκε προσάρτημα στο παροίρτημα Π, για να προβλεφθεί διαδικασία πιστοποίησης για την άρθρωση του αστράγαλου του ανδρείκελου δοκιμών. 1. 7 Ανταπόκριση της Επιτροπής στην κοινή θέση 13. 06. 96 2. ΘΕΣΗ TOY EYPmAIKOYKDï^^ 2. 1 Το Κοινοβούλιο στη σύνοδο ολομελείας του Σεπτεμβρίου 1996 έκανε δέκτη την ουσία της κοινής θέσης προσέθεσε Ομως 13 τροπολογίες που υπέδειξε η Επιτροπή Οικονομικής Νομισματικής και Βιομηχανικής Γ1)λιτικης (ΕΟΝΒΓΤ). Οι τροπολογίες αυτές αφορούσαν τις τεχνικές λεπτομέρειες του νέου προσαρτήματος 7, προσαρμόζοντας στα νεωτέρα δεδομένα με βάση περαιτέρω έρευνες που διεξήγαγε η Ευρωπαϊκή Επιτροπή Πειραματικών Οχημάτων (EEVC). 2. 2 Ο εισηγητής της ΕΟΝΒΠ ανέφερε Οτι η Επιτροπή πιθανώς να επιθυμούσε να διατυπώσει επιφυλάξεις για ορισμένες από τις αριθμητικές τιμές των πινάκων των τροπολογιών. 2. 3 Η Επιτροπή, αποδεχόμενη καταρχήν τις τροπολογίες δήλωσε ότι εαν απαιτούνταν περαιτέρω μεταβολές των τεχνικών λεπτομερειών, οι μεταβολές αυτές θα μπορούσαν να ενσωματωθούν είτε με συμφωνία μεταξο των οργάνων είτε μέσω της επιτροπής προσαρμογής στην τεχνική πρόοδο. 3. ΘΕΣΗ TIE ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ 3. 1 Η Επιτροπή κάνει αποδέκτες και τις 13 τροπολογίες επειδή βελτιώνουν περαιτέρω την σαφήνεια και πρακτικότητα της του αστράγαλου του ανδϊρεικελου διαδικασίας πιστοποίησης δοκίμων. 3. 2 Η Επιτροπή επισημαίνει επίσης ότι οι τροπολογίες βασίζονται στις συνεχιζόμενες της Ευρωπαϊκής Επιτροπής Πειραματικών Οχημάτων. ΜΕ βάση την τελική έκθεση της ανωτέρω επιτροπής η Ευρωπαϊκή Επιτροπή σε εύθετο χρόνο θα τροποποιήσει ορισμένες τεχνικές λεπτομέρειες του προσαρτήματος 7, μέσω της διαδικασίας προσαρμογής στην τεχνική πρόοδο. ερευνητικές εργασίες ΤΡΟΠΟΠΟΙΗΜΕΝΗ ΠΡΟΤΑΣΗ ΠΑ ΟΔΗΠΑ ΤΟΥ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ ΚΑΙ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ σχετικά με την αντοχή σε μετωπική κρούση των μηχανοκίνητων οχημάτων και την τροποποίηση της οδηγίας 707156/ΕΟΚ (υποβλήθηκε από την Επιτροπή σύμφωνα με το άρθρο 189Α παράγραφος 2 της Συνθήκης ΕΚ) ί>4ν} 1. Παράρτημα Π προσάρτημα 7 παράγραφος 1. 4. 1 1. 4. 1 Κατά την κρούση κάθε μιας κνήμης με ταχύτητα 2,1 +/- 0,3 m/s σύμφωνα με την παράγραφο 1. 3, η δϋναμη κρούσης η οποία είναι Ιση προς το γινόμενο της μάζας του εκκρεμούς επί την τιμΤ) της επιβράδυνσης πρέπει να είναι 5 +/- 1 kN. 1. 4. 1 Κατά την κρούση κάθε μιας κνήμης με ταχύτητα 2,1 +/- 0,3 m/s σύμφωνα με την παράγραφο 1. 3, η δύναμη κρούσης η οποία είναι Ιση προς το γινόμενο της μάζας του εκκρεμούς επί την τιμή της επιβράδυνσης πρέπει να είναι 2,3 +/- 0,3 kN. 2. Παράρτημα Π προσάρτημα 7 παράγραφος 2. 2 2. 2. Χρησιμοποιούνται πλήρη συγκροτήματα αριστερού (86-5001-001) και δεξιού (86-5001-002) ποδιού του Hybrid III, περιλαμβανομένου του συγκροτήματος του γονάτου. Για τη στερέωση του συγκροτήματος του μηνίσκου (78051-16 Rev Β) στη διάταξη δοκιμής χρησιμοποιείται ο προσομοιωτης φορτίου (78051-319 Rev Α). 2. 2. Χρησιμοποιούνται πλήρη συγκροτήματα αριστερού (86-5001-001) και δεξιοΟ (86-5001-002) ποδιού του Hybrid III, εφοδιασμένου με αριστερό (78051-614) και δεξιό (78051-615) συγκρότημα ποδιού και αστράγαλου, και περιλαμβανομένου του συγκροτήματος του γονάτου. Για τη στερέωση του «συγκροτήματος του (78051-16 Rev Β) στη μηνίσκου διάταξη δοκιμής χρησιμοποιείται ο προσΐ)μοιωτης φορτίου (78051-319 Rev Α). 3. Παράρτημα Π, προσάρτημα 7, νεα παράγραφος 2. 3. 2α Κοινή θέση ε κ κ ρ ε μ ο ύς επιταχυνσιομετρο του 2. 3. 2α Το κ ρ ο υ σ τ ι κ ού ευθυγραμμίζεται με τον ευαίσθητο άξονα του παράλληλο με την κατεύθυνση κρούσης κατά την επαφή με το πόδι. 4. Παράρτημα Π, προσάρτημα 7, παράγραφος 2. 3. 3 να του ποδιού πρέπει 2. 3. 3. Το πόδι προσαρμόζεται στη διάταξη που φαίνεται στο σχήμα Ζ Η να διάταξη δοκιμής πρέπει στερεώνεται ώστε να αποφεύγεται οποιαδήποτε μετακίνηση κατά τη δοκιμή κροοσης. Ο άξονας του προσομοιωτοο του φορτίου του μηρού (78051-319) πρέπει είναι κατακόρυφος ± 0,5°. Το κατώτερο μέρος να τοποθετείται πάνω σε άκαμπτη οριζόντια επιφάνεια Το σύστημα συγκράτησης ρυθμίζεται ώστε το γαστροκνημιο να απέχει 10 +/-5 mm από την επιφάνεια, ενω η φτέρνα να ακουμπά σε επίπεδη επιφάνεια με χαμηλό συντελεστή τριβής (φολλο FIFE). Η άρθρωση του αστράγαλου ρυθμίζεται σε γωνία 90°. Πριν από κάθε δοκιμή το γόνατο και η ά ρ θ ρ ω ση ρυθμίζονται εντός της περιοχής 1,5 ± 0,5 g. α σ τ ρ ά γ α λ ου τ ου να 2. 3. 3. Το πόδι προσαρμόζεται στη διάταξη που φαίνεται στο σχήμα ΙΔ να Η διάταξη δοκιμής πρέπει στερεώνεται ώστε να αποφεύγεται οποιαδήποτε μετακίνηση κατά τη δοκιμή κροοσης. Ο άξονας του προσομοιωτοο του φορτίου του μηρού (78051-319) πρέπει είναι κατακόρυφος ± 0,5°. Το κατώτερο να του ποδιού πρέπει μέρος τοποθετείται πάνω σε άκαμπτη οριζόντια επιφάνεια Το σύστημα συγκράτησης ρυθμίζεται ώστε η γραμμή που ένωνα τη διχαλωτη άρθρωση του γονάτου με τον κοχλία προσαρμογής του αστράγαλου να είνοα οριζόντια +/- 3° και η φτέρνα να ακουμπάει σε επίπεδη επιφάνεια από OCX) φολλα υλικού με χαμηλό σ υ ν τ ε λ ε σ τή (PTFE). Διασφαλίζεται ότι η σάρκα της κνήμης βρίσκεται τοποθετημένη στη γειτονική προς το γόνατο άκρη της κνήμης. Ο αστράγαλος τοποθετείται κατά τρόπο ώστε το επίπεδο που ορίζεται από το κάτω μέρος του ποδιού να είναι κάθετο +/- 3°. Πριν από κάθε δοκιμή το γόνατο και η ά ρ θ ρ ω ση ρυθμίζονται εντός της περιοχής 1,5 ± 0,5 g. α σ τ ρ ά γ α λ ου τ ρ ι β ής τ ου 5. Παράρτημα Π, προσάρτημα 7, παράγραφος 2. 3. 4 2 3 4 Το άκαμπτο κρουστικό εκκρεμές πρέπει να έχει μάζα 1,25 +/- 0,05 kg· στη μάζα αυτή πφίλαμβανονται και τα όργανα μέτρησης. Η κρουστική έχει μορφή κυλίνδρου επιφάνεια ακτίνας 25 +/- 1 mm με άξονα οριζόντιο και κάθετο προς τη διεύθυνση της κρούσης. Το εκκρεμές πρέπει να χτυπά το κάτω μέρος του ποδιού, σε απόσταση 185 + 2 mm από τη βάση της φτέρνας η οποία ακουμπά σε άκαμπτη οριζόντια επιφάνεια, κατά τρόπον ώστε ο διαμήκης άξονας του βραχίονα του εκκρεμούς να σχηματίζει με την κατακόρυφο γωνία μικρότερη τηζ1°. Το εκκρεμές πρέπει να διαθέτει σύστημα οδήγησης ώστε να αποκλείεται οποιαδήποτε πλάγια, κατακόρυφη η περιστροφική κίνηση κατά τη χρονική στιγμή της κρούσης. 2. 3. 4 Το άκαμπτο κρουστικό εκκρεμές περιλαμβάνει οριζόντιο κύλινδρο με διάμετρο 5002 mm και βραχίονα στήριξης με διάμετρο 1901 mm (σχήμα 3Α). Ο κύλινδρος έχει μάζα kg, στην οποία 1,25 +/- 0,02 περιλαμβάνονται και τα όργανα μέτρησης , καθώς και το Οποιο μέρος του βραχίονα στήριξης βρίσκεται μέσα στον κύλινδρο. Ο βραχίονας του εκκρεμούς έχει μάζα 285 +/- 5 g. H μάζα του περιστρεφόμενου μέρους είναι του άξονα στον οποίο προσαρμοσμένος ο βραχίονας στήριξης δεν πρέπει να υπερβαίνει τα 100 g. Η απόσταση μεταξύ του κεντρικού οριζόντιου άξονα του κρουστικού κυλίνδρου και του άξονα περιστροφής του εκκρεμούς είναι 1250 +/- 1 mm. Ο κρουστικός με άξονα κύλινδρος τροποθετείται οριζόντιο και κάθετο προς τη διεύθυνση της κροοσης. Το εκκρεμές πρέπει να χτυπά το κάτω μέρος του ποδιού, σε απόσταση 185 ± 2 mm από τη βάση της φτέρνας η οποία ακουμπά σε άκαμπτη οριζόντια επιφάνεια, κατά τρόπον ώστε ο διαμήκης άξονας του βραχίονα του εκκρεμούς να σχηματίζει με την κατακόρυφο γωνία μικρότερη της 1°. Το εκκρεμές πρέπει να διαθέτει σύστημα οδήγησης ώστε να αποκλείεται οποιαδήποτε πλάγια, κατακόρυφη η περιστροφική κίνηση κατά τη χρονική στιγμή της κρούσης. 6. Παράρτημα Π, προσάρτημα 7, παράγραφος 2. 4. 1. την κρούση 2. 4. 1 Κατά του ακροστηρίγματος κάθε πέλματος με ταχύτητα 6,7 ± 0,2 m/s, σύμφωνα με την παράγραφο 2. 3, η μέγιστη ροπή καμιμης της κνήμης περί τον άξονα y (Μ/) πρέπει να είναι μεταξύ 180 και 220 Nm. την κρούση 2. 4. 1 Κατά του ακροστηρίγματος κάθε πέλματος με ταχύτητα 6,7 ± 0,2 m/s, σύμφωνα με την παράγραφο 2. 3, η μέγιστη ροπή κάμψης της κνήμης περί τον άξονα y (Μ/) πρέπει να είναι μεταξύ 100 Nm και 140 Nm. 7. Παράρτημα Π, προσάρτημα 7, παράγραφος 3. 2 3. 2. Χρησιμοποιούνται πλήρη συγκροτήματα αριστερού (86-5001-001) και δεξιού (86-5001-002) ποδιού του Hybrid III, περιλαμβανομένου του συγκροτήματος του γονάτου. Για τη στερέωση του συγκροτήματος του (78051-16 Rev Β) στη μηνίσκου διάταξη δοκιμής χρησιμοποιείται ο προσομοιωτης φορτίου (78051 -319 Rev Α). 3. 2. Χρησιμοποιούνται πλήρη συγκροτήματα αριστερού (86-5001-001) και δεξιού (86-5001-002) ποδιού του III, εφοδιασμένου με Hybrid συγκρότημα αριστερού (78051-614) και δεξιού (78051-615) ποδιού και αστράγαλου, και περιλαμβανομένου του συγκροτήματος του γονάτου Για τη στερέωση του συγκροτήματος του (78051-16 Rev Β) στη μηνίσκου διάταξη δοκιμής χρησιμοποιείται ο προσομοιωτης φορτίου (78051-319 Rev Α). 8. Παράρτημα Π, προσάρτημα 7, παράγραφος 3. 3. 4 3. 3. 4. Το πόδι προσαρμόζεται στη διάταξη που φαίνεται στο σχήμα 1 Η διάταξη δοκιμής πρέπει να στερεώνεται ώστε να αποφεύγεται οποιαδήποτε μετακίνηση κατά τη δοκιμή κρούσης. Ο άξονας του προσομοιωτοο του φορτίου του μηρού (78051-319) πρέπει να είναι κατακόρυφος ± 0,5°. Το κατώτερο μέρος του ποδιού πρέπει να τοποθετείται πάνω σε άκαμπτη οριζόντια επιφάνεια Το σύστημα συγκράτησης ρυθμίζεται ώστε το γαστροκνημιο να απέχει 10+-5 mm από την επιφάνεια, ενώ η φτέρνα να ακουμπά σε επίπεδη επιφάνεια με χαμηλό συντελεστή τριβής (φύλλο ΡΙΓΕ). Η άρθρωση του αστράγαλου ρυθμίζεται σε γωνία 90°. Πριν από κάθε δοκιμή το γόνατο και η άρθρωση του α σ τ ρ ά γ α λ ου ρυθμίζονται εντός της περιοχής 1,5 ± 0,5 g. 3. 3. 4. Το πόδι προσαρμόζεται στη διάταξη που φαίνεται στο σχήμα IB Η διάταξη δοκιμής πρέπει να στερεώνεται ώσυε να αποφεύγεται οποιαδήποτε μετακίνηση κατά τη δοκιμή κρούσης. Ο άξονας του προσομοιωτοο του φορτίου του μηρού (78051-319) πρέπει να είναι κατακόρυφος + 0,5°. Το κατώτερο μέρος του ποδιού πρέπει να τοποθετείται πάνω σε άκαμπτη οριζόντια επιφάνεια Το σύστημα συγκράτησης ρυθμίζεται ώστε η γραμμή που ενώνει τη διχαλωτη άρθρωση του γονάτου με τον κοχλία προσαρμογής του αστράγαλου να είναι οριφνπα +/- 3° καιη φτέρνα να ακουμπάει σε επίπεδη επιφάνεια από δύο φύλλα υλικού με χαμηλό συντελεστή (PTFE). Διασφαλίζεται ότι η σάρκα της κνήμης βρίσκεται τοποθετημένη στη γειτονική προς το γόνατο άκρη της κνήμης. Ο αστράγαλος τοποθετείται κατά τρόπο ώστε το επίπεδο που ορίζεται από το κάτω μέρος του ποδιού να είναι κάθετο +/- 3°. Πριν από κάθε δοκιμή το γόνατο και η άρθρωση του α σ τ ρ ά γ α λ ου ρυθμίζονται εντός της περιοχής 1,5 ± 0,5 g. τριβής 9. Παράρτημα H, προσάρτημα 7, παράγραφος 3. 3. 5 3. 3. 5. Το άκαμπτο κρουστικό εκκρεμές πρέπει να έχει μάζα 1,25+ 0,05 kg· στη μάζα αυτή περιλαμβάνονται και τα όργανα μέτρησης. Η κρουστική επιφάνεια έχει μορφή κυλίνδρου ακτίνας 25 +/- 1 mm με άξονα οριζόντιο και κάθετο προς τη διεύθυνση της κρούσης. Το εκκρεμές πρέπει να χτυπά το κάτω μέρος του ποδιού, σε απόσταση 62 ± 2 mm από οποία τη βάση της φτέρνας η ακουμπά σε άκαμπτη οριζόντια επιφάνεια, κατά τρόπον ώστε ο διαμήκης άξονας του βραχίονα του εκκρεμούς να σχηματίζει με την κατακόρυφο γωνία μικρότερη της 1°. Το εκκρεμές πρέπει να διαθέτει σύστημα να αποκλείεται οποιαδήποτε πλάγια, κατακόρυφη η περιστροφική κίνηση κατά τη χρονική στιγμή της κρούσης. οδήγησης ώστε 3. 3. 5 Το άκαμπτο κρουστικό εκκρεμές περιλαμβάνει οριζόντιο κύλινδρο με διάμετρο 5002 mm και [βραχίονα 1901 mm στήριξης με διάμετρο (σχήμα 3Α). Ο κύλινδρος έχει μάζα kg, στην οποία 1,25 +/- 0,02 περιλαμβάνονται' και τα όργανα μέτρησης , καθώς και το όποιο μέρος του βραχίονα στήριξης βρίσκεται μέσα στον κύλινδρο. Ο βραχίονας του εκκρεμούς έχει μάζα 285 +/- 5 g. H μάζα του περιστρεφόμενου μέρους του άξονα στον οποίο είναι προσαρμοσμένος ο βραχίονας στήριξης δεν πρέπει να υπερβαίνει τα 100 g. Η απόσταση μεταξύ του του κεντρικού οριζόντιου άξονα κρουστικού κυλίνδρου και του άξονα περιστροφής του εκκρεμούς είναι 1250 +/- 1 mm. Ο κρουστικός με άξονα κύλινδρος τροποθετείται τη οριζόντιο και κάθετο προς διεύθυνση της κρούσης. Το εκκρεμές πρέπει να χτυπά το κάτω μέρος του ποδιού, σε απόσταση 62 ± 2 mm από οποία τη βάση της φτέρνας η ακουμπά σε άκαμπτη οριζόντια επιφάνεια, κατά τρόπον ώστε ο διαμήκης άξονας του βραχίονα του εκκρεμούς να σχηματίζει με την κατακόρυφο γωνία μικρότερη της 1°. Το εκκρεμές πρέπει να διαθέτει να σύστημα οδήγησης ώστε αποκλείεται σκοιαδΐγιστζ πλάγια, κατακόρυφη η περιστροφική κίνηση κατά τη χρονική στιγμή της κρούσης. 10. Παράρτημα Π, προσάρτημα 7, παράγραφος 3. 4. 1 3. 4. 1 Κατά την κρούση της φτέρνας κάθε ποδιού με ταχύτητα 4,4 ± 0,2 m/s, σύμφωνα με την' παράγραφο 3. 3, η δύναμη κρούσης η οποία είναι Ιση προς το γινόμενο της μάζας του εκκρεμούς της ε™βρα^νσης πρέπει να είναι 5 + lkN. τιμή την επί 3. 4. 1 Κατά την κρούση της φτέρνας κάθε ποδιού με ταχύτητα 4,4 ± 0,2 m/s, σύμφωνα με την παράγραφο 3. 3, η μέγιστη επιτάχυνση του κρουστικού εκκρεμούς πρέπει να είναι 340 +/- 50g. 10 SCHUGLIÎX Δοκιμή κρούσης του Ces*» œ£ûc - ncrôiaypgrfn^^ της Αοκνης (1) (3) οριζόντιο επίπεδο δυο στρώσεις υλικού χαμηλού βαθμοο τριβής κατακόρυφο επίπεδο (2) 111 Stfmodjî. Απκπμη Kpoocmc του Kftrmflofoc - Προδκχ/οαώη σι^ροτητπ^ ττγ; ft^r^ (1) (3) οριζρνπο επίπεδο δοο στρώσεις υλικοΟ χαμηλού βαθμού τριβής κατακόρυφο επίπεδο (2) 12 Σχήμα 3α ΚΡΟΥΣΤΙΚΟ ΕΚΚΡΕΜΈΣ ΥΛΙΚΟ ΚΡΑΜΑ ΑΛΟΥΜΙΝΙΟΥ ΜΑΖΑ ΒΡΑΧΙΟΝΑ; 285 ± 5 g ΜΑΖΑ ΚΙΌΥΣΠΚΟΥ ΚΥΛΙΝΔΡΟΥ: 1250 ± 20 g (1) (2) 19 ±1 πτ™Ε3ίπ. ΔΙΑΜ__ΤΙΌΣΣΩΛΗ^^ ΕΠΓΓΑΧΥΝΠανΕΊΡΟ (3) ΕΔΡΑΝΟ ΧΑΜΗΛΟΥ ΒΑΘΜΟΥ ΤΡΙΒΗΣ (1) £35 mm NOMINAL ISSN 0254-1483 COM(96) 541 τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ GR 07 15 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-96-546-GR-C ISBN 92-78-10707-7 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο AS


title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille Matthaeus-Tax-ohjelman toteuttamisesta tammikuun 1 päivästä 1995 joulukuun 31 päivään 1995 (29 päivänä lokakuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 11 artikla)

eurovoc_concepts:
action programme
administrative cooperation
civil servant
tax system
vocational training

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 04. 11. 1996 KOM(96) 543 lopull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE MATTHAEUS-TAX-OHJELMAN TOTEUTTAMISESTA TAMMIKUUN 1 PÄIVÄSTÄ 1995 JOULUKUUN 31 PÄIVÄÄN 1995 (29 PÄIVÄNÄ LOKAKUUTA 1993 TEHDYN NEUVOSTON PÄÄTÖKSEN 11 ARTIKLA) i SB JOHDANTO 1. Matthaeus-Tax-ohjelma on pieni mutta tärkeä ratas sisämarkkinoiden koneistossa. Heinäkuusta 1993 lukien ohjelma on osoittautunut tärkeäksi välineeksi edistettäessä välillisestä verotuksesta vastaavien kansallisten viranomaisten keskinäistä avunantoa ja hallinnollista yhteistyötä, joita ilman välillisen verotuksen alan sisämarkkinat eivät toimisi. TAUSTA arvonlisäverotuksen siirtymäjärjestelmän1 valmisteverojärjestelmän2 (alv. n) käyttöönottoon toteuttaminen välillisen verotuksen alalla 1 päivästä 2. Yhtenäismarkkinoiden ja tammikuuta 1993 perustui yhdenmukaistetun asetukseen hallinnollisesta yhteistyöstä välillisen verotuksen (alv) alalla3. Jottei yhtenäismarkkinoiden aiheuttama tarkastusten poistaminen rajoilta edistäisi petoksia, veron kiertämistä ja kilpailun vääristymistä, oli välillisestä verotuksesta vastaavia kansallisia viranomaisia kannustettava perusteelliseen ja jatkuvaan yhteistyöhön kaikilla tasoilla. Tärkeällä sijalla yhteistyön parantamisessa on keskinäinen ymmärtämys, joka synnyttää keskinäistä luottamusta. Tämän vuoksi oli tarpeen syventää välillisestä verotuksesta vastaavien kansallisten viranomaisten tietämystä sekä yhteisön vaikutuksesta omaan työhönsä että muiden jäsenvaltioiden organisaatioista ja menettelyistä. sekä Tätä varten komissio ehdotti seminaarien ja välillisestä verotuksesta vastaavien 3. tarkoitettua kokeiluhanketta4, joka toteutettiin virkamiesten vaihdon järjestämiseksi vuoden 1991 ja alkuvuoden 1993 välisenä aikana. Tästä kokeiluohjelmasta ja vastaavasta tullialan Matthaeus-ohjelmasta saatujen kokemusten perusteella komissio ehdotti välillisestä verotuksesta vastaavien virkamiesten koulutusohjelmaa. Neuvosto hyväksyi tämän "Matthaeus-Tax"-ohjelman 29 päivänä lokakuuta 1993 tehdyllä päätöksellään5. 4. Päätöksen 3 artiklassa vahvistetut ohjelman tavoitteet olivat tiivistetysti seuraavat: valmistella kansallisia virkamiehiä sisämarkkinoiden vaikutuksiin hallinnolliseen yhteistyöhön; ja saada kansalliset virkamiehet tietoisiksi työnsä yhteisönlaajuisuudesta ja kehittää keskinäistä luottamusta viranomaisten välillä; antaa kansallisille virkamiehille täydennyskoulutusta; levittää viranomaisista ja parantaa siten sisämarkkinoiden hallintoa; välillisestä tietämystä yhteisön verotuksesta vastaavista edistää kansallisten viranomaisten välistä yhteistyötä kaikilla tasoilla. 1 Neuvoston direktiivi 91/680/ETY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1991, EYVL N:o L 376, 31. 12. 1991 2 Neuvoston direktiivi 92/12/ETY, annettu 25 päivänä helmikuuta 1992. EYVL N:o L 76, 23. 2. 1992 3 Neuvoston asetus 218/92/ETY, annettu 27 päivänä tammikuuta 1992, EYVL N:o L 24, 1. 2. 1992 4 Interfisc-ohjelma, KOM (89) 422 5 Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä lokakuuta 1993, EYVL N:o L 280, 13. 11. 1993 Nämä tavoitteet 5. koulutusseminaareilla, yhteensovitetuilla ammatillisen koulutuksen ohjelmilla kielikoulutuksella vaihtoon todennäköisesti osallistuville virkamiehille. saavuttaa neljällä keinolla: virkamiesvaihdolla, sekä aiottiin Toiminta käynnistettiin 1 päivänä heinäkuuta 1993. Neuvostolle ja parlamentille 6. annetussa komission kertomuksessa KOM (95) 663 käsiteltiin ohjelman toteuttamista 1 päivän heinäkuuta 1993 ja 31 päivän joulukuuta 1994 väliseltä ajalta. MATTHAEUS-TAX-OHJELMAN TOIMINTA VUONNA 1995 7. Vuoden 1995 merkittävin uudistus oli kolmen uuden jäsenvaltion täysimittainen sisällyttäminen ohjelmaan. Tätä selostetaan tarkemmin jäljempänä kunkin toimintamuodon yhteydessä. Virkamiesvaihto Tavoitteet 8. Virkamiesvaihdon päätavoitteena on parantaa välillisestä verotuksesta vastaavien virkamiesten tietämystä eri jäsenvaltioiden organisaatioista, menetelmistä ja menettelyistä. Sekä käytännön tietämystä että teoreettista tietämystä on parannettava. Näin saadaan kehitetyksi yhteistyötä ja levitetyksi parhaita menettelytapoja. Organisaatiot 9. Vuosiksi 1993 ja 1994 komissio ja jäsenvaltiot sopivat kunkin jäsenvaltion osalta sekä lähetettävistä että vastaanotettavista virkamiehistä. Vuodeksi 1995 komissio ja jäsenvaltiot päättivät järjestää ainoastaan puolet kaikesta virkamiesvaihdosta tällä tavoin etukäteen. Toinen puoli vaihdosta jaettiin suhteessa jäsenvaltioiden kesken, mutta vastaanottavan viraston valinta jätettiin jäsenvaltioiden kahdenvälisesti sovittavaksi. Tämän lisätty joustavuus, jota selostetaan vuosittaisessa kertomuksessa vuosilta 1993 ja 1994, on tehnyt jäsenvaltioille mahdolliseksi keskittyä vaihto-ohjelmassa tarkemmin omiin ensisijaisiin tavoitteisiinsa. 10. Jotta virkamiesvaihto vastaisi paremmin siihen osallistuvien virkamiesten tarpeita, komissio ja jäsenvaltiot sopivat vaihdon valmistelun ja arviointilomakkeiden muutoksista. Tällä pyrittiin varmistamaan, että yksittäisen virkamiehen tavoitteet tiedostettaisiin paremmin ennakolta ja että näitä tavoitteita edistäviä toimia seurattaisiin tarkemmin. Toiminta 11. Vuonna 1995 toteutettiin 116 vaihtoa (vuonna 1994 vaihtoja oli 95, vuonna 1993 niitä oli 88). Merkittävää oli, että kolme uutta jäsenvaltiota saatiin kitkattomasti sisällytetyiksi vaihto-ohjelmaan. Vaihto-ohjelman laajentuminen vuodesta 1994 johtui lähes kokonaan uusien jäsenvaltioiden yhteensä 20 virkamiehen osallistumisesta siihen. Tarkempia tietoja vaihtoon osallistuneista virkamiehistä on tämän kertomuksen liitteessä A. Arviointi 12. Komissio ja jäsenvaltiot seuraavat virkamiesvaihtoa ympäri vuoden. Lisäksi virkamiesten täyttämistä arviointilomakkeista saadaan palautetta tilastoja varten sekä tietoja virkamiesten kokemuksista. Tämä palaute on jo otettu huomioon vuoden 1996 ohjelmassa. Tarkempia tietoja annetaan liitteessä A. 13. Vaihtoon osallistuneet ovat yleisesti arvioineet vaihdon parantaneen keskinäistä ymmärtämystä. Vaihdossa keskitytään nykyisin paremmin osallistujien tavoitteisiin, ja saatu kokemus on aikaisempaa hyödyllisempää ja soveltamiskelpoisempaa omassa työssä. Myös vaihdon aikaansaamat hallinnolliset muutokset omassa työssä ovat käyneet aikaisempaa todennäköisemmiksi. Virkamiesten antamista kirjallisista arvioista saadaan toivovat sekä todellisuuspohjaisia esimerkkejä ja parannusehdotuksia. Virkamiehet vastaanottavien virastojen että lähettävien virastojensa valmistelevan vaihtoa paremmin ennakolta. Virkamiehet haluavat enemmän käytännön kokemusta sekä ohjelmien parempaa kohdistamista omille asiantuntemusaloilleen. Tuleva kehitys Komissio ja jäsenvaltiot ovat useilla tavoilla merkittävästi parantaneet vaihto- 14. ohjelman organisaatiota vastatakseen virkamiesten esittämään arvosteluun. Vuodesta 1996 lukien käytäntönä on aikaisempaa harvemmin virkamiesten "ryhmävaihto" (kaksi viikkoa yleistä perehdyttämistä vastaanottavan viraston toimintaan). Tämä käytäntö oli edullinen hallinnon kannalta ja edisti useista eri jäsenvaltioista tulevien virkamiesten välistä yhteydenpitoa. Siinä ei kuitenkaan saatu vaihdon sisältöä riittävän käytännönläheiseksi ja riittävän tarkasti virkamiehen tarpeita vastaavaksi. 15. Vuodesta 1996 virkamiehet osallistuvat lisääntyvässä määrin "yksittäisvaihtoon" tai "kohdennettuun vaihtoon". "Yksittäisvaihdon" ajan virkamies työskentelee sopivan kollegan kanssa. "Kohdennetussa vaihdossa" virkamies perehtyy tiettyyn häntä kiinnostavaan aiheeseen vastaanottavassa virastossa. Tällöin virkamiehen tavoitteet tulevat todetuiksi aikaisempaa selvemmin, jolloin vastaanottava virasto pystyy laatimaan yksilöllisemmän ohjelman vastaamaan virkamiehen tarpeita. Komissio aikoo myös ehdottaa uutta arviointilomaketta, jonka avulla voidaan arvioida osallistujien esimiesten näkemyksiä kuuden kuukauden kuluttua vaihdosta. Tämä jakauma). Vuodesta 1996 jäsenvaltiot 16. saavat valita kaikkien vaihtoon osallistuvien virkamiestensä vastaanottavan viraston tietyin edellytyksin (joilla varmistetaan tasainen maantieteellinen valita tekee virkamiesvaihdon ehdokkaat ja vastaanottavat jäsenvaltiot ensisijaisten tavoitteidensa ja henkilöstönsä mukaan, jolloin ohjelmasta saadaan mahdollisimman suuri hyöty. Yhtenä tulevista ensisijaisista tavoitteista on määrittää yhteisön ensisijaiset tavoitteet, jotta voidaan varmistaa tietty virkamiesvaihdon taso sellaisilla välillisen verotuksen hallinnon aloilla, joilla yhteisö on asettanut ensisijaisia tavoitteita. Tätä kokeillaan vuonna 1996 valmisteverotuksen alalla. jäsenvaltioille helpommaksi Vuodesta laajennetaan, paljolti 1996 vaihto-ohjelmaa 17. että voimavarojen käyttö on tehostunut, kuten jäljempänä hallintoa käsittelevässä jaksossa laajennettava tämän esitetään. Komissio uskoo kuitenkin, että vaihto-ohjelmaa on jälkeenkin. Tällä hetkellä vaihtoon osallistuvat virkamiehet edustavat hyvin pientä osaa niistä jäsenvaltioiden virkamiehistä, joiden työhön yhteisö liittyy jollakin tavalla. Koska yhteisöön liittyvät asiat lisääntyvät, parempaa tietämystä muista jäsenvaltioista vaaditaan yhä enemmän. Nykyisin jäsenvaltioista vaihtoon hakevien määrä ylittää runsaasti käytettävissä olevat voimavarat. sen vuoksi, Seminaarit Tavoite Seminaariohjelman tarkoituksena on 18. tilaisuus suunnitelmalliseen ajatustenvaihtoon kansallisten hallintojen virkamiesten kesken. Seminaarit tarjoavat mahdollisuuden levittää parhaita menettelytapoja jäsenvaltioiden keskuudessa, tarkastella yhteisiä ongelmia ja ratkaisuja, kouluttaa virkamiehiä näiden työn yhteisön liittyvissä asioissa sekä tehostaa hallinnollista yhteistyötä. Seminaarit voivat myös johtaa ehdotuksiin voimassa olevien yhteisön oikeudellisten asiakirjojen parantamiseksi. tarjota paras mahdollinen Organisaatio 19. Komissio ja jäsenvaltiot määräävät kunkin seminaarin aiheet, ajankohdat ja vastaanottavat virastot. Seminaareihin osallistuu kaksi tai useampia edustajia kustakin jäsenvaltiosta, ja jotkut näistä pitävät myös esitelmiä. Myös komissio ja vastaanottavat seminaareihin erityisesti kannustaakseen kaikkien edustajien virastot osallistuvat osallistumista ja tehdäkseen päätelmiä. Lopuksi kaikki osallistujat antavat seminaarista kertomuksen lähettäville virastoilleen ja täyttävät arviointilomakkeet. Aikanaan komissio antaa tiedoksi seminaarin pöytäkirjat ja työasiakirjat, joiden avulla voidaan seurata seminaarin työn tuloksia ja levittää niitä laajemmalle. Kuuden kuukauden kuluttua jäsenvaltiot arvioivat kunkin seminaarin vaikutuksia pitemmällä aikavälillä. Toiminta 20. Vuonna 1995 järjestettiin kymmenen seminaaria, muun muassa yksi seminaari erikseen kunkin kolmen uuden jäsenvaltion virkamiehille. Uudet jäsenvaltiot osallistuivat täysimittaisesti myös muihin seminaareihin. Kaksi suunniteltua seminaaria siirrettiin vuoden 1996 alkupuolelle, mutta niitäkin käsitellään tässä kertomuksessa, koska ne rahoitettiin vuoden 1995 talousarviosta. Vuonna 1995 järjestettiin lisäksi yksi Matthaeus- tulliohjelman kanssa yhteinen seminaari. Vuoden 1993 puolivuotisena toimintakautena oli järjestetty kuusi ja vuonna 1994 kahdeksan seminaaria. Lisätietoja on liitteessä B. Kaikille jäsenvaltioille tarkoitettuihin seminaareihin osallistui yhteensä noin 350 virkamiestä. Lisäksi uusille jäsenvaltioille järjestettyihin seminaareihin osallistui yhteensä noin 300 virkamiestä. Arviointi 21. Yleisesti ottaen seminaarit ovat osallistujien mukaan olleet yhtä korkeatasoisia kuin vuosina 1993 ja 94. Osallistujien vastaukset kyselylomakkeisiin osoittavat yhden vuonna 1995 tehdyistä uudistuksista erityisen onnistuneeksi. Seminaarit olivat vaarassa passivoitua liiaksi. Tämän vuoksi kahdeksassa vuoden 1995 seminaarissa suuri osa ajasta käytettiin ryhmätyöhön. Yhden puhujan alustettua tietystä aiheesta seminaarin osallistujat jakautuivat kielen mukaan kolmeen ryhmään keskustelemaan tärkeimmistä kysymyksistä. Tämä on osoittautunut aikaisempaa tehokkaammaksi tavaksi saada kaikki seminaarilaiset osallistumaan mahdollisimman aktiivisesti. Lisätietoja seminaarien arvioinnista on liitteessä B. jäsenvaltioille seminaarit ovat osoittautuneet 22. Menettelytapojen osalta ja tilaisuudeksi vaihtaa näkemyksiä yhteisistä ongelmista. komissiolle arvokkaaksi Keskinäinen tietämys jäsenvaltioiden valvontajärjestelmistä on kasvanut huomattavasti. Tämä keskinäinen tietämys on osaltaan lisännyt jäsenvaltioiden välistä luottamusta. lukuisten eri alojen asiantuntijoiden Henkilötasolla seminaarit ovat mahdollistaneet yhteydenpidon. Useat osallistujat eivät milloinkaan aikaisemmin ole olleet yhteisön tason kokouksissa. Seminaareista koituvan hyödyn enimmäistävät komission ja osallistujien itsensä laatimat kertomukset. Seminaarien onnistuneisuutta osoittavat myös jatkotoimet, joihin ne ovat johtaneet. Jäsenvaltiot ovat järjestäneet uusia kahdenvälisiä vierailuja perehtyäkseen järjestelmiin tai menettelyihin. Vireillä olevia tapauksia on käsitelty kahdenvälisesti. Yhteisön tasolla seminaarit ovat johtaneet useisiin menettelytapoja koskeviin keskusteluihin ja ehdotuksiin. Lisäksi komissio on todennut seminaarit arvokkaaksi keinoksi syventää tietämystään kansallisista hallinnoista ja käsitellä yhteisiä ongelmia perusteellisemmin jäsenvaltioiden kanssa. Yksinomaan uusien jäsenvaltioiden virkamiehille järjestetyillä seminaareilla on ollut 23. suuri merkitys välillisen verotuksen sisämarkkinoiden onnistuneelle toteuttamiselle kyseisissä jäsenvaltioissa. Jokaisessa seminaarissa huomattava osa kaikista näiden jäsenvaltioiden virkamiehistä sai komission ja vanhojen jäsenvaltioiden asiantuntijoilta tietoja sisämarkkinoiden toiminnasta ja esitti näille kysymyksiä. Tuleva kehitys Vuoden 1995 aikana seminaarit kehittyivät huomattavasti korkeatasoisemmiksi. 24. Tähän vaadittiin tehostettuja toimia niin komissiolta, vastaanottavilta jäsenvaltioilta kuin osallistujiltakin. Tulevaisuudessa komissio aikoo painottaa entistä suurempaa tehokkuutta seminaarien valmistelussa, toteuttamisessa ja seurannassa. Toisin kuin vaihtojen määrä, seminaarien määrä aiotaan pitää suunnilleen ennallaan, ja komission sekä jäsenvaltioiden toimet keskitetään johtuu komission seminaarien (tulkkauksen ja hallinnon) voimavarojen rajallisuudesta. laadun parantamiseen. Tämä Komissio uskoo, että tulevaisuudessa seminaarien aiheet olisi 25. sovitettava tiiviimmin yhteen vaihto-ohjelman aiheiden kanssa. Vuodesta 1997 lukien komissio ehdottaa ohjelmaa varten vuosittaista suunnitelmaa, jonka avulla voidaan määrittää yhteisön politiikan kannalta tärkeimmät aihealueet sekä vaihdossa että seminaareissa. Ohjelman ja jäsenvaltioiden valvontajärjestelmiin on jossain määrin ohjannut seminaarien aihevalintoja. Tulevaisuudessa näitä vaihdon ja seminaarien välisiä yhteyksiä olisi selkiytettävä. jälkeinen keskittyminen hallinnolliseen yhteistyöhön alkuvaiheen Yhteinen koulutusohjelma Tavoite Jäsenvaltioiden kanssa neuvoteltuaan komissio teki päätöksen6 Matthaeus-Tax- 26. ohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklan c alakohdassa määrätystä ammatillista koulutusta koskevasta yhteisestä ohjelmasta. Ohjelmassa määrätään aiheet, joita jäsenvaltioiden valmentavan on tavoitteena on antaa jäsenvaltioiden välillisestä verotuksesta käsiteltävä. Ohjelman vastaaville virkamiehille yhdenmukaisen koulutuksen perustaso, joka on välttämätön näiden tehtävien perusteelliseksi tuntemiseksi ja työn suorittamiseksi. ammattikoulutuksen ohjelmissa täydennyskoulutusohjelmissa ja Toiminta 27. Päätös tuli voimaan vasta 1 päivänä kesäkuuta 1995, minkä vuoksi sitä ei ole pantu täysimittaisesti täytäntöön. Useimmat jäsenvaltiot olivat kuitenkin jo ryhtyneet merkittäviin toteuttaakseen yhteistä koulutusohjelmaa vuonna 1996. Tätä toimiin selostetaan tarkemmin liitteessä C. Arviointi 28. Yhteinen koulutusohjelma ei tietenkään ole kokonaan muuttanut välillisestä verotuksesta vastaavien virkamiesten koulutusta. Ohjelman keskeiset osat, erityisesti (yhteisön koulutus yhteisön välillistä verotusta koskevan arvonlisävero-ja valmisteverolainsäädännön periaatteet ja soveltaminen), olivat perusosina jo jäsenvaltioiden järjestämässä virkamiesten koulutuksessa. Yhteinen koulutusohjelma on vaikuttanut merkittävimmin peruskoulutuksen tehostamiseen yhteisön organisaatioiden, menettelytapojen ja oikeuslähteiden sekä hallinnollista yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevien yhteisön säännösten alalla. lainsäädännön alalla Tuleva kehitys Ensimmäisenä kehitysvaiheena 29. yhteinen koulutusohjelma. Komissio ja jäsenvaltiot harkitsevat, mitä lisäarvoa voitaisiin saada aikaan muilla yhteisillä koulutusohjelmilla, joissa määrättäisiin täsmällisemmin kaikille virkamiehille tehdyn päätöksen mukaan jäsenvaltioiden on vastattava virkamiesten koulutuksesta. peruskoulutuksesta. Matthaeus-Tax-ohjelmasta 1995 hyväksytty on vuonna annettavasta Kielikoulutus Tavoite 30. Komission kokemukset välillisen verotuksen sisämarkkinoiden toiminnasta yleensä ja Matthaeus-Tax-ohjelmasta erityisesti ovat osoittaneet kielellisten esteiden poistamisen ensiarvoisen tärkeäksi. Vaikka kielikoulutus on välttämätöntä koko sisämarkkinoiden toiminnan kannalta, Matthaeus-Tax-ohjelman vaihto-osuus ja pienemmässä määrin sen seminaarit ovat erityisen riippuvaisia osallistujien kielitaidon kohtuullisesta tasosta. 6 Komission päätös 95/279/EY. tehty 12 päivänä heinäkuuta 1995. EYVL N:o L 172, 22. 7. 1995, s. 24 Toiminta 31. Vuosien 1993 ja 1994 jälkeen vastaanottavan jäsenvaltion kieltä sujuvasti osaavien virkamiesten osuus on pienentynyt. Kuten liitteessä D oleva taulukko osoittaa, eri jäsenvaltioiden järjestämän kielikoulutuksen kokonaismäärät vaihtelevat edelleen melko paljon. Vaihtoon osallistuneiden virkamiesten täyttämistä kyselylomakkeista ilmenee kuitenkin, että 21 prosenttia heistä sai kielikoulutusta ennen vaihtoa ja useimmat pitivät sitä hyödyllisenä. Arviointi Vaihtoon osallistuneiden virkamiesten vaihdon 32. aikaisten viestintätaitojen heikkeneminen on ymmärrettävää. Tilanne johtuu siitä, että alun perin olemassa ollut valmiiksi kielitaitoisten osallistujaehdokkaiden joukko on ehtynyt. Komissio onkin toistuvasti kehottanut kielikoulutuksesta vastaavia jäsenvaltioita kokoamaan joukon sopivasti koulutettuja virkamiehiä hyödyntämään vaihtomahdollisuuksia. Toisaalta on kannustavaa, rettä 21 prosenttia vaihtoon osallistuneista virkamiehistä oli saanut kielikoulutusta ja piti sitä hyödyllisenä. Laajemmasta näkökulmasta on kannustavaa huomata, että kaikki jäsenvaltiot ovat vahvistaneet oman politiikan virkamiestensä kielikoulutuksen rahoittamiseksi. Jotkut jäsenvaltiot järjestävät keskeisille viranhaltijoille vapaaehtoista kielikoulutusta, kun taas jotkut muut jäsenvaltiot asettavat tavoitteita verohallintoyksiköittäin. Tuleva kehitys Komissio kannustaa jäsenvaltioita pitkäjänteiseen suunnitteluun näiden järjestäessä 33. joukko sopivasti virkamiehineen sopivaa kielikoulutusta. Näin saadaan kootuksi koulutettuja osallistujaehdokkaita. Tällaista pitkäjänteistä suunnittelua edistää se, että jäsenvaltiot saavat aikaisempaa vapaammin valita virkamiehineen vastaanottavat virastot. Lisäksi komissio aikoo selvittää verolajikohtaisen kielipalvelun kehittämistä osana laajempaa tehtäväänsä hallinnollisen yhteistyön edistämisessä. HALLINTO JA RAHOITUS Hallinto johtavat Ohjelmaa Vuonna 1995 sovellettiin pääpiirteittäin edelleen vuosina 1993 ja 1994 luotua 34. toimiva hallintorakennetta. keskuskoordinaattori (tavallisesti kaksi, jos valmiste- ja arvonlisäverotuksen hallinnot on kyseisessä maassa eriytetty) sekä komission yksiköt. Vuonna 1995 komissio ja koordinaattorit Komitean pääasiallisena tehtävänä oli suunnitella vuoden 1995 vaihto-ja seminaariohjelma ja valvoa sitä sekä laatia vuoden 1996 ohjelma. Lisäksi komitea keskusteli luonnoksesta yhteistä koulutusohjelmaa koskevaksi komission päätökseksi. kolmasti Matthaeus-Tax-komiteassa. jäsenvaltiossa kokoontuivat kussakin Talousarvio 35. Menettelytapoihin liittyvistä syistä budjettikohta B5-3051 koskee sekä tullialan Matthaeus-ohjelmaa että verotuksen Matthaeus-Tax-ohjelmaa. Vuonna 1995 tähän budjettikohtaan varattiin 3 500 000 ecua, joista komissio osoitti Matthaeus-Tax-ohjelmaa varten 712 000 ecua. Nämä määrärahat käytettiin kokonaisuudessaan Matthaeus-Tax- ohjelmaan liittyviin maksusitoumuksiin. Rahoituksen hallinto Vuosina 1993 ja 1994 jäsenvaltiot saivat suurimman osan vaihtoon 36. ja seminaareihin osoitetuista varoista vuoden alussa ja vastasivat niiden hallinnosta. Vuoden lopussa jäsenvaltiot toimittivat komissiolle kokoavan selvityksen kustannuksistaan tarvittavin tarkistuksin. Tuleva kehitys näkökohtia. Ohjesääntö 37. Vuodesta 1996 ohjelman hallinto on järjestetty vakaammalle pohjalle kolmen ensimmäisen toimintavuoden kokemusten perusteella. Komissio ja jäsenvaltiot ovat sopineet menettelyohjesäännöstä, joka koskee kaikkia vaihto- ja seminaariohjelmien käytännön suurelta osin Matthaeus-Tax-ohjelman koordinaattoreille tarkoitettu muistilista, mutta se sisältää myös laajalti opastusta ja neuvoja kaikille ohjelman toimijoille: vaihtoon mahdollisesti ja tosiasiallisesti osallistuville virkamiehille, näiden linjaesimiehille, vastaanottaville virkamiehille sekä seminaarien järjestäjille ja puheenjohtajille. Tämä vakiintuneiden parhaiden menettelytapojen koonnelma on jo huomattavasti edistänyt ohjelman toteuttamista ja parantanut sen laatua. on 38. Vuodeksi 1996 komissio ja jäsenvaltiot ovat myös sopineet joustavammasta ohjelman voimavarojen hallinnosta, jotta näitä voitaisiin käyttää hyväksi mahdollisimman tehokkaasti. Samalla, kun jäsenvaltioille on annettu aikaisempaa suurempi vapaus valita vaihtoon osallistuville virkamiehineen vastaanottavia jäsenvaltioita (selostettu edellä), vuodeksi 1996 varatut vaihdon voimavarat on määritetty ecuina eikä vaihtojen lukumääränä. Jäsenvaltioita kannustetaan käyttämään näitä määrärahoja järjestääkseen vaihtoja mahdollisimman monta ja vähintään vaaditun vähimmäismäärän. Näin vältytään siltä ongelmalta, että yksittäisten vaihtojen kustannukset vaihtelevat huomattavasti. Tämä rahoituksen hallinnon muutos on jo johtanut siihen, että ohjelmasta on saatu rahoitetuksi muutama vaihto enemmän kuin muutoin olisi ollut mahdollista. 39. Myös rahoituksen valvonnan menettelyt on järjestetty uudelleen. Jäsenvaltiot joutuvat vastaamaan varojen käytöstä kokonaisvaltaisemmin. Siitä huolimatta niiden on kahdesti vuodessa annettava yksityiskohtaiset, rahoitusselvitykset komission toimittamilla täytetään puolivuosittain, tietokonelomakkeilla. Ensimmäisellä ilmoitetaan arviot koko vuoden kuluista sekä täyttöpäivään mennessä toteutuneet kulut. Toisella lomakkeella ilmoitetaan kaikkien kulujen lopullinen jakauma. Jäsenvaltioiden on pidettävä tarkastusta varten saatavilla kaikki tarvittavat kulutositteet viiden vuoden ajalta. joka lomakkeen lomakkeella, 40. Tämä menettely tekee mahdolliseksi havaita ajoissa mahdollisen määrärahojen vajaakäytön, jotta arvokkaat vaihdon voimavarat voidaan kohdentaa niihin jäsenvaltioihin, jotka pystyvät käyttämään niitä paremmin. Lisäksi menettely täyttää seikkaperäisesti rahoituksen seurantaa koskevat komission velvoitteet. 10 ja päämäärät kuvastavat 41. Koko ohjelman seurannan ja arvioinnin kehittämiseksi komissio ja jäsenvaltiot ovat tavoitteita ja päämääriä kullekin ohjelman osalle. Nämä ovat sopineet sarjasta toiminnallisia tavoitteita, jotka perustuvat ohjelman yleisiin tavoitteisiin, mutta liittyvät vaihdon ja seminaarien yhteydessä esitettyihin kyselyihin annettuihin vastauksiin. Nämä tavoitteet saavuttamaan ohjelman toteuttamisessa tietty laatutaso, joka vastaa ohjelman pääasiakkaiden eli osallistuvien virkamiesten tarpeita. Lisäksi komissio pystyy vertailemaan eri jäsenvaltioiden suorituksia suhteessa toisiinsa. Komissio jatkaa työskentelyään jäsenvaltioiden kanssa kehittääkseen joilla voitaisiin erityisesti nykyistä paremmin mitata uusia arviointimenetelmiä, määrällisesti tavoitteiden toteuttamisessa. sitoumusta pyrkiä jäsenvaltioiden onnistumista ohjelman yhteisön ja Vuonna 1996 ohjelmaa kehitetään merkittävästi edelleen siten, että vaihto- ja 42. seminaariohjelmiin osallistuu kokeiluluonteisesti unioniin assosioituneiden Keski-ja Itä- Euroopan maiden sekä Maltan ja Kyproksen virkamiehiä. Näin täytetään komission sitoumus valmistella yhteisön ohjelman laajentamista näihin maihin, mistä on määrätty valkoisessa kirjassa Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden valmistautumisesta unionin sisämarkkinoihin yhdentymiseen sekä yhteisissä päätelmissä Euroopan unionin sekä Maltan vuoropuhelun käynnistämisestä. ja vastaavasti Kyproksen rakenteellisen välisen Koko 43. vuosittaisessa kertomuksessa. tämän kehityksen vaikutusta selostetaan tarkemmin seuraavassa PÄÄTELMÄ Vuonna 1995 Matthaeus-Tax-ohjelman rakennetta saatiin tehokkaasti vakautetuksi 44. ensimmäisten kahden toimintavuoden kokemusten perusteella. Seminaari- ja vaihto- ohjelmista on ollut tosiasiallista hyötyä niihin osallistuneille virkamiehille, eikä hyöty ole rajoittunut pelkästään tähän: ohjelmaan sisältynyttä koulutusta on järjestetty edelleen kansallisille viranomaisille, mikä on hyödyttänyt jäsenvaltioita ja koko yhteisöä. Myös kolmen uuden jäsenvaltion liittäminen ohjelmaan sekä yhteisen koulutusohjelman kehittäminen ja toteuttaminen ovat sujuneet kitkattomasti. Todisteina näistä saavutuksista ovat jäsenvaltioiden ja osallistujien arviot. Määrällisesti on vaikeampi mitata puolueetonta näyttöä saavutuksista. Yhteisön välineistön käyttö hallinnollisessa yhteistyössä (tietojen antaminen valvonnassa ja perinnässä) on kuitenkin selvästi lisääntynyt viime vuosina. Komissio uskoo myös Matthaeus-Tax-ohjelman lisänneen yhteisön välineistön käyttöä ja tehostaneen sitä. joiltakin osin 45. Ohjelma on myös antanut vastinetta rahalle. Ohjelmaa varten varatulla suhteellisen pienellä rahamäärällä tuotettu hyöty on maksimoitu onin tavoin. Seminaarien ja vaihtojen seurantakertomusten avulla osallistujien alkuperäisten matka- ja oleskelukustannusten tuottama hyöty on saatu moninkertaistetuksi kansallisten viranomaisten keskuudessa. Ohjelma on saanut aikaan tosiasiallista vaihtoa kansallisten viranomaisten välillä. Vuonna 1995 on myös suunniteltu tulevaa toimintaa. On esitetty useita uusia 46. aloitteita, joita toteutetaan vuonna 1996. Näiden aloitteiden tarkoitus on ollut kahtalainen: toisaalta sovittaa ohjelma tarkemmin osallistuvien virkamiesten, lähettävien virastojen ja sisämarkkinoiden tarpeisiin ja toisaalta käyttää rajalliset voimavarat mahdollisimman tehokkaasti hyödyksi minimoimalla kulut ja moninkertaistamalla niiden tuottama hyöty. Vuonna 1996 ohjelmassa vastataan myös unionin ulkopuolisten maiden osallistumisesta syntyvään haasteeseen. Ohjelman oikeudellinen perusta lakkaa olemasta voimassa kesäkuussa 1997. 47. Komissio on täysin vakuuttunut siitä, että ohjelma olisi uusittava, ja aikoo tämän vuoksi tehdä ehdotukset asiasta vuoden 1996 loppupuolella. Ehdotukset perustuvat ohjelman tähänastisiin saavutuksiin sekä uusiin, vuonna 1996 toteutettaviin aloitteisiin. 11 että Uusi tämä selvää, ohjelma yhteistyö on myös ensimmäisessä avainasemassa yhtenäismarkkinoiden täytäntöönpanovaiheessa. yhteisen 48. arvonlisäverojärjestelmän Yksittäisten virkamiesten välinen tiivis yhteistyö on tärkeää, jotta uuden järjestelmän toiminta onnistuisi. On viranomaisten työskentelytapoihin ennen kuin uusi järjestelmä tulee voimaan, koska tämä uuden järjestelmän osa rakentuu nykyisessä järjestelmässä kehittyneen yhteistyöhengen perustalle. Ei siis ole kyse uudesta alusta vaan pikemminkin nykyisten päämäärien vahvistamisesta. Uuden ohjelman on tarkoitus perustua niihin yleisiin menetelmiin, joita Matthaeus-Tax-ohjelmassa on kehitetty tämän yhteistyön edistämiseksi (suunnitelmalliset yhteydet yksittäisten virkamiesten välillä seminaarien tai vaihtojen yhteydessä; yhteiset koulutusohjelmat ja kielikoulutusohjelma). Uusitun ohjelman on tarkoitus myös hyödyttää suoraan nykyisten arvonlisävero- ja valmisteverojärjestelmien toimintaa ennen uuden arvonlisäverojärjestelmän käyttöönottoa. juurrutettava on 12 Liite A: Vaihto Taulukossa 1 esitetään jäsenvaltioiden välisen vaihdon jakauma vuonna 1995. Luvut sisältävät sekä ennakolta hyväksytyt että jäsenvaltioiden itsensä päättämät vaihdot. Taulukossa 2 esitetään vuosien 1993, 1994 ja 1995 vaihtojen määrät yhteensä, mikä antaa kuvan koko ohjelman toiminta-ajalta. Kun vuoden 1996 vaihto-ohjelma on toteutettu, arviolta yksi virkamies lähes kaikista jäsenvaltioista on vieraillut kaikissa muissa jäsenvaltiossa. Vuonna 1995 vaihtoon osallistuneiden virkamiesten jakauma vastaa vuosien 1993 ja 1994 jakaumaa tietyin muutoksin. Osallistujista 30 prosenttia oli naisia (lisäystä 23 prosentista) (taulukko 3). Osallistujien keski-ikä oli edelleen noin 40 (taulukko 4). Arvonlisäverotus oli edelleen aiheena noin 80 prosentissa vaihdosta ja valmisteverotus lopuissa 20 prosentissa (taulukko 5). Hallinnon jokseenkin muuttumattomana ja kohtalaisen tasapainoisena (taulukko 6). Vuoden 1995 uudet työn aloista arviointilomakkeet antavat aikaisempaa enemmän (taulukko 7). Useimmat osallistujat olivat verotarkastajia, mikä on odotettua ja suotavaa. Seuraavaksi suurin osallistujaryhmä työskentelee keskushallinnossa. Koska näiden osuus osallistujista on noin 20 prosenttia, tasapaino keskushallinnon ja kentän välillä jokseenkin paras mahdollinen. Syyt osallistujaehdokkaiden valintaan näyttävät vaihtelevan suuresti (taulukko 8). tasojen virkamiesten tietoja osallistujien jakauma pysyi eri Arviointi Taulukoihin 9-18 on koottu tulokset osallistujien vastauksista tiettyihin kysymyksiin. Tulokset ovat ylivoimaisesti myönteisiä, ja niissä näkyy joitakin merkkejä siitä, että ohjelman parantamisyritykset ovat onnistuneet. Ohjelman jatkamista entisenlaisena (mieluummin kuin muutettuna) toivovien määrä on noussut jyrkästi 26 prosentista 58 prosenttiin tavoitteiden saavuttamisessa (taulukko 10), vaihdon suhde työhön (taulukko 11), saadun kokemuksen hyödyllisyys (taulukko 12) sekä vaihdon kokonaismerkitys hallinnolle (taulukko 17). tukevat avaintulokset: onnistuminen (taulukko 18). Tätä Lisäksi on myönteistä, että 99 prosenttia osallistujista voi jollain tavoin soveltaa kokemustaan omassa virastossaan. Toinen myönteinen parannus vuosiin 1993 ja 1994 verrattuna on se, että sellaisten osallistujien määrä, jotka voivat odottaa hallinnon muutoksia virastossaan, on kasvanut 12 prosentista 27 prosenttiin. Ohjelman osallistujista 70 prosenttia piti kahta viikkoa täsmälleen sopivana kestona, ja vain muutamat pitivät sitä liian pitkänä (taulukko 16). Kaksi asia-aluetta, jotka on jo määritetty kehittämisen kohteiksi vuodeksi 1996, ovat virastojen tavoitteiden asettaminen ennen vaihtoa (taulukko 9). Vuonna 1996 kaikkien osallistujien olisi sovittava etukäteen sarjasta tavoitteita. Heidän kaikkien olisi myös annettava kirjallinen kertomus vaihdostaan (taulukko 15). 13 liitetyt kirjalliset huomautukset antavat ilmoitti, että tehtäisiin ehdotus suomalaisille virkamiehille Kyselyihin tietoja vaihdon konkreettisista tuloksista. Pyydettäessä mainitsemaan muutoksia, joita vaihdosta arvioitiin seuraavan, vastaukset vaihtelivat suuresti. Esimerkiksi suomalainen valmisteverotuksesta vastaava virkamies tarkoitetuksi valmisteverotusta koskevaksi käsikirjaksi. Brittiläisen virkamiehen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan vähittäiskaupan vientijärjestelmä uudistettaisiin kokonaan. Belgialainen virkamies ilmoitti, että kivennäisöljyjen tuottajien valvontaa tehostettaisiin. Yleinen arvio oli, että yhteisön sisäisiä liiketoimia koskevien tietojen (pääasiassa arvonlisäveroa koskevan VIES-tietojenvaihtojärjestelmän) käyttöä tehostettaisiin ja jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa parannettaisiin. Osallistujia pyydettiin ainoastaan ehdottamaan keinoja ohjelman parantamiseksi. Useat osallistujat kuitenkin arvioivat ohjelmaa myönteisesti. Kreikkalaisen virkamiehen mukaan "ohjelma on nykyisellään täydellinen". Belgialainen virkamies totesi, että "vierailu. vastasi täydellisesti sitä, mitä odotin ohjelmalta". Useimmissa parannusehdotuksissa ehdotettiin täsmällisempää parempaa valmistelua, käytännönläheisempää kohdentamista virkamiehen yksilöllisiin tarpeisiin. Useat virkamiehet pitivät hyödyllisenä myös sitä, että samaan vaihtoon osallistuu virkamiehiä eri jäsenvaltioista. Nämä näkemykset on otettu huomioon kaikissa vuoden 1996 vaihto-ohjelmaan tehdyissä uudistuksissa. Kyselyistä ja koulutuksesta saatu palaute välitettiin jäsenvaltioille ennen kuin vuoden 1996 ohjelmaa alettiin toteuttaa. sisältöä sisällön ja Taulukko 1: Vaihdon jakauma vuonna 1995 Koti-jäsen valtio Lähetet-tyjen virka-miesten määrä B DK B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK YHT. 8 7 11 9 8 8 5 11 3 7 7 8 6 7 11 116 1 0 1 0 1 1 0 0 0 0 0 1 1 1 7 0 1 0 0 1 0 0 1 1 0 2 1 0 0 7 D 1 0 0 1 0 0 2 1 0 -> 0 2 1 1 12 EL 0 0 0 1 0 0 1 0 0 0 0 0 1 1 4 E 0 1 2 1 1 0 1 0 0 0 0 0 0 1 7 Vastaanottava jäsenvaltio F L NL IRL I Vastaanotettujen virkamiesten määrä 0 1 2 ^ j 1 0 0 1 1 1 0 0 1 1 l 0 1 1 0 0 1 0 0 0 0 0 1 1 1 1 1 0 1 1 0 0 1 0 0 1 1 0 0 1 8 0 0 0 1 1 0 1 0 7 0 1 0 1 0 0 1 10 1 1 0 0 0 0 3 0 1 1 1 1 11 A 1 0 1 0 0 1 0 1 1 0 0 0 1 0 6 P 1 0 0 0 0 1 0 2 0 1 0 0 0 1 6 FIN 1 0 1 0 0 0 1 1 0 2 0 0 0 1 7 S 0 1 1 1 1 1 1 0 0 1 1 0 0 UK 0 1 0 1 2 1 1 1 0 0 0 2 1 1 2 10 11 14 Taulukko 2: Vaihdon jakauma vuosina 1993-95 Vastaanottava jäsenvaltio Koti- jäsenvaltio Lähetet tyjen virka miesten määrä B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK YHT. 24 21 29 23 24 26 18 31 11 21 7 18 6 7 33 299 2 2 1 0 1 1 0 0 0 0 0 1 1 1 20 3 1 2 -» J 2 *> j 4 2 2 3 0 2 1 3 31 1 o j 1 2 4 1 2 2 2 0 3 1 0 3 25 1 1 2 2 2 2 0 1 0 0 0 1 2 17 2 2 2 2 3 1 2 0 1 0 1 0 0 "» J 19 3 3 2 •> J Vastaanotettujen virkamiesten määrä 1 2 4 5 2 2 2 2 2 4 0 1 2 2 3 2 -> o j 2 2 -> 0 1 1 0 1 0 0 1 1 4 0 2 1 *» j 0 0 5 30 2 1 1 1 2 0 1 1 20 0 -> 0 2 0 0 3 26 1 0 2 1 1 4 29 1 1 0 0 0 1 7 1 0 1 0 0 1 0 1 1 0 0 0 1 0 6 2 0 1 1 0 2 1 5 1 2 0 0 0 3 18 1 0 1 0 0 0 1 1 0 2 0 0 0 1 7 0 1 1 1 1 1 1 0 0 1 1 0 0 4 4 3 5 2 1 2 2 2 0 4 1 1 2 10 34 15 Taulukot 3-18: Vaihtoon osallistuneiden ominaisuudet ja arviot Huom: Tähdellä (*) merkityistä muuttujista ei ole saatavissa vertailukelpoisia lukuja vuosilta 1993 ja 1994. 16 Taulukko 3: Sukupuoli Miehiä Naisia 1995 70% 1 30% I 1993 ja 1994 77% | 23% Taulukko 4: Keskimääräinen ikä 1995 41 I 1993 ja 1994 139 Taulukko 5: Työn ala Alv Valmistevero Molemmat I 1995 79% 18% 1 3% 1993 ja 1994 80% 20% | 0% Taulukko 6: Virka-asema Johtavat virkamiehet Työnjohdosta ja valvonnasta vastaavat virka- miehet, jotka voivat myös osallistua suorittaviin tehtäviin Pelkästään suorittavia työssään päätöksiä tekevät virkamiehet tehtäviä hoitavat mutta 30% | 36% | 1995 23% 48% I 1993 ja 1994 24% 40% Taulukko 7: Työ omassa virastossa ja vaihdon aikana3 1995 Verotarkastus Veronkanto Keskushallinto Osaston johtaminen Petosten tutkinta Koulutus Muu7 omassa Työ vaihdon Työ virastossa £7% 5% __% 9% 4% 1% aikana 50% _0% ___% 4% _% 2% 1 1 Sisältää lain, hallinnollisen yhteistyön ja yleisösuhteiden asiantuntijat. Taulukko 8: Miksi uskot tulleesi valituksi? 17 vapaaehtoisuus tekninen tietämys kielitaito tehtävä virastossa muu 1 1995 28% 22% _8% 26% | 5% I 1993 ja 1994 26% 24% 25% 23% I 2% Taulukko 9: Asetitko virastollesi ennakolta erityisiä vaihtoa koskevia tavoitteita?' Kyllä En 1 74% 26% Taulukko 10: Jos asetit, saavutettiinko nämä tavoitteet?* Kyllä, täydellisesti 26% Enimmäkseen Osittain Ei lainkaan 61% 9% 4% ?* Taulukko 11: Kuinka läheisesti vaihto liittyi työhösi? Hyvin läheisesti 36% 42% 18% 5% 0% ei lainkaan Taulukko 12: Oliko vaihdosta saadusta kokemuksesta hyötyä?1 Paljon 50% 37% 12% 1% 0% ei lainkaan Taulukko 13: Kuinka suurta osaa tästä kokemuksesta pystyit hyödyntämään omassa virastossasi?* Kaikkea 11% 26% 47% 5% 1% en mitään Taulukko 14: Voitko arvioida vaihtosi johtavan hallinnon muutoksiin? I 1995 27% 1 73% 1993 ja 1994 12% 1 88% Kyllä En Taulukko 15: Annoitko kertomuksen vaihdostasi? - kirjallisesti -suullisesti - molemmat YHTEENSÄ I 1995 52% 11% 37% 1 100% 1 1993 ja 1994 64% 10% 26% | 100% 18 Taulukko 16: Oliko vaihtoaika* liian pitkä | 0% 7% sopiva 70% 12% 10% | liian lyhyt Taulukko 17: Minkälainen on vaihtosi kokonaismerkitys virastosi kannalta?' hyvin suuri 28% 39% 27% 6% 1% hyvin pieni Taulukko 18: Pitäisikö ohjelmaa mielestäsi jatkaa? 1995 58% 1 1993 ja 1994 26% Kyllä, entisen- laisena Kyllä, muutoksin Ei tietyin 42% 1 0% 74% I 0% 19 Liite B: Seminaarit Toiminta Bruhl (Saksa). 25-27 päivänä tammikuuta 1995: "Arvonlisäverotuksen valvonta: yhteisön tarpeiden huomioon ottaminen kansallisessa valvonnassa" Tässä seminaarissa tarkasteltiin perusteellisesti niitä tapoja, joilla jäsenvaltiot ovat ottaneet yhteisön näkökohdat huomioon kansallisissa valvontajärjestelmissään. Sisämarkkinoiden toteuttamisen johdosta yhteisön sisäisen kaupan valvonta on voitu yhdistää puhtaasti kotimaisen kaupan valvontaan, jolloin yritysten valvontaa on saatu yhdenmukaistetuksi. Arvonlisäveroa koskeva tietojenvaihtojärjestelmä, VIES, on tämän kaupan valvonnan keskeinen väline. Seminaarissa tarkasteltiin ja vertailtiin niitä eri tapoja, joilla VIES- järjestelmän tiedot on otettu huomioon kansallisissa valvontajärjestelmissä. Nevers (Ranska). 3-4 päivänä toukokuuta 1995: "Arvonlisäverotuksesta vastaavien virkamiesten koulutus" Tähän seminaariin kokoontui jäsenvaltioiden koulutuslaitosten johtajia ja kouluttajia täydennyskoulutuksen ohjelmia. vertailemaan valmentavan ammattikoulutuksen Seminaarin avulla pyrittiin osaltaan kehittämään perehdyttämistä ensimmäiseen yhteiseen koulutusohjelmaan. ja Bad-Hofgastein (Itävalta) 15-18 päivänä toukokuuta 1995; Tukholma (Ruotsi). 4-7 päivänä syyskuuta 1995; Helsinki (Suomi). 11-14 päivänä syyskuuta 1995: "Uusien jäsenvaltioiden virkamiesten perehdyttäminen yhteisöön" Nämä kolme seminaaria järjestettiin sarjana ensisijaisesti uusia jäsenvaltioita varten. Seminaareista käytettiin kaksi päivää valmisteverotuksen ja kaksi arvonlisäverotuksen käsittelyyn. Joidenkin jäsenvaltioiden (Saksan, Espanjan, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan) sekä komission edustajat selostivat, miten yhteisön lakia oli sovellettu jäsenvaltioissa. Erityisesti käsiteltiin kansallisia valvontajärjestelmiä sekä viranomaisten keskinäistä avunantoa ja hallinnollista yhteistyötä. Uusien jäsenvaltioiden virkamiehille annettiin yksityiskohtainen kuva yhteisön arvonlisävero- ja valmisteverojärjestelmien käytännön vaikutuksista näiden jokapäiväiseen työhön. Helsingör (Tanska). 18-20 päivänä syyskuuta 1995: "Välillisestä verotuksesta vastaavan hallinnon laatu" Tässä seminaarissa tarkasteltiin ja vertailtiin jäsenvaltioiden käyttöön ottamia erilaisia järjestelmiä suoritustensa laadun varmistamiseksi. Useiden jäsenvaltioiden edustajat totesivat, että niiden hallinnon eri tasoilla oltiin uudistamassa hallinnon välineistöä, jotta asetetut tavoitteet saavutettaisiin. Seminaari koostui ryhmätöistä, joissa tarkasteltiin ja vertailtiin erilaisia tapoja käsitellä niitä ongelmia, joita liittyy tavoitteiden asettamiseen sekä ®sen mukaiseen voimavarojen sekä tarkasteltiin yksittäisiin hallinnon kohdentamiseen. Käsittelytapojen vertailemiseksi alueisiin liittyviä tapauksia. suoritusten valvontaan ja arviointiin Ravenna (Italia). 18-20 päivänä lokakuuta 1995: "Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö valmisteverotuksen alalla" 20 Tässä seminaarissa valmisteverotuksen asiantuntijat harkitsivat, millä tavoin voitaisiin parantaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä valmisteverotuksen valvonnassa. Seminaari koostui ryhmätöistä, joissa tarkasteltiin useissa jäsenvaltioissa toimivien monikansallisten tietojen kokoamista ja analysointia yritysten samanaikaisen valvonnan kehitystä, kohdennetun järjestelmällisemmän laajemman sekä vuoropuhelun kehittämistä jäsenvaltioiden välille. edistämiseksi valvonnan ja Estoril (Portugal). keskustoimistojen päälliköt" 19-20 päivänä lokakuuta 1995: "Yhteyksistä vastaavien Tähän seminaariin kokoontuivat jäsenvaltioiden yhteyksistä vastaavien keskustoimistojen (Central Liaison Offices) päälliköt tarkastelemaan keskinäistä avunantoa koskevien pyyntöjen lisääntymistä ja sen vaikutuksia jäsenvaltioiden kannalta. Lisäksi seminaarissa tarkasteltiin jäsenvaltioiden tiedontarvetta ja niiden käytettävissä olevia voimavaroja sekä vertailtiin yhteyksistä vastaavien keskustoimistojen tehtäviä ja arviointijärjestelmiä. kuningaskunta). Crawley "Arvonlisäverotuksen valvonta ja tekstiiliala" (Yhdistynyt 23-25 päivänä lokakuuta 1995: valvonnan seminaarissa Tässä valvonnan käytettäviä erityisongelmia. petosmenetelmiä ja keinoja näiden torjumiseksi. Jäsenvaltioiden yhteistyön lisäämisen merkitystä tietojenvaihdon ja samanaikaisen valvonnan alalla korostettiin. tekstiilialan yleisimmin Seminaarissa tekstiilialalla asiantuntijat käsittelivät käsiteltiin Helsingör (Tanska). 20-22 päivänä marraskuuta 1995: "Tietojenvaihtopolitiikan merkitys yritysten tulli-, arvonlisävero- ia valmisteverovalvonnassa" Tämä seminaari oli Matthaeus-Tax-ohjelman ja Matthaeus-ohjelman yhteinen, ja siihen osallistui tietojenvaihtopolitiikan asiantuntijoita. Suurelta osin ryhmätöistä koostuneessa seminaarissa perusperiaatteet, tietojenvaihtopolitiikan yhdistäminen valvontapolitiikkaan sekä tietojenvaihtopolitiikan arviointi. tietojenvaihtopolitiikan vahvistamaan pyrittiin Viterbo (Italia). 14-15 päivänä joulukuuta 1995: "Arvonlisäverotuksen alalla käytettävät seuraamukset" kokoontui seminaariin arvonlisäverotuksen Tähän käytön asiantuntijoita. Ryhmätöihin jaetussa seminaarissa vertailtiin eri jäsenvaltioiden erilaisia seuraamuskäytäntöjä ja keskityttiin seuraamuksiin, joilla pyritään varmistamaan, että elinkeinonharjoittajat täyttävät veron kiertämisen välttämiseksi asetetut velvoitteensa ja seuraamuksensa. Seminaarissa käsiteltiin myös seuraamusten vaikutuksia verottajan ja elinkeinonharjoittajan suhteeseen yleensä. seuraamusten alan Malmö arvonlisäverotuksen valvonnassa" (Ruotsi). 7-9 päivänä helmikuuta 1996: "Tietokoneavusteinen 21 tarkastus Seminaariin osallistui asiantuntijoita, jotka ovat perehtyneet tietokoneita kirjanpidossaan käyttävien yritysten valvontaan sekä tietokoneiden käyttöön valvonnassa. Seminaari koostui ryhmätöistä, joissa vertailtiin erilaisia tapoja valvoa tietokoneita kirjanpidossaan käyttäviä yrityksiä sekä niiden vaikutuksia viranomaisten väliseen tietojenvaihtoon ja henkilöstön koulutukseen. Lisäksi seminaarissa tarkasteltiin kolmea tietokonejärjestelmää, joita jäsenvaltioissa nykyisin eniten käytetään valvonnan apuvälineinä. Myös näiden järjestelmien käytön oikeudellisia vaikutuksia tutkittiin. Rovaniemi (Suomi). 28-29 päivänä maaliskuuta 1996 Tähän seminaariin osallistui valmisteverollisten tuotteiden valvonnan asiantuntijoita. Seminaarissa käsiteltiin ryhmätöinä hallinnollisen saateasiakirjan merkitystä tavaroiden yhteisön sisäisen liikkumisen valvonnassa, tarkasteltiin tämän asiakirjan väärinkäyttöön liittyviä ongelmia, tutkittiin keinoja näiden ratkaisemiseksi sekä vertailtiin kyseisen alan erilaisia seuraamuskäytäntöjä. Arviointi Seminaarien pääasiallisena arviointimenetelmänä käytetään yksisivuista kyselylomaketta, jonka osallistujat täyttävät seminaarin päättyessä. Seuraavaan taulukkoon 19 on koottu vastaukset vuoden 1995 seminaarien kyselyihin verrattuna vuosien 1993 ja 1994 vastauksiin. Vertailtaessa vastauksia on huomattava, että käytettävissä oli tiedot ainoastaan kuudesta vuosina 1993 ja 1994 järjestetyistä neljästätoista seminaarista, kun vuodelta 1995 on saatu tiedot yhdeksästä järjestetyistä kahdestatoista yksinomaan Matthaeus-Tax-ohjelmaan liittyvästä seminaarista. Kyselylomakkeella arviointimenetelmänä on sekä etunsa että haittansa. Lomakkeen suurin etu on sen yksinkertaisuus, joka tekee tietojen kokoamisen ja käsittelyn helpoksi. Sillä, mitä kysymyksiin annetut vastaukset kertovat seminaarista, on rajoituksensa, mutta kyselylomakkeet antavat kuitenkin selkeän perusviestin seminaarituotteen pääasiakkaiden, osallistujien, laatimiensa seminaariasiakirjojen yhteydessä kertomuksen kyselyjen tuloksista ja laatii niiden sekä komission edustajien vaikutelmien perusteella välittömän arvion seminaarista. Komissio ja jäsenvaltiot ottavat nämä arviot jatkuvasti huomioon seminaariohjelman hallinnossa. Ryhmätöiden osuutta seminaareissa on lisätty osittain juuri näiden arvioiden perusteella. laadusta. Komissio käsityksestä seminaarin antaa Taulukossa 19 esitetyt arvioinnin kokonaistulokset ovat kiinnostavia. Vastaukset avainkysymyksiin (1, 2 ja 7), jotka koskevat kokonaiskäsitystä seminaarista, ovat ylivoimaisesti myönteisiä, ja vuonna 1995 ne olivat suunnilleen samoja tai hiukan myönteisempiä kuin vuosina 1993 ja 1994. Vastauksissa on selvästi ilmaistu tyytyväisyys esitelmien vähentämiseen ja ryhmätöiden lisäämiseen (kysymys 3). Toisaalta tyytyväisyys joihinkin seminaarien järjestelynäkökohtiin on lievästi heikentynyt (kysymykset 4, 5 ja 6), mikä osoittaa, että järjestelyihin on paneuduttava vielä aikaisempaa huolellisemmin. 22 yhteyksiin muiden On saatu myös muita todisteita siitä, että kaikki seminaarit ovat suoraan vaikuttaneet menettelytapojen kehittämiseen niin yhteisön kuin jäsenvaltioiden tasolla. Esimerkiksi Estorilin seminaarissa käynnistettiin keskustelu keskinäisen avunannon ytimenä toimivien yhteyksistä vastaavien keskustoimistojen voimavarojen hankinnasta. Malmön seminaari on johtanut useisiin kahdenvälisiin kehittämistä verotarkastuksen ohjelmistoista ja tekniikasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden välillä. Komissio edistää näitä yhteyksiä myös yhteisön tasolla. Helsingörin seminaari on edistänyt jäsenvaltioiden vuorovaikutusta näiden pyrkimyksissä varmistaa viranomaistensa toiminnan laatu ja johtanut jatkovierailuihin. Rovaniemen seminaarissa on luotu perusta keskinäisen avunannon yhteysverkostolle valmisteverotuksen alalla. Crawleyn seminaarin pohjalta kaksi jäsenvaltiota alkoi vaihtaa keskenään tietoja niiden välillä kauppaa käyvistä epäilyttävistä tekstiiliyrityksistä. Lisäksi uusien jäsenvaltioiden seminaareilla on ollut suuri verotuksen kouluttamisessa merkitys niiden sisämarkkinoiden onnistuneessa toteuttamisessa. jäsenvaltioiden virkamiesten välillisen siten ja Vuonna 1995 sovittiin, että myös jäsenvaltiot täyttäisivät kustakin seminaarista arviointilomakkeen virastojensa puolesta. Lomake on täytettävä kuuden kuukauden kuluttua seminaarin päättymisestä, jotta voidaan arvioida määrällisesti seminaarin ja sen seurannan etuja pitkällä aikavälillä. Kuuden kuukauden viivästyksen vuoksi vuoden 1995 seminaariohjelman arviointien tulokset eivät ole olleet käytettävissä tätä kertomusta varten. Komissio ja jäsenvaltiot arvioivat kuitenkin tulokset erityisesti vuoden 1997 seminaariohjelman valmistelua varten. Tämän uuden arviointivälineen avulla voidaan paremmin arvioida sitä merkitystä, joka ohjelmalla on jäsenvaltioille pitkällä aikavälillä. Taulukko 19: Osallistujien arviot seminaareista (kaikki luvut ovat prosenttilukuja) 23 1 11. Vastasiko seminaari odotuksiasi (tai ylittikö se ne)? 2. Käsiteltiinkö seminaarissa odottamiasi aiheita? 3. Oliko esitelmiä liikaa? 4. Jäikö keskustelulle tarpeeksi aikaa? 5. Oliko tarpeeksi aikaa keskustella muiden jäsenvaltioiden osallistujien kanssa? 6. Oliko asiakirjoja saatavilla riittävästi? 7. Hyödyttikö mielestäsi seminaari kokonaisuutena virastoasi? 8. Oliko seminaaripaikka sopiva? 9. Olivatko käännös-ja tulkkauspalvelut riittävät? kyllä 93-94 74 95 67 enimmäkseen 93-94 22 95 27 osittain 95 6 93-94 4 ei 93-94 1 67 72 25 23 19 70 4 60 4 16 2 21 71 63 16 21 85 63 7 16 74 72 17 21 82 87 15 12 69 56 17 21 9 8 9 9 7 9 3 7 7 12 11 14 6 1 14 95 o 1 87 7 5 0 68 5 4 5 0 0 0 6 7 0 0 9 24 Liite C: Yhteinen koulutusohjelma Neversin seminaarissa käytyjen laajojen keskustelujen perusteella komission yksiköt laativat luonnoksen Matthaeus-Tax-ohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklan c alakohdan mukaiseksi yhteiseksi koulutusohjelmaksi. Matthaeus-Tax-komiteaa kuultiin, ja se hyväksyi päätösluonnoksen yksimielisesti. Komissio teki päätöksen 12 päivänä heinäkuuta 19958. Päätös on tarkoitettu ensisijaisesti uusille, valmentavaa ammattikoulutusta saaville välillisestä verotuksesta vastaaville virkamiehille, ja sillä pyritään antamaan näille virkamiehille yhteinen peruskoulutus, joka auttaa heitä ymmärtämään paremmin työnsä yhteisönlaajuisuuden. Päätöksessä luetellaan ne aiheet, joita kaikkien uusien välillisestä verotuksesta vastaavien virkamiesten valmentavassa ammattikoulutuksessa on käsiteltävä. Nämä aiheet ovat myös virkamiesten täydennyskoulutuksen perustana. Vaikka päätös tuli voimaan vasta vuonna 1995, useimmat jäsenvaltiot panivat sen täytäntöön vuoden loppuun mennessä. Kaikki jäsenvaltiot sisällyttivät jo suuren osan ohjelman sisällöstä, erityisesti yhteisön välillistä verotusta koskevan lainsäädännön, omaan koulutusohjelmaansa. Ohjelman merkittävin vaikutus on ollut se, että yhteisön osuutta yleensä (yhteisön oikeuslähteitä, toimielimiä ja politiikkoja) sekä yhteisön oikeudellisten välineiden osuutta hallinnollisessa yhteistyössä ja keskinäisessä avunannossa on korostettu. Taulukossa 20 esitetään jäsenvaltioiden nykyisiä ohjelman toteuttamista kuvaavia lukuja. Vaikka joidenkin jäsenvaltioiden on vaikeaa koota näitä tietoja yhteisin perustein, on ilmeistä, että jopa vuonna 1995 huomattava määrä uusia virkamiehiä sai yhteisen koulutusohjelman aiheisiin liittyvää koulutusta. On kannustavaa huomata, että vain harvat uudet virkamiehet saivat koulutusta, joka ei liittynyt yhteiseen koulutusohjelmaan. Täydennyskoulutusta koskevat luvut ovat vieläkin hajanaisempia ja vaikeammin tulkittavissa. Voidaan sanoa jäsenvaltioiden pyrkineen laajentamaan yhteisön asioiden osuutta virkamiestensä koulutuksessa erityisesti keskinäisen avunannon ja hallinnollisen yhteistyön välineiden alalla, mikä on välittömästi sovellettavissa käytäntöön. Tulevaisuudessa komissio pyrkii luomaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa paremman tilastollisen perustan yhteisten koulutusohjelmien arvioinnille. Kun arviointia kehitetään, voidaan yhteisten koulutusohjelmien seuraavassa vaiheessa myös harkita erityisesti siten, että kuhunkin koulutusohjelmaan yhteisen koulutusohjelman sisällytetään yksityiskohtaista tietoa kunkin aihealueen avaintekijöistä. syventämistä 8 Komission päätös 95/279/EY. tehty 12 päivänä heinäkuuta 1995. EYVL N:o L 172. 22. 7. 1995, s. 24 Taulukko 20: Valmentava ammattikoulutus ja täydennyskoulutus jäsenvaltioissa 1995 VALMENTAVA KOULUTUS KOULUTUSTA SAANEIDEN VIRKAMIESTEN KOKONAISMÄÄRÄ 622 114 4800 ei tiedossa (e. t. ) 483 449 52 1607 39 255 775 0 100 e. t. 84 YHTEISESSÄ KOULUTUSOHJELMAS A KOULUTETUT VIRKAMIEHET 622 114 4800 e. t. 483 388 0 407 20 255 190 0 100 100 84 B DK D EL E pab IRL Ie Ld NL A P FIN S UK YHTEISEN KOULUTUSOHJELMAN AIHEISIIN LIITTYVÄ TÄYDENNYSKOULUTUS VIRKAMIEHET, JOTKA VOIVAT SAADA KOULUTUSTA KOULUTUSTA SAANEET VIRKAMIEHET 2300 1400 e. t. e. t. e. t. 7800 69b e. t. 0a e. t. 2000 e. t. 300e e. t. e. t. 2300 350 e. t. 950 2751 e. t. 69b 713 0" e. t. 820 e. t. 120e 2013 e. t. vain ALV:n alaiset virkamiehet Tiedot sisältävät sekä välittömästä että arvonlisäverotuksesta vastaavat virkamiehet, koska näitä ei voida erotella Tiedot sisältävät vain valtiovarainministeriön ja Guardia di Finanzan arvonlisäverotuksesta vastaavien virkamiesten määrät Tiedot sisältävät sekä tullivirkamiehet että arvonlisäverotuksesta ja valmisteverosta vastaavat virkamiehet vain valmisteverosta vastaavia virkamiehiä ?S 26 Liite D: Kielikoulutus Matthaeus-Tax-ohjelmasta tehdyn päätöksen 6 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden on otettava käyttöön asianmukainen kielikoulutus ohjelmaan mahdollisesti osallistuvia virkamiehiään varten. Osallistujien vuonna 1995 täyttämistä kyselylomakkeista (taulukko 21) ilmenee, että vastaanottavan maan kielen sujuva osaaminen on vähentynyt. Siitä huolimatta viestintävalmiudet ovat hyvät (taulukko 24). Osallistujista 21 prosenttia (taulukko 22) osallistui kielikursseille ennen vaihtoa, ja nämä kurssit näyttävät olleen niille osallistuneille hyvin tärkeitä (taulukko 23). esitetään joitakin perustilastoja tiedot ovat epätäydellisiä jäsenvaltioiden virkamiehineen Taulukossa 25 järjestämästä kielikoulutuksesta. Vaikka ja vaikeasti vertailtavissa, voidaan todeta joidenkin jäsenvaltioiden pyrkivän jatkuvasti edistämään kielikoulutusta. Kaikki jäsenvaltiot ovat vahvistaneet oman kielikoulutuspolitiikan. Joissakin jäsenvaltioissa se on pelkästään vapaaehtoisen koulutusohjelman järjestämistä. Toisissa jäsenvaltioissa tavoitteita asetetaan kaikille hallinnon yksiköille. Erikoiskoulutusta Matthaeus-Tax-ohjelmaan mahdollisesti järjestetään vaihtelevasti. Useimmat jäsenvaltiot yksinkertaisesti yhdistävät sen yleiseen koulutukseen. Toiset jos vastaanottavan jäsenvaltion kieli on joku vähemmän puhutuista yhteisön kielistä. järjestävät vapaaehtoista erikoiskoulutusta, erityisesti virkamiehille osallistuville Tässäkin asiassa komission on tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa paremman tilastollisen perustan aikaansaamiseksi kielikoulutustoimien arviointia varten. Komissio aikoo edelleen edistää kielikoulutuksen pitkän aikavälin suunnittelua, jotta saataisiin kootuksi riittävä määrä mahdollisia vaihto-ohjelmaan osallistujia. Vaihtoon osallistuneiden kielitaito Taulukko 21: Osasitko puhua vastaanottavan maan kieltä? Sujuvasti Auttavasti En 1 1 1995 45% 26% 29% 1 1993 ja 1994 66% 13% 21% 1 Taulukko 22: Kävitkö kielikurssin Matthaeus-Tax-ohjelmaan varten?* osallistumista Kyllä En 1 21% 79% 9* Taulukko 23: Oliko kielikurssista hyötyä vaihdon kannalta? 26% paljon hyötyä 52% 15% 4% 4% ei lainkaan hyötyä Taulukko 24: Kuinka hyvin pystyit mielestäsi viestimään vastaanottavassa maassa?* erittäin hyvin 54% 12% 33% 0% 1% en lainkaan Taulukko 25: Jäsenvaltioiden kielikoulutus kokonaisuutena Englanti Ranska Saksa Espanja Muu Yht. Keskim. 1995 virkamiesten määrä tuntia/virkamies virkamiesten määrä tuntia/virkamies virkamiesten määrä tuntia/virkamies virkamiesten määrä tuntia/virkamies virkamiesten määrä tuntia/virkamies virkamiesten määrä tuntia/virkamies B 103 50 75 75 35 58 20 112 29 80 262 DK e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. D e. t. e. t. e. t. e. t. - - e. t. e. t. e. t. e. t. 1200 a E L* 15 e. t. 3 e. t. 1 e. t. e. t. e. t. 4 e. t. 22 E 183 92 66 130 3 88 - - - - 252 p bc e. t. e. t. - - e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. 80 I R Lb - - 58 118 17 118 9 118 5 118 89+66 8 Id 437 e. t. 116 e. t. 87 e. t. 93 e. t. - - Le 4 300 - - - - 2 300 - - 6 NL e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. A e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. P 88 e. t. 41 e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. F I Na 143 30 67 30 29 30 2 30 e. t. e. t. 150 e. t. 129 e. t. 241 Scf 80 31 e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. e. t. 80 I_ UK - - 346 60 20 80 107 80 10 65 527 66 e. t. e. t. e. t. 102 e. t. 118 e. t. 300 e. t. e. t. e. t. 30 31 60 a Tiedot koskevat vain tullia ja valmisteverotusta b vain arvonlisäverotuksesta vastaavia virkamiehiä c Tiedot sisältävät sekä välittömästä verotuksesta että arvonlisäverotuksesta vastaavien virkamiesten määrät, koska näitä ei voida erotella d Tiedot sisältävät vain valtiovarainministeriön ja Guardia di Finanzan arvonlisäverotuksesta vastaavien virkamiesten määrät e Tiedot sisältävät sekä tullivirkamiehet että arvonlisäverotuksesta ja valmisteverosta vastaavat virkamiehet f Sisältää myös 6 kuukauden tiedot vuodelta 1994 g 66 valmisteverotuksesta vastaavaa virkamiestä 27 2% ISSN 1024-4492 KOM(96) 543 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 09 04 10 Luettelonumero : CB-CO-96-549-FI-C ISBN 92-78-10746-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: QUESTION ECRITE no 2904/96 de Paul RÜBIG au Conseil. Directive sur le rapprochement des dispositions législatives, réglementaires et administratives des États membres concernant les ouvrages en métaux précieux

eurovoc_concepts:
EC Directive
approximation of laws
consumer protection
free movement of goods
harmonisation of standards
precious metal
proposal (EU)
technical regulations
trademark
work of art


title: Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Egyptskou arabskou republikou o úpravě režimu dovozu pomerančů pocházejících a dovážených z Egypta do Společenství

eurovoc_concepts:
Egypt
citrus fruit
cooperation agreement (EU)
customs duties
import (EU)
import price
originating product
tariff reduction

formats: pdf print

text: 03/sv. 20 CS Úřední věstník Evropské unie 43 21996A1115(02) L 292/32 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 15. 11. 1996 DOHODA VE FORMĚ VÝMĚNY DOPISŮ mezi Evropským společenstvím a Egyptskou arabskou republikou o úpravě režimu dovozu pome- rančů pocházejících a dovážených z Egypta do Společenství Dopis č. 1 V Bruselu dne 4. listopadu 1996 Vážený pane, mám tu čest odvolat se na jednání mezi egyptskými orgány a službami Evropské Komise o provádění nových závazků WTO po Uruguayském kole. Cílem těchto jednání bylo poskytnout Egyptu do uzavření Evropsko-středomořské dohody a podle článku 22 Dohody o spolupráci preference odpovídající preferencím stanoveným v Dohodě o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Egyptskou arabskou republikou. Pro čerstvé pomeranče kódu ex 0805 10 bylo dohodnuto následující: 1. Od 1. prosince do 31. května a pro maximální množství 8 000 tun se vstupní cena, od níž se speci- fická cla snižují na nulu, stanoví na 273 ECU za tunu. 2. Tato dohodnutá vstupní cena se sníží ve stejném poměru a stejným tempem jako vstupní ceny stano- vené v rámci WTO. 3. Je-li vstupní cena jednotlivé partie nižší o 2 %, 4 %, 6 % nebo 8 % než dohodnutá vstupní cena, rovná se specifické clo také 2 %, 4 %, 6 % nebo 8 % dohodnuté vstupní ceny. 4. Je-li vstupní cena jednotlivé partie nižší než 92 % dohodnuté vstupní ceny, použije se specifické clo konsolidované v rámci WTO. Tato dohoda vstupuje v platnost dnem podpisu oběma stranami. Použije se ode dne 1. prosince 1996. Byl bych Vám zavázán, kdybyste potvrdil souhlas Vaší vlády s obsahem tohoto dopisu. Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě. Za Evropské společenství 44 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 20 Dopis č. 2 V Bruselu dne 4. listopadu 1996 Vážený pane, mám tu čest potvrdit, že jsem dnešního dne obdržel Váš dopis tohoto znění: „mám tu čest odvolat se na jednání mezi egyptskými orgány a službami Evropské Komise o provádění nových závazků WTO po Uruguayském kole. Cílem těchto jednání bylo poskytnout Egyptu do uzavření Evropsko-středomořské dohody a podle článku 22 Dohody o spolupráci preference odpovídající preferencím stanoveným v Dohodě o spolu- práci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Egyptskou arabskou republikou. Pro čerstvé pomeranče kódu ex 0805 10 bylo dohodnuto následující: 1. Od 1. prosince do 31. května a pro maximální množství 8 000 tun se vstupní cena, od níž se specifická cla snižují na nulu, stanoví na 273 ECU za tunu. 2. Tato dohodnutá vstupní cena se sníží ve stejném poměru a stejným tempem jako vstupní ceny stanovené v rámci WTO. 3. Je-li vstupní cena jednotlivé partie nižší o 2 %, 4 %, 6 % nebo 8 % než dohodnutá vstupní cena, rovná se specifické clo také 2 %, 4 %, 6 % nebo 8 % dohodnuté vstupní ceny. 4. Je-li vstupní cena jednotlivé partie nižší než 92 % dohodnuté vstupní ceny, použije se specifické clo konsolidované v rámci WTO. Tato dohoda vstupuje v platnost dnem podpisu oběma stranami. Použije se ode dne 1. pro- since 1996. Byl bych Vám zavázán, kdybyste potvrdil souhlas Vaší vlády s obsahem tohoto dopisu. “ Mám tu čest potvrdit, že naše vláda souhlasí s obsahem Vašeho dopisu. Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě. Za Egyptskou arabskou republiku


title: Komission lausunto EY:n perustamissopimuksen 189 b artiklan 2 kohdan d alakohdan nojalla Euroopan parlamentin esittämistä muutoksista, jotka koskevat neuvoston yhteistä kantaa ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen etutörmäyskestävyydestä ja direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta

eurovoc_concepts:
motor vehicle
technical standard
technological change
transport accident
transport safety

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 04. 11. 1996 KOM(96) 541 lopull. 94/0323 (COD) EY:n perustamissopimuksen 189 b (2) (d) artiklan nojalla Euroopan parlamentin esittämistä muutoksista, jotka koskevat neuvoston yhteistä kantaa KOMISSION LAUSUNTO ehdotuksesta EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI MOOTTORIAJONEUVOJEN ETUTÖRMÄYSKESTÄVYYDESTÄ JA DIREKTIIVIN 70/156/ETY MUUTTAMISESTA KOMISSION EHDOTUSTA MUUTTAVA EY:n perustamissopimuksen 189 a (2) artiklan nojalla 1. TAUSTA 1. 1. Ehdotuksen tarkoitus Tieliikenneonnettomuuksissa kuolevien tai vakavasti loukkaantuvien lukumäärän vähentäminen ottamalla käyttöön henkilöautojen etutörmäyskestävyyden uudet standarditrUusi testausmenettely olisi pakollinen 1 päivän lokakuuta 1998 jälkeen hyväksyttäville uusille ajoneuvotyypeille, ja sitä sovellettaisiin kaikkiin 1 päivän lokakuuta 2003 jälkeen rekisteröitäviin uusiin ajoneuvoihin. 1. 2. Komission alkuperäinen ehdotus 1. 3. - Talous- ja sosiaalikomitean lausunto 13. 12. 1994 5. 7. 1995 1. 4. Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn lausunto _- 12. 7. 1995 Euroopan parlamentti hylkäsi ensimmäisen vaiheen komission ehdottamasta kaksivaiheisesta lähestymistavasta kiinteän ja muotoaan muuttavan* esteen testiin perustuvan yksivaiheisen lähestymistavan hyväksi. Tarkistuksissa esitetään testin tekniset yksityiskohdat, jotka eivät olleet komission käytettävissä alkuperäisen ehdotuksen luonnosteluvaiheessa. Komissio hyväksyi lähes kaikki tarkistukset. 1. 5. Komission muutettu ehdotus [KOM(95) 510] 1. 6. Yhteisen kannan vahvistaminen 27. 11. 1995 28. 5. 1996 Neuvosto hyväksyi komission esittämän muutetun ehdotuksen ja teki joukon muutoksia sekä artiklaosaan että teknisiin liitteisiin tekstin täsmällisyyden edelleen parantamiseksi. Erityisesti lisättiin liitteeseen II lisäys, jossa määrätään koenuken nilkkanivelen sertifiointimenettelystä. 1. 7. Komission vastaus yhteiseen kantaan 13. 6. 1996 i 2. EUROOPAN PARLAMENTIN KANTA TOISESSA KÄSITTELYSSÄ 2. 1. 2. 2. 2. 3. Euroopan parlamentti hyväksyi täysistunnossaan syyskuussa 1996 yhteisen kannan sisällön, mutta lisäsi siihen 13 talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän komitean (EMAC:n) suosittelemaa tarkistusta. Kyseiset tarkistukset koskivat uuden lisäyksen 7 teknisiä yksityiskohtia, jotka on ajantasaistettu Euroopan koeajoneuyojen komitean (EEVC:n) suorittaman jatkotutkimustyön perusteella. EMAC:n esittelijä ilmoitti, että komissio saattaisi jättää esitettyjen tarkistusten joitakin lukuja koskevan varauksen. Samalla kun komissio periaatteessa hyväksyi tarkistukset, se ilmoitti, että jos teknisiin yksityiskohtiin tarvittaisiin lisää muutoksia, ne voitaisiin sisällyttää ehdotukseen joko toimielinten välisellä sopimuksella tai tekniikan kehitykseen mukauttamista käsittelevän komitean kautta. 3. KOMISSION KANTA 3. 1. Komissio voi hyväksyä kaikki 13 tarkistusta, koska ne edelleen parantavat testinuken nilkan sertifiointimenettelyn tarkkuutta ja käytännöllisyyttä. 3. 2. Komissio panee myös merkille, että tarkistukset pohjautuvat Euroopan koeajoneuvojen komitean meneillään olevaan tutkimukseen. Kyseisen komitean loppukertomuksen valossa komissio muuttaa ajoissa tiettyjä lisäyksen 7 teknisiä yksityiskohtia tekniikan kehitykseen mukauttamisen menettelyllä. MUUTETTU EHDOTUS: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI MOOTTORIAJONEUVOJEN ETUTÖRMÄYSKESTÄVYYDESTÄ JA DIREKTIIVIN 70/156/ETY MUUTTAMISESTA (Komission esittämä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 A artiklan 2 kohdan mukaisesti) 3fc 1. Liitteen II lisäyksessä 7 oleva 1. 4. 1. kohta Yhteinen kanta Muutettu ehdotus kumpaankin 1. 4. 1. Kun sääreen kohdistetaan iskuja nopeudella 2,1 ± 0,3 m/s 1 kohdan 3 alakohdan mukaisesti, iskuvoiman, joka on heilurimassan ja hidastumiskiihtyvyyden tulo, on oltava 5 ±1 kN. kumpaankin 1. 4. 1. Kun sääreen kohdistetaan iskuja nopeudella 2,1 ± 0,03 m/s 1. 3. kohdan mukaisesti, iskuvoiman, j o ka hidastumiskiihtyvyyden tulo, on oltava 2,3 ± 0,3 kN. h e i l u r i m a s s an on ja 2. Liitteen II lisäyksessä 7 oleva 2. 2. kohta Yhteinen kanta Muutettu ehdotus ja oikeaa 2. 2. Testissä on käytettävä vasenta (86- 5001-001) (86-5001-002) Hybrid Ill-säärtä polvi mukaan lukien. Kuormitussimulaattoria (78051-319 Rev A) on käytettävä polvilumpion (78051-16 Rev B) kiinnittämiseksi testilaitteistoon. 2. 2. Testissä käytetään vasemmalla (78051-614) (78051-615) ja oikealla jalkaterällä ja nilkalla varustettua Hybrid Ill-säärtä, vasen (86-5001-001) ja oikea lukien. (86-5001-002), polvi mukaan Kuormitussimulaattoria (78051-319 Rev A) on käytettävä polvilumpion (78051-16 Rev B) kiinnittämiseksi testilaitteistoon. 3. Liitteen II lisäyksessä 7 oleva 2. 3. 2a. kohta (uusi) Yhteinen kanta Muutettu ehdotus 2. 3. 2a. Iskulaite asennetaan siten, että sen mittausakseli on yhdensuuntainen jalkaan sattuvan iskun suunnan kanssa. 4. Liitteen n lisäyksessä 7 oleva 2. 3. 3. kohta Yhteinen kanta Muutettu ehdotus a i k a na t a p a h du t a p a h du l i i k e t t ä. l i i k e t t ä, (78051- Reidenkuormitussimulaattorin asennetaan kuvassa 2 2. 3. 3. Sääri asennetaan kuvassa 2. 3. 3. Sääri ia esitettyyn laitteistoon. Testauslaitteiston esitettyyn laitteistoon. Testauslaitteiston on oltava kiinnitetty siten, ettei iskun on oltava kiinnitetty siten, ettei iskun a i k a na Reidenkuormitussimulaattorin (78051- 319) keskilinjan on oltava pystysuorassa 319) keskilinjan on oltava pystysuorassa ± 0,5°. Säären on oltava jäykällä ± 0,5°. Asennusalusta säädetään siten, vaakasuoralla alustalla. Asennusalusta että polven haarukkanivelen ja nilkan säädetään siten, että pohje on 10 ± 5 mm kiinnityspultin on pinnan yläpuolella ja kantapäät lepäävät vaakasuorassa ± 3° kantapään levätessä tasaisella liukkaalla (PTFE-levy) pinnalla, kahden liukkaasta (PTFE) materiaalista Nilkkanivel asetetaan 90°:n kulmaan, valmistetun pinnan päällä. Pohkeen on Polvi- ja nilkkanivel säädetään alueelle sijaittava säären polvenpuoleisessa päässä. Nilkka säädetään siten, että jalkaterän 1,5 ± 0,5 g ennen jokaista testiä. alapinta on vaakasuorassa ± 3°. Polvi- ja nilkkanivel säädetään alueelle 1,5 ± 0,5 g ennen jokaista testiä. yhdistävä linja 5. Liitteen II lisäyksessä 7 oleva 2. 3. 4. kohta Yhteinen kanta Muutettu ehdotus 2. 3. 4. Jäykän iskulaitteen massan on oltava 1,25 ± 0,05 kg laitteet mukaan luettuna. Iskupinnan on oltava lieriö, jonka säde on 25 ± 1 mm ja jonka pitkittäinen akseli on vaakasuorassa ja kohtisuora iskun suuntaa vastaan. Heilurin on iskettävä jalkapohjaan 185 ± 2 mm:n etäisyydellä jäykällä vaakasuoralla alustalla lepäävästä kantapäästä siten, että heilurivarren pitkittäinen keskilinja on l°:n sisällä pystysuorasta iskun kohdassa. Iskulaitetta on ohjattava siten, että hetkellä 0 ei esiinny merkittävää tai sivusuuntaista, rotaatioliikettä. pystysuoraa Jäykkä iskulaite 2. 3. 4. koostuu vaakasuorasta lieriöstä, jonka halkaisija on 50 ± 2 mm, sekä heilurivarresta, jonka halkaisija on 19 ± 1 mm (kuva 3a). Lieriön massa on 1,25 ± 0,02 kg mittalaitteet ja kaikki lieriöön kuuluvat lukien. heilurivarren osat mukaan Heilurivarren massa on 285 ± 5 g. Sen akselin pyörivän osan massa, johon heilurivarsi on kiinnitetty, saa olla enintään 100 g. Iskulieriön vaakasuoran keskiakselin ja koko heilurin kiertoakselin etäisyys on 1250 ± 1 mm. Iskulieriö kiinnitetään siten, että sen pituusakseli on vaakasuorassa ja kohtisuora iskun suuntaa vastaan. Heilurin iskettävä jalkapohjaan 185 ± 2 mm:n etäisyydellä jäykällä vaakasuoralla alustalla lepäävästä kantapäästä siten, että heilurivarren pitkittäinen keskilinja on l°:n sisällä pystysuorasta iskun kohdassa. Iskulaitetta on ohjattava siten, että hetkellä 0 ei esiinny merkittävää sivusuuntaista, pystysuoraa tai rotaatioliikettä. on 6. Liitteen II lisäyksessä 7 oleva 2. 4. 1. kohta Yhteinen kanta Muutettu ehdotus 2. 4. 1. Kun kummankin jalan päkiään 2. 4. 1. Kun kummankin jalan päkiään kohdistetaan iskuja nopeudella 6,7 ± 0,2 kohdistetaan iskuja nopeudella 6,7 ± 0,2 m/s 2. 3. kohdan mukaisesti, säären m/s 2. 3. kohdan mukaisesti, säären enimmäisvääntömomentin y-akselin (My) enimmäisvääntömomentin y-akselin (My) ympärillä on oltava välillä 180 ja 220 ympärillä on oltava välillä 100 ja 140 Nm. Nm. 7. Liitteen II lisäyksessä 7 oleva 3. 2. kohta Yhteinen kanta Muutettu ehdotus ja 3. 2. Testissä on käytettävä vasenta (86- 3. 2. Testissä käytetään vasemmalla (78051-615) ja oikealla (78051-614) (86-5001-002) oikeaa 5001-001) jalkaterällä ja nilkalla varustettua Hybrid Hybrid Ill-säärtä polvi mukaan lukien, Ill-säärtä, vasen (86-5001-001) ja oikea Kuormitussimulaattoria (78051-319 Rev A) on käytettävä polvilumpion (78051-16 lukien. (86-5001-002) polvi mukaan Rev B) kiinnittämiseksi testilaitteistoon. Kuormitussimulaattoria (78051-319 Rev A) on käytettävä polvilumpion (78051-16 Rev B) ldinnittämiseksi testilaitteistoon. 8. Liitteen II lisäyksessä 7 oleva 3. 3. 4. kohta Yhteinen kanta Muutettu ehdotus t a p a h du t a p a h du l i i k e t t ä, a i k a na (78051- Reidenkuormitussimulaattorin 3. 3. 4. Sääri asennetaan kuvassa 1 3. 3. 4. Sääri asennetaan kuvassa Ib esitettyyn laitteistoon. Testauslaitteiston esitettyyn laitteistoon. Testauslaitteiston on oltava kiinnitetty siten, ettei iskun on oltava kiinnitetty siten, ettei iskun a i k a na Reidenkuormitussimulaattorin (78051 - 319) keskilinjan on oltava pystysuora ± 319) keskilinjan on oltava pystysuora ± jäykällä 0,5°. Asennusalusta säädetään siten, että 0,5°. Säären on oltava nilkan vaakasuoralla alustalla. Asennusalusta polven haarukkanivelen säädetään siten, että pohje on 10 ± 5 mm kiinnityspultin yhdistävä linja on pinnan yläpuolella ja kantapäät lepäävät vaakasuorassa ± 3° kantapään levätessä tasaisella liukkaalla (PTFE-levy) pinnalla, kahden tasaisesta ja liukkaasta (PTFE) Nilkkanivel asetetaan 90°:n kulmaan, materiaalista valmistetun pinnan päällä. Polvi- ja nilkkanivel säädetään alueelle Pohkeen säären 1,5 ± 0,5 g ennen jokaista testiä. l i i k e t t ä. sijaittava on ja polvenpuoleisessa päässä. Nilkka on säädettävä siten, että jalkaterän alapinta on vaakasuorassa ± 3°. Polvi- ja nilkkanivel säädetään alueelle 1,5 ± 0,5 g ennen jokaista testiä. 9. Liitteen II lisäyksessä 7 oleva 3. 3. 5. kohta Yhteinen kanta Muutettu ehdotus 3. 3. 5. Jäykän iskulaitteen massan on oltava 1,25 ± 0,05 kg laitteet mukaan luettuna. Iskupinnan on oltava lieriö, jonka säde on 25 ± 1 mm ja jonka pitkittäinen akseli on vaakasuorassa ja kohtisuora iskun suuntaa vastaan. Heilurin on iskettävä jalkapohjaan 62 ± 2 mm:n etäisyydellä jäykällä vaakasuoralla alustalla lepäävästä kantapäästä siten, että heilurivarren pitkittäinen keskilinja on l°:n sisällä pystysuorasta iskun kohdassa. Iskulaitetta on ohjattava siten, että hetkellä 0 ei esiinny merkittävää tai sivusuuntaista, rotaatioliikettä. pystysuoraa Jäykkä iskulaite 3. 3. 5. koostuu vaakasuorasta lieriöstä, jonka halkaisija on 50 ± 2 mm, sekä heilurivarresta, jonka halkaisija on 19 ± 1 mm (kuva 3a). Lieriön massa on 1,25 ± 0,02 kg mittalaitteet ja kaikki lieriöön kuuluvat heilurivarren osat mukaan lukien. Heilurivarren massa on 285 ± 5 g. Sen akselin pyörivän osan massa, johon heilurivarsi on kiinnitetty, saa olla enintään 100 g. Iskulieriön vaakasuoran keskiakselin ja koko heilurin kiertoakselin etäisyys on 1250 ± 1 mm. Iskulieriö kiinnitetään siten, että sen pituusakseli on vaakasuorassa ja kohtisuora iskun suuntaa vastaan. Heilurin iskettävä jalkapohjaan 62 ± 2 mm:n etäisyydellä jäykällä vaakasuoralla alustalla lepäävästä siten, että heilurivarren kantapäästä pitkittäinen keskilinja on l°:n sisällä pystysuorasta iskun kohdassa. Iskulaitetta on ohjattava siten, että hetkellä 0 ei esiinny merkittävää sivusuuntaista, pystysuoraa tai rotaatioliikettä. on 10. Liitteen II lisäyksessä 7 oleva 3. 4. 1. kohta Yhteinen kanta Muutettu ehdotus 3. 4. 1. Kun kumpaankin jalkapohjaan 3. 4. 1. Kun kumpaankin jalkapohjaan kohdistetaan iskuja nopeudella 4,4 ± 0,2 kohdistetaan iskuja nopeudella 4,4 ± 0,2 m/s 3. 3. kohdan mukaisesti, iskuvoiman, m/s 3. 3. kohdan mukaisesti, j o ka iskukiihtyvyyden on oltava enintään 340 h e i l u r i m a s s an hitetumiskiihtyvyyden tulo, on oltava ± 50 g. 5 ± 1,0 kN. on ja Kuva la Päkiän iskiitesti - testin järjestely (1) (3) vaakasuora taso kaksi kerrosta liukasta materiaalia (2) pystysuora taso 10 Kuva lb Kantapään iskiitesti - testin järjestely (1) (3) vaakasuora taso kaksi kerrosta liukasta materiaalia (2) pystysuora taso 11 Kuva 3a HElLURHSKtJLAITE MATERIAALI: ALUMIINISEOS VARREN MASSA: 285 ± 5 g ISKULIERIÖN MASSA: 1250 db 20 g (1) PUTKEN HALKAISIJA: 19 ± 1 mm SEINÄN VAHVUUS: 1,6 mm KIIHTYVYYSMITTARI MATALAKITKAINEN LAAKERI ISSN 1024-4492 KOM(96) 541 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 15 Luettelonumero : CB-CO-96-546-FI-C ISBN 92-78-10713-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 15


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2117/96 DE LA COMMISSION du 4 novembre 1996 modifiant le règlement (CE) n° 1143/96 relatif à l'ouverture d'une adjudication de la restitution à l'exportation de blé tendre vers tous les pays tiers, à l'exclusion de Ceuta, Melilla et de certains États ACP

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export licence
export refund
export tax
third country