title: Meddelande från kommissionen till rådet - Handlingsplan för Ukraina

eurovoc_concepts:
EU aid
EU relations
Ukraine
action programme
cooperation policy

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 20. 11. 1996 KON/KW) 593 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET Handlinespian för Ukraina KOMMISSIONENS MEDDELANDE TILL RÅDET Ärende: Handlingsplan för Ukraina Innehåll: Detta dokument har två kompletterande syften, att ge de ukrainska myndigheterna en politisk signal om förstärkt stöd från unionen och att utforska möjligheterna till en bättre utveckling av existerande stöd och till ökade samverkanseffekter mellan gemenskapen och medlemsstaterna på detta område. 1. Den politiska signalen svarar på en begäran från de ukrainska myndigheterna. Denna begäran innefattar en kortsiktig aspekt: att fa ett synligt stöd från unionen. På längre sikt bör unionen notera de ukrainska myndigheternas önskemål om en förankring av sitt land i Europa, kanske rent av en anslutning till unionen. Ukraina har ställts inför mycket svåra utmaningar när det gällt att säkerställa landets oberoende och dess integrering i världsekonomin, men har gjort betydande framsteg, framför allt sedan oktober 1994. I och med att landet lagt fast grundvalarna för demokrati, genomfört en reell makroekonomisk stabilisering, påbörjat omvandlingen av sin ekonomi och funnit sin plats i den internationella gemenskapen, har det nu på sätt och vis avverkat halva vägen för att fa fast mark under fötterna. Ukraina står nu inför den kanske svåraste delen av sin ekonomiska och politiska omställning: omstruktureringen av industrin och energisektorn, genomförandet av rättsstaten och det demokratiska samhället samt stärkandet av förutsättningarna för landets självständighet, särskilt hävandet av det historiskt betingade ryska inflytandet. De resultat som uppnåtts skall tillskrivas den djärva och beslutsamma politik som förts sedan valet av president Kuchma 1994, men också det beslutsamma stödet från det internationella samfundet, särskilt från EU och USA. Detta stöd bör bibehållas och utvecklas för att tillmötesgå de ukrainska myndigheternas begäran och åtfölja den djupgående omvandlingen av ekonomin och samhället. Den politiska fråga Ukraina ställt beträffande landets plats i Europa får här inte något definitivt svar. I stället föreslås att överväganden skall ske inom ramen för gemenskapen och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) om vilket slags förbindelse som bör etableras med ett land nära unionen som är viktigt för dess handel och säkerhet. 2. Utvecklingen av det europeiska stödet. I detta dokument görs ett försök att bedöma hur långt Ukraina kommit på väg, vad som åstadkommits och vilka svagheterna är efter fem års oberoende. I dokumentet föreslås sex handlingslinjer för gemenskapen och dess medlemsstater: - Stöd till reformeringen av ekonomin. - Samhällets omvandling. - Inlemmandet av Ukraina i den europeiska säkerhetsstrukturen och politiska dialogen. - Stöd till regionalt samarbete. - Fördjupning av de avtalsgrundade förbindelserna. förstärkning av den - Reformering av energisektorn. På kort sikt prioriteras följande åtgärder: (i) medlemsstaternas ratificering av partnerskaps- och samarbetsavtalet (PCA) och avtalets ikraftträdande, (ii) beslut om ett betalningsbalansstöd för 1997, (iii) finansieringen och genomförandet av överenskommelsen mellan G7-gruppen, EG och Ukraina om stängningen av Tjernobyl, (iv) arbetet i arbetsgruppen för bilaterala handelsförbindelser, (v) införandet av en gynnsam miljö för privata investeringar i Ukraina. Stödet till Ukraina är, så som det utformats i den gemensamma ståndpunkten från november 1994, en gemensam åtgärd av unionen, medan partnerskaps- och samarbetsavtalet är ett blandat avtal. Mot denna bakgrund har de förslag som lagts fram av medlemsstaterna, särskilt i fråga om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, tagits in i detta dokument. Genomförandet av stödet kommer på motsvarande sätt att ställa krav på ett nära samarbete mellan gemenskapen och medlemsstaterna. Detta dokument, som för allmän orientering riktar sig till medlemsstaterna, innehåller uppslag till konkreta åtgärder. Åtgärderna presenteras ämnesvis i den sista avdelningen enligt de prioriteringar som redovisas i dokumentet. Även om unionens strategi gentemot Ukraina utgör en samlad strategi är de rättsliga grunderna för de konkreta åtgärderna olika. De åtgärder som anges kan sålunda föranleda (i) stödåtgärder som hör till gemenskapens kompetensområde och täcks av Tacis-förordningen, (ii) åtgärder inom gemenskapens kompetensområde för att genomföra interimsavtalet, (iii) åtgärder inom det gemensamma kompetensområdet för att genomföra partnerskaps- och samarbetsavtalet sedan detta ratificerats, (iv) åtgärder som omfattas av avdelningarna V och VI i Fördraget om Europeiska unionen samt (vi) åtgärder som uteslutande hör till medlemsstaternas kompetensområde och som det ankommer på dessa att besluta. från Detta dokument har Tjernobylärendet, vars finansiering måste läggas fast 1997 inom ramen för G7-gruppen, samt det eventuella makroekonomiska biståndet för 1997, som bör bli föremål för ett beslut av rådet (15 % av beloppet, som ännu återstår att fastställa, måste garanteras över budgeten). särskilda budgetkonsekvenser, bortsett självfallet inga Slutsats: Kommissionen ombes eodkänna denna handlingsplan för Ukraina så att den kan överlämnas till rådet för eventuellt omnämnande i slutsatserna från Europeiska rådet i Dublin den 14-15 december 1996. Handlingsplan för Ukraina Sedan fem år tillbaka har Ukraina bekräftat sitt oberoende och intagit sin rättmätiga plats på den europeiska kontinenten som ett stort land med en nyckelställning i Europas sydöstra hörn, ett land som så småningom kommer att bli en gränsstat till EU. Landet har kunnat hålla samman, påbörja utvecklingen av ett demokratiskt system, inleda en ekonomisk omvandling som successivt öppnar landet mot världsekonomin och uppträda på den internationella arenan som en tillförlitlig partner med en roll som stabiliserande faktor i regionen. Dessa resultat skall tillskrivas den djärva och beslutsamma politik som förts efter valet av president Kuchma 1994, men också det beslutsamma stöd som utgått från det internationella samfundet, särskilt från EU, vars tekniska och finansiella bistånd, alla åtgärder sammantaget, kan beräknas till 2,8 miljarder ecu under femårsperioden 1991-1995. Det amerikanska biståndet uppgick under samma period till 1,05 miljarder ecu. Europeiska unionen har regelbundet bekräftat den betydelse unionen tillmäter Ukraina1 i överensstämmelse med de mål som uttalades i den gemensamma ståndpunkten från november 1994: utvecklingen av en stark politisk förbindelse, stöd till landets oberoende, till utvecklingen av demokratin, till den ekonomiska reformen och till ett införlivande av landet i världsekonomin. Unionen välkomnar Ukrainas vilja att närma sig Europa och avser att inom ramen för den europeiska struktur som definierades av Europeiska rådet i Köpenhamn utveckla partnerskapsförbindelser med Ukraina. Gemenskapen och dess medlemsstater har i detta syfte undertecknat ett partnerskaps- och samarbetsavtal med Ukraina (PCA) och utvecklat en samlad strategi för att stödja övergången i detta land och dess integrering i det europeiska området. Ukraina firade nyligen femårsjubiléet av sitt oberoende. Med hjälp av en tillbakablick över den gångna perioden har vi möjlighet att bättre bedöma resultatet av de reformer som genomförts och se vad som återstår att uträtta för samhällets och ekonomins omvandling. Syftet med detta dokument är just att med utgångspunkt från en sådan analys definiera riktlinjerna för prioriterade åtgärder som kan samverka till att ett faktiskt partnerskap kan etableras fram till år 2000. UKRAINA EFTER FEM ÅRS OBEROENDE 1. Substantiella resultat av reformpolitiken a) På det politiska området har reella demokratiska framsteg gjorts i Ukraina (fria val, flerpartisystem, pressfrihet, religionsfrihet, respekt för de mänskliga rättigheterna och behandlingen av minoriteterna). Ukraina har visat prov på sin förmåga att lösa de interna konflikterna genom politisk dialog och kompromiss. Antagandet av en ny konstitution den 28 De senaste ställningstagandena är ordförandeskapets deklaration i Rom i maj 1996 och slutsatserna av de politiska direktöremas trojka november 1996. 4-5 juni 1996 utgör ett avgörande framsteg i stabiliseringen av regimen. Genom denna författningstext, som ännu inte genomdrivits, införs ett parlamentariskt styrelseskick som överensstämmer med de traditionella principerna om maktfördelning, den verkställande maktens ansvar, definitionen av lagens tillämpningsområde och ett oberoende rättssystem. Ukrainas inträde i Europarådet i november 1995 utgör ett erkännande""av dessa första framsteg och ett incitament till en fördjupning av dessa. b) På det ekonomiska området har Ukraina, trots en sen start (oktober 1994), på mycket kort tid genomfört en makroekonomisk stabiliseringspolitik som gett konkreta resultat (se bilaga 3). Den mikroekonomiska liberaliseringen har påbörjats (liberalisering av den interna stödet). och externa handeln, prisliberalisering och minskning av det offentliga Strukturreformerna av administrationen och av skattesystemet) har påbörjats och kommer sannolikt att pågå i stegrad takt under de kommande åren. företagsomvandling, reformeringen (privatisering och har valt ökat dess landet c) Utrikespolitiken: Ukraina har visat sig vara en stabiliserande faktor i regionen. Den åtgärdsorientering trovärdighet (kärnvapennedrustning, tillämpning av förebyggande diplomati, försoningspolitik gentemot Ryssland och ett närmande till väst). Som komplement härtill har Ukraina bekräftat sin identitet genom att bedriva en politik präglad av aktiv diplomatisk närvaro i större internationella sammanhang och fora (Europa-Medelhavskonferensen 1995, genomförandet av fredsplanen för Bosnien). Landet är fortfarande en betydande militärmakt och har engagerat sina resurser i fredsbevarande operationer (ukrainsk kontingent i IFOR) och i gemensamma övningar med trupper från väst. Den politiska dialogen med EU har utvecklats på ett intensivt och regelbundet sätt. internationella d) Konsolidering av självständigheten: Självständigheten åtnjuter ett reellt stöd i landet och har som drivkraft, i avsaknad av en etnisk identitet eller enhetlig kultur, ukrainarnas önskan att bevara kontrollen över sina egna angelägenheter. Splittringstendenserna i samhället har, trots de ekonomiska och sociala problemen, inte konkretiserats. 2. Kvarstående svagheter a) Konsolideringen av demokratin och av omvandlingsprocessen allmänt ställer krav på en utveckling av det civila samhället (politiska partier, fria fackföreningar, media) och på en betydande utbildningssatsning riktad till olika befolkningsgrupper. Landets omvandling och dess integrering i världsekonomin förutsätter i själva verket ökade insikter hos hela befolkningen om hur det demokratiska systemet och marknadsekonomin fungerar. Detta krav gäller framför allt administrationen, som måste kunna påta sig de funktioner som ankommer på den i en rättsstat (försvaret av det allmänna intresset i stället för sektorsintressen eller branschintressen, administrativ oväld och respekt för lagen), och i en fri ekonomi (reglera i stället för styra, insikt om den växande mångfalden självständiga mekanismer i en ekonomi som står öppen mot omvärlden). Kravet gäller också tjänstemännen inom den privata sektorn och företagen. b) Den ekonomiska omvandlingen är svår, men framstår samtidigt som ett avgörande villkor för bevarad självständighet. - Den ekonomiska konjunkturen är fortsatt osäker: Bruttonationalinkomsten (BNI) i fast penningvärde ligger på 42 % av 1989 års nivå, och industriproduktionen har kontinuerligt minskat sedan frigörelsen2. En markant likviditetskris har uppstått i budgeten: minskningen av de strukturpolitiska utgifterna har inte räckt till för att hålla budgetunderskottet på eftersträvad nivå samtidigt som skatteintäkterna minskat. Även om detta delvis uppvägs av den dolda sektorn i ekonomin, som beräknas till 50 % av BNI, är denna sektors utbredning ett tecken på allvarliga störningar i ekonomin och samhället. - Reformeringen av de ekonomiska, industriella, finansiella och administrativa strukturerna återstår fortfarande att genomföra. Reformerna har inletts i en miljö präglad av ett antal stötestenar: politiskt motstånd från befattningshavarna inom det gamla systemet, extremt dålig anpassning av produktionsapparaten (tunga industrier som är svåra att ställa öm), knapphet på kapital, brist på utbildad personal och sjunkande levnadsstandard. EU erkände i maj 1996 att Ukraina är en ekonomi i omvandling. När det gäller liberaliseringen av ekonomin och den privata sektorns andel av denna ligger landet emellertid fortfarande sist bland de 28 länder i ekonomisk omvandling som granskats av Världsbanken3. Det avgörande steget mot marknadsekonomi har ännu inte tagits av Ukraina, till skillnad mot vissa länder i Centraleuropa. Ekonomin är därmed berövad fördelen av att vara reellt integrerad på världsmarknaden och särskilt stödet av utländska investeringar, en källa framför allt till konkurrens, överföring av know-how och nya arbetstillfällen. c) Energifrågan, och framför allt kärnsäkerhetsfrågan, är central bland de utmaningar Ukraina står inför. Landet måste absorbera en energichock som är svårare än den västvärlden fick vidkännas på 1970-talet, detta samtidigt som det i grunden omstrukturerar sin ekonomi. Energifrågan hänger samman med många av de avgörande frågorna i Ukrainas reform: det nationella oberoendet har samband med försörjningsberoendet4 och skuldackumuleringen, produktionsprocessen och sysselsättningen med att överlevnadsmöjligheterna för många företag sätts på spel genom införandet av marknadspriser på energi och samhället med det kraftiga genomslaget av priserna på konsumenternas levnadsnivå, med omstruktureringen av kolsektorn och med kärnkraftens risker för miljön. Kärnsäkerhetsfrågan påverkar också Ukrainas förbindelser med landets partner i väst i så motto att landet fortfarande alltför ofta betraktas utifrån Tjernobylperspektivet, men också därigenom att Ukraina i väst ofta bedöms efter sin förmåga att infria sina åtaganden när det gäller Tjernobyl. d) Framtiden förblir påverkad av fyra tunga faktorer - Beroendet av Ryssland, som ses som avgörande av de ukrainska myndigheterna, vilka oroar sig över de ständiga ordväxlingarna och de påtryckningar som utövas för en ökad 2 Produktionen har sedan 1990 kontinuerligt minskat. Industriproduktionen uppgår i reala tenner till 35 % av 1990 års nivå, jordbruksproduktionen till 65 %. -, 4 "From plan to market", juli 1996. 60 % av primärenergin importeras; 90 % av oljan kommer från Ryssland och Turkmenistan. integrering i OS S-strukturerna. De viktigaste beroendefaktorerna är energiberoendet, handelsberoendet (hälften av varuutbytet), de olösta (Svarta havsflottan) eller latenta (erkännnandet av gränser, Krim) konflikterna och förekomsten av en betydande rysk minoritet i Ukraina5. - Befolkningens uppslutning är en av de största utmaningarna i omvandlingen I stor utsträckning kommer möjligheterna att varaktigt upprätthålla landets självständighet att vara beroende av regimens förmåga att införa ett ekonomiskt system som tillgodoser befolkningens förväntningar och ger den en levnadsnivå jämförbar med den ryska6. Den kraftiga försämringen av levnadsstandarden minskar stödet för reformerna. En förutsättning för återskapat förtroende för den ekonomiska politiken är att lönerna inom den offentliga sektorn regelbundet betalas ut av staten. - Det ukrainska samhällets heterogena natur, präglad av en tudelning mellan den ryskinfluerade östra delen och den mer nationalistiskt och pro-europeiskt präglade västra delen och av olika historiska erfarenheter. En långvarig försämring av den ekonomiska situationen eller en alltför markerad pro-ukrainsk språklig orientering från de offentliga makthavarnas sida skulle inte kunna annat än väcka den latenta separatismen till liv. - Ukrainas plats på kontinenten. De ukrainska myndigheterna befarar att en utvidgning av NATO och EU med de central- och östeuropeiska länderna kommer att försätta landet i "ett säkerhetspolitiskt vaccum" mellan den euro-atlantiska grupperingen och den gruppering som utgörs av Ryssland/Tasjkentavtalet. I centrum för Ukrainas utrikespolitik står en parallell förbättring av landets förbindelser med Ryssland och med väst. Men Ukraina söker en förankring i Europa som kan ge konkreta garantier för dess självständighet. Förenta staterna, som med uppmärksamhet följer detta land och är aktivt engagerat på platsen, har uttryck en vilja att etablera ett "strategiskt partnerskap" med Ukraina, vilket bland annat tagit sig uttryck i (Gore- att en mekanism för dialog och samarbete på mycket hög nivå Kuchmakommissionen). införts De ukrainska myndigheterna förväntar sig jämförbara politiska svarssignaler från EU i nivå med gemenskapens strävanden till stabilitet och ekonomiska och sociala framsteg på kontinenten. 3. Det internationella biståndet är omfattande: Det är så stort att problemet snarast är landets förmåga att absorbera stödet och på sikt, om inte en betydande ekonomisk tillväxt kommer till stånd, dess kapacitet att återbetala lånen. Stödet från EU beräknas för alla stödformer sammantaget ha uppgått till 2,8 miljarder ecu under femårsperioden 1991-1995, varav 1215 miljoner ecu från gemenskapen, resten från medlemsstaterna. Sedan reformarbetet tog fart har det skett en spektakulär ökning av det makroekonomiska biståndet. Detta stöd bör avgjort fullföljas inom ramen för IMF och Världsbanken och i kontakt med de viktigaste biståndsgivarna och åtfölja fördjupningen av strukturreformerna och de budgetmässiga konsekvenserna dessa far. Mer än 11 miljoner, dvs. 22 % av befolkningen, med stark regional koncentration: 44 % ryssar i Donbass, 33 % i Donetsk och 63 % på ( Krim. Reallönerna i Ukraina uppgår till ca 62 % av de ryska. Stödet från USA (1. 05 miljarder ecu, dvs. 1 405 miljoner dollar, 1991-1995 ) har ökat kraftigt sedan 1996 genom den amerikanska kongressens beslut att göra Ukraina till ett prioriterat mottagarland för det amerikanska biståndet i denna region. Landet är det tredje främsta mottagarlandet för amerikanskt bistånd (efter Israel och Egypten). En samordning med gemenskapen sker särskilt inom ramen för det transatlantiska samarbetet. EU:S MÅL OCH HANDLINGSLINJER De ukrainska myndigheterna har klart uttalat sitt mål att integrera landet i de olika europeiska strukturerna. Denna strategi överensstämmer med det stabilitetsmål i regionen som eftersträvas av EU och med målen i den gemensamma ståndpunkten. Ett förstärkt partnerskap svarar mot den särskilda situation som gäller för Ukraina, som intar en vågmästarplats i Europa. Överväganden bör inledas om Ukrainas plats på den Europakarta som kommer att växa fram efter EU:s utvidgning med de central- och östeuropeiska länderna och för att diskutera vilka slags förbindelser som skall etableras med landet. Ukrainas redan märkbara betydelse för EU kommer att uppenbaras överlag när landet blivit en gränsstat till EU. Detta land, som genom sin storlek och befolkning (52 miljoner invånare) kan jämföras med ett stort europeiskt land, som är en av de viktigaste potentiella ekonomiska marknaderna i unionens omedelbara närhet, som är transitland för rysk gas till EU och som har kustgräns mot Svarta havet, är en viktig stabiliserande faktor i regionen. Härtill kommer en fördelaktig politisk inställning som unionen inte kan bortse från: Ukraina är en spirande demokrati och landet anser sig tillhöra Europa. till reformeringen av ekonomin Stödet från gemenskapen och dess medlemsstater skulle kunna utvecklas i följande sex riktningar (när det gäller konkreta åtgärder hänvisas till det sista avsnittet i detta dokument): 1) Stöd medlemsstaterna). 2) Samhällets omvandling (gemenskapen + nationella åtgärder av medlemsstaterna). 3) Inlemmandet av Ukraina i den europeiska säkerhetsstrukturen och förstärkning av den politiska dialogen (andra pelaren GUSP: kommissionen + rådet + medlemsstaterna). 4) Stöd till regionalt samarbete (gemenskapen + nationella åtgärder av medlemsstaterna). 5) Fördjupning av de avtalsgrundade förbindelserna (gemenskapen + medlemsstaterna). 6) Reformering av energisektorn (gemenskapen + nationella åtgärder av medlemsstaterna). -4 nationella åtgärder av (gemenskapen 1. Stöd till reformeringen av ekonomin: Gemenskapen skall fortsätta att tillsammans med IMF stödja den makroekonomiska stabiliseringspolitiken och utveckla stödet till fördjupningen av reformerna såväl inom ramen för de internationella finansinstitutens multilaterala stödsystem som via sina egna aktionsmedel. Gemenskapen skall sträva efter att påskynda övergången till marknadsekonomi, särskilt genom att stöjda privatiseringsprocessen och utvecklingen av små och medelstora företag och av en mera dynamisk arbetsmarknad. 2. Omvandlingen av det ukrainska samhället. EU skall stödja rättsliga och administrativa reformer som bidrar till uppkomsten av ett pluralistiskt samhälle, till konsolideringen av de demokratiska institutionerna och av rättsstaten och till skyddet av de enskilda rättigheterna (anpassning till Europarådets politiska principer, genomdrivande av konstitutionen). Detta 9 10 förutsätter en öppning och modernisering av utbildningssystemen, en utveckling av de mänskliga resurserna, utbildning av befattningshavare inom administrationen och den privata sektorn och av olika aktörer i ett pluralistiskt samhälle (föreningslivet, media, fackföreningar, politiska partier) samt utvecklingen av ett nytt socialt trygghetssystem. Ukrainas inträde i Europarådet medför vissa förpliktelser för landet. Bland annat måste ett oberoende rättsväsen införas, vallagen reformeras och dödsstraffet avskaffas, vilket ännu inte genomförts fullt ut. 3. Inlemmandet av Ukraina i den europeiska säkerhetsstrukturen. Överväganden om definitionen av Ukrainas plats i den europeiska säkerhetsstrukturen bör fortsätta, särskilt genom en förstärkt politisk dialog, med hänsyn till såväl Ukrainas som EU:s ställningstaganden, vilka ännu håller på att utformas. De åtgärder som anges i den gemensamma ståndpunkten har till stor del redan inletts och bör förstärkas: den politiska dialogen och Ukrainas samarbete med stabilitetspakten, Nordatlantiska samarbetsrådet (NACC), Partnerskapet för fred (PfP) och Västeuropeiska unionen (VEU). Förstärkningen av partnerskapet med Ukraina skall vidare genomföras parallellt med EU:s utvidgning med de central- och östeuropeiska länderna. Denna utvidgning kommer i sig att bidra till att förbättra säkerheten i regionen och därmed också i Ukraina. Den fortsatta utvecklingen kommer att kunna utformas på grundval av rådets pågående överväganden om integreringen av de central- och östeuropeiska länderna i den europeiska säkerhetsstrukturen och Rysslands och Ukrainas plats i denna samt på EU:s bidrag till definitionen av en europeisk säkerhetsmodell inom ramen för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE)7. - Förstärkning av politiska möten på olika nivåer mellan EU och Ukraina, inklusive möjligheten att vid behov organisera toppmöten, - En utvidgning av den politiska dialogen till att omfatta också säkerhetsfrågor, en utveckling såvitt gäller internationella förbindelser av gemensamma åtgärder med Ukraina i frågor av gemensamt intresse och ett utnyttjande av stödinstrumenten för sådana åtgärder skall utgöra de närmaste etapperna i utvecklingen av detta partnerskap. - En förstärkning av OSSE skall eftersträvas i syfte att integrera Ukraina i den europeiska säkerhetsmodellen. - Ett ökat samråd skall genomföras med VEU. Men ett "särskilt partnerskap" med NATO enligt Ukrainas begäran skulle säkert svara bättre mot de garantier för effektiv säkerhet som landet eftersträvar. 4. Stödet till regionalt samarbete skall utvecklas för att bidra till att "återställa jämvikten" i förhållande till OSS och konkret "förankra" Ukraina på den europeiska kontinenten. Landet har i själva verket klart uttryckt att det motsätter sig en förstärkning av OSS och att det prioriterar ett erkännande av sitt oberoende och av sin territoriella integritet1*. _ „ Förberedelsearbetet inför toppmötet i Lissabon. Ukraina är visserligen en av "grundande medlemmarna" av OSS, men landet har varken undertecknat stadgan från januari 1993 eller överenskommelsen om konceptet militärt försvar från oktober 1992. inte heller det avtal om gemensamt gränsförsvar som ryssarna föreslog i februari 1995. Landet säger också nej till en tullunion. 10 - Regionalt inriktade multidisciplinära åtgärder som bidrar till att utveckla Ukrainas förbindelser med landets närmaste grannar, särskilt de länder som är associerade med EU, bör utvecklas. I detta sammanhang bör Ukrainas anslutning till den centraleuropeiska frihandelssammanslutningen (CEFTA) uppmuntras - stabilitetspakten utgör här en ram för liksom det gränsöverskridande samarbetet mellan Ukraina och de med EU tvistelösning - associerade länderna, som nu har erfarenheter av övergången till marknadsekonomi. - EU skulle vidare kunna använda sig av den politiska dialogen med Ukrainas grannländer för att förklara sin politik gentemot Ukraina och bidra till en balanserad lösning av motsättningarna. lösning av de aktuella meningsskiljaktigheterna med Ukraina kunna säkerställa existensen av en stabil och vänligt sinnad partner vid landets sydvästra flank. En sådan utveckling borde vara till fördel för Ryssland och kunna bidra till den egna stabiliteten. ) till exempel en (För Ryssland torde - Samarbetet mellan kustländerna kring Svarta havet är i detta sammanhang av speciellt intresse. Unionens intressen i denna region synes sammanfalla med Ukrainas, för vilket regionen är av avgörande betydelse: potentiell tillfartsväg till Kaspiska havet och Centralasien som kan ge en breddad energiförsörjning, stöd till det ekonomiska samarbetet med ett område med hög potential, försök att stabilisera en synnerligen bräcklig geopolitisk gruppering. Kommissionen avser att förstärka sin roll i samarbetet kring Svarta havet genom att på bästa sätt utnyttja och samordna för vilka kustländerna är insatserna från de program stödberättigade (Tacis, Phare, Meda). 5. Fördjupning av de avtalsgrundade förbindelserna a) Ett genomförande av interimsavtalet (1A) och tillvaratagande av partnerskaps- och samarbetsavtalets (PCA)2 möjligheter är, enligt ordförandeskapets uttalande för EU i Romdeklarationen från maj 1996, "en prioritering för unionen när det gäller dess förbindelser med Ukraina under de närmaste åren". i) EU-medlemsstaternas ratificering av partnerskaps- och samarbetsavtalet har politisk prioritet. Denna process, som pågått under lång tid, har nu hamnat i ett oförutsett rättsläge, som sammanhänger med att tilläggsprotokollet med anledning av EU:s utvidgning med tre nya medlemsstater också måste ratificeras. Det är absolut nödvändigt att, bortsett från de juridiska problemen, finna en lösning som innebär att partnerskaps- och samarbetsavtalet kan genomföras utan att avvakta tilläggsprotokollet. Gemenskapen och dess medlemsstater måste vara i stånd att infria sina åtaganden gentemot sin ukrainska partner, som å sin sida omedelbart ratificerat avtalet och för vilken dess ikraftträdande har hög politisk prioritet. 9 PCA Partnerskaps- och samarbetsavtalel mellan de europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Ukraina. Avtalet IA undertecknades i juni 1994 och håller på att ratificeras. Interimsavtal rörande handeln mellan de europeiska gemenskapenia och Ukraina. Avtalet undertecknades i juni 1995 och trädde i kraft i februari 1996. Det omfattar, i avvaktan på en ratificering av PCA, de delar av avtalet som gäller handeln. 11 12 industriellt, vetenskapligt och administrativt ii) Utvecklingen av de avtalsenliga förbindelser som slagits fast i avtalet bör leda till ett successivt närmande av parterna inom det mycket breda ekonomiska samarbetsfältet: tillnärmning av handels-, lagstiftningen10. Partnerskaps- och samarbetsavtalet utgör också ramen för ett regelbundet samarbete inom nyckelområden för samhällets omvandling såsom utbildning och transport eller områden av direkt intresse för integreringen av Ukraina i det europeiska området såsom miljöskydd, tullsamarbete, kontroll av illegal invandring och narkotikahandel samt penningtvätt. samarbete, Utan att här räkna upp alla de olika åtgärder som förutses i partnerskaps-och samarbetsavtalet finns anledning att uppmärksamma vissa åtgärdsområden som är av särskild betydelse eller har en särskilt snabb utvecklingspotential: - Transporterna (artikel 64 i PCA) är en av de viktigaste faktorerna för näringslivets och handelns utveckling. Nuvarande situation, som utmärks av förseningar i privatiseringen och otillräcklig investeringsnivå, är inte anpassad till vad som krävs för att en modern och öppen ekonomi skall kunna utvecklas. betydligt mera Infrastrukturer: Den pågående utvecklingen av de transeuropeiska näten (TEN) bör ske parallellt med ett ekonomiskt och kommersiellt närmande mellan Ukraina och Europa. 1994 definierades nio europeiska korridorer, varav två berör Ukaina. Därmed finns en ram för utbyte och investeringar, med kommissionen som samordnande instans, och detta har lett att utvecklingsavtal undertecknats och åtgärder inletts som gäller vägsträckor och gränspassager. En Eftersom strukturinvesteringarna är av avgörande betydelse är det nödvändigt att söka finna andra finansieringskällor, framför allt inom den privata sektorn. En mera aktiv medverkan av EBRD vore också önskvärd. Ett engagemang av de privata investerarna på denna marknad skulle underlättas om de rättsliga förutsättningarna förbättrades och särskilt av större öppenhet när det gäller villkoren för kontraktstilldelningen i samband med den offentliga upphandlingen i Ukraina. ansträngning nödvändig. emellertid global är Transporttjänster: Mot denna bakgrund kan den kontraproduktiva effekten av Ukrainas protektionism när det gäller lufttransporter inte ignoreras. Den positiva effekten av det offentliga stödet från gemenskapen till att förbättra transportsystemet borde gå hand i hand med ett undanröjande av de diskriminerande åtgärderna i fråga om beskattningen av utländska företag". - Telekommunikationerna (artikel 66 i PCA) spelar (jämte informationsteknologin) en vital roll som den mekanism som gör informationssamhället möjligt. Gemenskapen kommer på detta område att stödja följande åtgärder: i) antagandet av ett regelsystem och en regleringspolitik för telekommunikationer och ger största möjliga öppna tillträde till denna, ii) användningen av lämpliga tekniska normer för maskinvaror och tjänster så att telekommunikations-TEN lätt kan investeringar infrastruktur uppmuntrar slags som alla i ICn sådan utveckling av samarbetet på olika områden hade för övrigt begärts av Europaparlamentet (betänkande från Mann, december „ 1995). Den skatt på 15 % på omsättningen i utländska foretag som utgår i de fall Air Ukraine inte flyger på samma linje har redan föranlett flera europeiska företag att upphöra med sin verksamhet i Ukraina. Förutom att detta är en diskriminering som strider mot allmänt accepterade principer för internationella flygtransporter kan knappast sägas att en sådan politik medverkar till ett inlemmande av Ukraina i världsekonomin. 12 13 förlängas till Ukraina, iii) användningen av telematiktjänster för vitala sektorer av ekonomin, t. ex. utbildning, tjänster på hälso- och sjukvårdsområdet, transporter, förlagsverksamhet, statlig förvaltning samt handel allmänt på elektronikområdet. - Det industriella samarbetet (artikel 53 i PCA) är en viktig faktor i industrins modernisering. Områden där samarbetsåtgärder är möjliga att genomföra tillsammans med den privata sektorn skall identifieras. Industrisektorer med högt potentiellt förädlingsvärde (livsmedelsindustrin, verkstadsindustrin, konsumtionsvaruindustrin) bör ges företräde, tvärtemot den faktiska utvecklingen, som tenderar att bevara den tunga industrin genom att det statliga stödet till sektorer som anses strategiska12 har upprätthållits. Dessa sektorer är inte anpassade till efterfrågan på den ukrainska marknaden, eftersom de har utformats efter förhållandena i det forna Sovjetunionen och har sin verksamhet inriktad framför allt på det militära området. Den privata sektorns intresse av industriella samarbetsåtgärder är beroende av att det genomförs en effektiv privatisering av företagen och av möjligheterna att omstrukturera dessa. - Jordbruket (artikel 60 i PCA) är ett område med stor utvecklingspotential13. Avkastningen för de viktigaste produkterna (vete, socker, solrosor) är för närvarande mindre än hälften av avkastningen i jämförbara europeiska länder. Med tanke på Ukrainas tradition som jordbruksproducent och den bördiga jordmånen borde landet kunna förverkliga en spektakulär och snabb ökning av avkastningen inom jordbruket och på nytt bli en exportmakt på världsmarknaderna, förutsatt att man inför en effektiv politik för privatisering, öppning av marknaden för utländskt kapital och modernisering. Detta gäller också i det senare ledet livsmedelsindustrin, som tillsammans med jordbruket är ett av de viktigaste områdena med potential att snabbt skapa välstånd och exportinkomster för Ukraina. - Turismen (artikel 72 i PAC) är ytterligare ett område med stor potential att snabbt utvecklas och med en särskild fördel: utvecklingen skulle ge ett betydande nettotillskott av arbetstillfällen. Även på det här området fordras en konsekvent privatiseringspolitik och modernisering av infrastrukturerna för transport, kommunikation och mottagande. Särskilt gäller detta för Krim14, som har betydande fördelar på detta område. - Miljön (artikel 63 i PCA) har särskild betydelse i Ukraina och detta i väsentligt fler avseenden än den viktiga kärnkraftsfrågan. Senast tillgängliga studier bekräftar att miljföroreningarna vida överskrider de internationella normer som vanligen tillåts när det gäller luft, vatten och mark. Detta beror på att den industriella infrastrukturen är omodern med hög energi- och råvaruförbrukning och på bristande i reningsanordningar. Gemenskapen avser att på det här området främja åtgärder av horisontell natur, men också mer specifika åtgärder. investeringar 12 Den tunga industrins andel av industriproduktionen har ökat från 39 % 1993 till 58 % 1996, samtidigt som den totala. ~ industriproduktionen präglats av allmän nedgång. Jordbruks- och livsmedelskomplexet står för 1/4 av Ukrainas BNP och sysselsätter 1/4 av den yrkesverksamma befolkningen. Den betydande minskning av jordbruksproduktionen som noterats 1996 tillskrivs i allmänhet torkan, men har också sin grund i strukturella. problem (framför allt ett praktiskt taget oförändrat äganderättsysstem och kroniskt otiljräckliga investeringar). Krim var redan före 1917 ryssarnas favoritställe som turistort. Halvön besöktes av 4 miljoner turister 1996 mot 8-10 miljoner före 1991. Omställningen från massturism med svag köpkraft till en modem serviceinriktad turistindustri kräver i) omstrukturering av infrastrukturerna för kommunikation och offentliga tjänster, ii) privatisering av hotell- och turistanläggningar, iii) garantier för att den allmänna ordningen kan upprätthållas (för uppgifter om situationen hänvisas till OSSE:s rapport från augusti 1996 om turismen på Krim). 13 - Tekniskt och vetenskapligt samarbete (artikel 58 i PCA). Ukraina har en betydande potential för forskning och utveckling, ett område som emellertid brottas med två principiella resurser, vilket är ett hot mot möjligheterna att upprätthålla problem: bristande forskningspotentialen och en källa till isolering av forskarna, samt bristande anpassning av forskningsundervisningen till behoven inom en modern ekonomi. 14 av gemenskapens fjärde forskningsprogram Öppnandet ramforskningsprogrammet (deltagande i de särskilda programmen, förslagsinfordringar för INCO-Copernicus och INTAS) samt en anslutning av gemenskapen till Ukrainas Centrum för vetenskap och teknik (CSTU) kommer att göra det möjligt att bemöta det första problemet. Det andra far åtgärdas inom ramen för de utbildningsåtgärder som anges i punkt 2. ramen inom det för - Kampen mot den organiserade brottsligheten och penningtvätten (artiklarna 68 och 79 i PCA) bör bli föremål för ett omfattande samarbete mellan gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina. Det är här fråga om ett reellt gemensamt intresse både för institutionerna och för befolkningarna. Bortsett från de effekter som berör unionen direkt kan EU inte underlåta att intressera sig för den utveckling som sker hos sin partner när det gäller den organiserade brottsligheten eller för den försvagning av de statliga institutionerna som sker till följd av den dolda ekonomins utveckling och brottssyndikatens inflytande över administrationen och näringslivet. I PCA förutses ett samarbete när det gäller kontrollen av den illegala invandringen (artikel 27) och narkotikabekämpningen (artikel 79). Genomförandet förutsätter ett samråd med det ukrainska partiet och omfattas av avdelningarna V och VI i Maastrichtfördraget. De möjligheter som rundabordssamtalen inom ramen för stabilitetspakten erbjuder skulle kunna tas till vara. Tekniskt bistånd från gemenskapen kan bidra till det regionala samarbetet på dessa områden och till en förstärkning av den ukrainska administrationens möjligheter att agera. Vissa studier har redan inletts för att slå fast hur åtgärder på detta område kan utformas. b) Utveckling av det bilaterala handelsutbytet. Även om handelsutbytet med gemenskapen har ökat väsentligt är Ukraina fortfarande till stor del beroende av OSS-marknaden15. Landet oroar sig över det växande underskottet med gemenskapen. Förekomsten av ett handelsunderskott är ett normalt fenomen för ett land i ekonomisk omvandling, som har en ökad import av produktionsvaror men ännu inte några produkter som kan konkurrera på de utländska marknaderna16. Effekterna på handeln av gemenskapens antidumpningspolitik, som berör mindre än 1 % av det bilaterala handelsutbytet, skall inte överskattas. Antidumpningspolitiken är en integrerad del av de multilaterala handelsreglerna, och så länge som Ukraina inte erkänts som marknadsekonomi skall reglerna om fastställande av det faktiska värde som beräknas för de statsreglerade ekonomierna tillämpas. Kommissionen har dock i maj 1996 erinrat de ukrainska myndigheterna om möjligheten till individuell behandling av producenter som kan visa att de bedriver sin verksamhet utan ingripanden från de statliga myndigheternas sida. Iii! är Ukrainas främsta handelspartner utanför OSS med 15 % av handeln och ell positivt handelsnetto på 700 miljoner ecu 1995. Men. , OSS-staterna svarade ännu 1995 för 45 % av landets varuexport och lör 65 % av dess import. Se vidare bilaga 4. Den ukrainska exporten utanför OSS består huvudsakligen av mctallprodukter ( mer än 40 "/,,), järnmalm och transportmedel, som alla är produkter med stagnerande efterfrågan och för vilka konkurrensen i första hand sker med priset. 14 15 På kort sikt skall gemenskapens åtgärder omfatta följande: - Inrättandet av en gemensam arbetsgrupp för handelsfrågor som skall göra en samlad handelsutbytet mellan gemenskapen och Ukraina. undersökning av läget beträffande Arbetsgruppen skall särskilt identifiera orsakerna till de obalanser som uppstått i samband med den pågående ekonomiska omvandlingen. Den skall försöka komma fram till hur jämvikt i utbytet kan återställas genom att identifiera de olika typerna av befintliga hinder, tjäna som observatör och väckarklocka när det gäller potentiella hinder och problem och svara för uppföljning av beslut som fattas på området, särskilt besluten i den blandade kommittén. - Stödet till Ukraina inom ramen för landets anslutning till WTO i syfte att anpassa handelslagstiftningen till de internationella reglerna och till principerna i interimsavtalet, särskilt i fråga om normer, certifiering och intellektuell egendomsrätt, skall fortsättas. - En minskning av de kvantitativa begränsningarna skall eftersträvas i samband med pågående stålförhandlingar. Gemenskapen föreslår en successiv liberalisering av tillträdet till den europeiska marknaden i utbyte mot en effektiv omstrukturering och liberalisering av den ukrainska produktionsapparaten (särskilt en avveckling av det statliga stödet). av partnerskaps- och Ikraftträdande samarbetsavtalet kommer att bekräfta det sammanträffande som förutses i artikel 4, dvs. ett samråd 1998 för att pröva om till omständigheterna, marknadsekonomi, och de ekonomiska förutsättningarna vid denna tidpunkt, medger att förhandlingar om upprättandet av ett frihandelsområde kan inledas. Detta perspektiv understryker vikten av att den ekonomiska reformprocessen fullföljs. särskilt Ukrainas för övergången reformarbetet framsteg i På längre sikt förutsätter ökad handel och förbättrad ukrainsk handelsbalans en modernisering av landets företag, ökad konkurrenskraft och ett dynamiskt uppträdande på världsmarknaden. c) Utveckling av investeringarna De utländska investeringarna utgör, på grund av den svaga utlåningskapaciteten inom Ukrainas banksektor och företagens skuldsättning, den viktigaste källan för långfristigt kapital. Investeringarna fortsätter emellertid att vara låga17. - Utvecklingen av en lämplig rättslig ram och tillämpningen av denna är en förutsättning för att investeringarna skall öka; huvudrollen ankommer här på de ukrainska myndigheterna själva. Det är endast genom en tydlig och fast liberaliserings- och privatiseringspolitik, som bland annat innebär att det införs en lagstiftning, som tillförsäkrar utländska företag icke diskriminerade behandling (i enlighet med artikel 30 i PCA), som utländska och nationella investeringar kan attraheras. Ett effektivt immaterialrättsligt skydd är vidare en viktig - men inte tillräcklig - förutsättning för att främja utländska direktinvesteringar och överföring av teknik18. 17 150-200 miljoner dollar i investeringsllöde per år och 950 miljoner dollar i investeringsstock sedan 1989. mot 3,9 miljarder dollar i. x Kyssland. Som allmän regel gäller att dessa rättigheter, som hör till privaträtten, tillkommer enskilda enheter som förfogar över rättigheterna på grundval av egna, självständigt fattade heslut. De offentliga myndigheterna skulle icke desto mindre genom lämpliga åtgärder kunna uppmuntra överföringen av teknik. Även om Ukraina ännu inte är medlem av WTO (World Trade Organization) skulle en effektiv tillämpning av åtgärder som utformats med ADPIC-åtgärderna (eller TRIPS) som modell kunna säkerställa ett skydd för den intellektuella äganderätten, stimulera utländska foretag att investera i landet och underlätta en överföring av teknik. 15 16 Även bortsett från privatiseringen är verksamhetsförutsättningarna för den privata sektorn fortfarande mycket besvärliga (hög, komplicerad och diskriminerande beskattning, administrativa svårigheter, avgiftsuttag av maffian). - Gemenskapen kommer att komplettera de ukrainska myndigheternas åtgärder på detta område genom att överföra know-how och inleda diskussioner om inrättandet av en investeringsfond (revolving fund). Ett sådant instrument, speciellt utformat för Ukraina, skulle kunna stimulera investeringarna och erbjuda viss risktäckning. Erfarenheterna av programmet Jopp kommer att utvecklas för finansiering av små och medelstora företag; erfarenheterna är emellertid tillräckliga för att bevisa att stimulanseffekten är betydande. EBRD19 kommer att uppmuntras att utveckla sin verksamhet i Ukraina tillsammans med gemenskapen. inte Medlemsstaterna skulle kunna försöka finna formler för investeringsgarantier och utveckla ett nätverk för att främja handelsutbytet/bilaterala handelskammare. 6. Reformeringen av energisektorn Sedan 1992 har reformeringen av energisektorn och förbättringen av kärnsäkerheten i Ukraina varit en av gemenskapens prioriteringar. Denna inriktning kommer att bibehållas med målet att minska Ukrainas kärnkraftsberoende och öka säkerheten vid landets kärnkraftsanläggningar (35 % av elkraften är kärnkraftsbaserad). Åtgärderna förutsätter en omstrukturering av Ukrainas energimarknad, främjandet av energibesparing och alternativa energikällor, ett fullföljande av strävandena att förbättra kärnsäkerheten och särskilt ett genomförande av samförståndsavtalet om stängningen av Tjernobyl år 2000. a) EG:s stöd till omstruktureringen av energisektorn. Kommissionen har som mål att främja en effektiv energisektor grundad på marknadsekonomiska principer som kan säkerställa en trygg energiförsörjning. Även om reformen i denna riktning har kommit en bit på väg återstår mycket att göra. Framför allt måste privatiseringsprocessen och införandet av en lämplig rättslig ram påskyndas. På detta, liksom på övriga områden, är dessa faktorer ett villkor för att landet skall fa tillgång till utländska investeringar. Ukrainas och gemenskapens ratificering av energistadgefördraget kommer att underlätta genomförandet av handlingsplanen. Olika typer av åtgärder kommer att intensiferas: i) stödet till genomförandet av en global energisparplan och till omstruktureringen av kolsektorn, omfattande bland annat de sociala problemen, och till liberaliseringen av energimarknaden, ii) hjälp till att finna pålitliga källor för bränsleförsörjningen och alternativa förnybara energislag, iii) integrering av Ukraina i de regionala arbetsgrupperna för upprustningen av gas- och oljeledningarna, iv) förstudier och kompletterande åtgärder för genomförandet av ekonomiskt bärkraftiga investeringar som respekterar miljön samt v) industriellt samarbete, i synnerhet genom främjandet av samriskföretag mellan operatörer och leverantörer. lån som beviljats av internationella finansinstitut till 19 I-. MRI3 lånade 1995 ut 150 milj. ecu i Ukraina och hcräknas 1996 komma alt satsa 200 milj. ecu, i huvudsak inom den privata sektorn. Hanken deltar i finansieringen av åtgärderna i (i7-ländernas plan för Tjernohyl och administrerar Fonden för kärnsäkerhet på 200 milj. dollar (NSA). 16 17 Betydelsen av punkterna i) och ii) ovan bör understrykas i den mån ett minskat beroende av Ryssland när det gäller den ukrainska försörjningen prioriteras. Kolet kan uppenbarligen inte spela någon roll till självförsörjning när det gäller gas bör kunna bidra. i detta sammanhang, medan energibesparing och strävandena b) Kärnsäkerheten är ett prioriterat mål20 inom ramen för den globala reformen av energisektorn i Ukraina, som är inriktad på två grundläggande frågor, förbättringen av kärnsäkerheten och genomförandet av samförståndsavtalet (Memorandum of Understanding, MoU) från december 1995 om stängningen av Tjernobyl. I denna överenskommelse ingår särskilt följande åtaganden: att genomföra projekt för stängningen av kärnkraftverket i Tjernobyl, att samarbeta i utvecklingen av ett kostnadseffektivt och miljömässigt acceptabelt sätt att kapsla in reaktor 4 i Tjernobyl och att utveckla ett handlingsprogram för att åtgärda de sociala konsekvenserna av nedläggningen av Tjernobylverket. - Hjälpen till att förbättra kärnsäkerheten gäller i huvudsak de kärnkraftverk i drift som är av typ VVER och sker i form av stödprogram vid anläggningarna, en förstärkning av säkerhetsmyndigheten och stödåtgärder i Tjernobylverket. - EG bidrar aktivt till genomförandet av samförståndsavtalet från december 1995 (MoU) om stängningen av Tjernobyl och har den bestämda avsikten att iaktta de förutsedda tidsfristerna. De förstudier som finansierats av gemenskapen borde medge ett beslut i G7-gruppen under 1997 om den kompletterande finansiering som skall förutses projekt för projekt. Det resursbidrag från Ukraina som förutses i samförståndsavtalet måste också konkretiseras. Stängningen av Tjernobyl har långsiktiga och kortsiktiga aspekter. - Den långsiktiga aspekten hänger samman med den djupgående omstruktureringen av energisektorn. Det krävs investeringar i en upprustning av befintliga värmekraftverk och i ytterligare vattenkraftverk. Samförståndsavtalet innefattar ett omfattande åtgärdspaket, som sträcker sig en bra bit bortom år 2000 fram till dess att omstruktureringen av energisektorn helt genomförts. - Den kortsikta aspekterna gäller de säkerhetsrisker som är förknippade med Tjernobylanläggningen i nuläget (reaktordriften och sarkofagens skick) och behovet att finna ersättnings-el för de reaktorer som skall stängas. Enligt de ukrainska myndigheternas mening skulle färdigställandet av de två kärnreaktorer som nu håller på att byggas i Rovno och Khmelnitsky (R4K23-projektet) kunna innebära att det år 2000 finns kompenserande elkapacitet för de två Tjernobylreaktorerna. - Två åtgärder är av särskild vikt för gemenskapen under perioden fram till mitten av 1997 för att säkerställa ett fast och villkorslöst åtagande av Ukraina att stänga Tjernobylverket fram till år 2000. Dessa åtgärder gäller finansieringen av färdigställandet av de två reaktorer som håller på att byggas och genomförandet av de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att sarkofagen är säker. 20 Se vidare kommissionens informationsrapport i denna fråga från novemher 1996. 17 För färdigställandet av de två reaktorerna bör 70 % av investeringskostnaden (ca 1000 miljoner dollar) betalas genom lån från Euratom (högst 400 miljoner ecu) och från EBRD. Dessa finansieringsbeslut förbereds för närvarande. Vederbörlig noggrannhet från säkerhets- , ekonomisk, miljömässig och finansiell synpunkt måste därvid iakttas. EBRD och kommissionen har mot bakgrund av kravet i samförståndsavtalet att "identifiera investeringar i tillgodose Ukrainas framtida nationella kraftförsörjning energibehov" enats om att överlåta åt en oberoende expertpanel att utreda vilket investeringsalternativ som ger lägst kostnader. Den vederbörliga noggrannhet som skall iakttas i finansiellt hänseende kommer att bli beroende av Ukrainas beslut på kärnkraftsområdet, vilka borde säkerställa låntagarens möjligheter att återbetala lånen. Enligt nuvarande planer skall lånebesluten underställas kommissionen och EBRD senast i mitten av 1997. lägsta kostnad kan som till inte omfattas av Även om frågan om finansieringen av sarkofagen som sädan samförståndsavtalet betraktas den av den ukrainska presidenten som viktig och, i enlighet med vad som överenkoms av G7-ländernas stats- och regeringschefer vid toppmötet i Moskva, kommer G7-gruppen och Ukraina att inleda diskussioner i denna fråga i december. Finansieringsformerna för såväl färdigställandet av R4K2 som sarkofagen kräver därför omedelbar uppmärksamhet. c) Ekonomiska och sociala aspekter med anknytning till kärnkraftsolyckan och stängningen av Tjernobyl är också ett viktigt element i gemenskapens globala stöd när det gäller Tjernobyl. Den sociala problematiken i anslutning till kärnkraftsverkets stängning ingår som en integrerad del av samförståndsavtalet och EG har en skyldighet att bidra till analysen av hur de yrkeskategorier som kommer att beröras av verkets nedläggning kan återinföras på arbetsmarknaden, till den ekonomiska, sociala och miljömässiga förnyelsen av de regioner som till att utveckla särskilda drabbats av radioaktivt nedfall och behandlingsformer (för till exempel cancer i sköldkörteln). till medicinsk hjälp TILLGÄNGLIGA INSTRUMENT Detta dokument, som för allmän orientering riktar sig till medlemsstaterna, innehåller också uppslag till konkreta åtgärder. De redovisas i det avslutande avsnittet, grupperade ämnesvis efter de prioriteringar som redovisats i det föregående. Men även om unionens strategi gentemot Ukraina utgör en samlad enhet, är de rättsliga grunderna för de konkreta åtgärderna olika. De åtgärder som tas upp kan aktualisera (i) stödåtgärder inom gemenskapens kompetensområde som täcks av Tacis-förordningen, (ii) åtgärder inom gemenskapens kompetensområde för att genomföra interimsavtalet, (iii) åtgärder inom det gemensamma kompetensområdet för att genomföra partnerskaps- och samarbetsavtalet sedan detta ratificerats, (iv) åtgärder som följer av avdelningarna V och VI i Fördraget om Europeiska unionen samt (v) åtgärder som hör till medlemsstaternas exklusiva kompetens och som det ankommer på dessa att besluta. 1. På gemenskapsnivå: Gemenskapen har infört en rad stödformer för Ukraina (se bilaga 2), varav en del står öppna för samtliga nya oberoende stater (Tacis) medan andra, såsom det 18 makroekonomiska bistånd som utgår sedan 1994 och Euratoms lånemekanism för förbättring av kärnsäkerheten, inte beviljas mer än ett mycket begränsat antal länder. 19 för perioden 1996-1999 De åtgärdsprioriteringar som slagits fast i det vägledande Tacis-program som undertecknades i september 1996 ramen, företagsreform och utveckling av den privata sektorn, reformering av energisektorn och miljön) täcker i stor utsträckning de mål som utvecklas i detta dokument och gör det möjligt att utan dröjsmål börja agera. En fjärdedel av den disponibla budgeten för de nya oberoende staterna under perioden 1996-1999 har fördelats på Ukraina, varav ett första delbelopp på ca 110 miljoner ecu kommer att anslås före 1996 års utgång. (reformeringen av den rättsliga Möjligheten bör prövas att utveckla ytterligare instrument för infrastrukturprojekt i Ukraina (särskilt för de transeuropeiska näten), och att främja samarbetet med EBRD i syfte att öka dess närvaro i Ukraina vid sidan av gemenskapen och övriga huvudpartner. 2. Samarbete med stöd av kapitel V och VI i Fördraget om Europeiska unionen (GUSP och den tredje pelaren). Utvecklingen av åtgärder på säkerhetsområdet och av åtgärderna i kampen mot den organiserade brottsligheten och den illegala invandringen ställer krav på ett ökat samarbete mellan kommissionen, rådet och medlemsstaterna och med den ukrainska parten, och förutsätter utan tvivel också en utveckling av särskilda instrument. 3. På medlemsstatsnivå finns en betydande potential som ställer krav på försök att uppnå bättre samverkan med gemenskapens åtgärder. Inrättandet av Ukrainas Centrum för juridisk och politisk rådgivning i komplementaritet med ett omfattande tyskt projekt är i detta avseende en eftersträvansvärd modell. Vissa medlemsstater är mycket engagerade i Ukraina på bilateral basis, och alla är det via sina bidrag till internationella institutioner såsom Världsbanken och EBRD. Vissa områden är lämpliga för decentraliserade initiativ. Dit hör till exempel utbildning och yrkesutbildning, där medlemsstaterna bör uppmuntras att mångfaldiga sina initiativ (lärarförmedling, beviljandet av stipendier för studier i Europa, stöd till undervisningen i av för europeiska universitetsinstitutioner). Andra exempel är industriellt och vetenskapligt samarbete. informationsutbyte, understödjande i Ukraina, nätverk språk 19 20 SLUTSATS Ukraina har gett klart uttryck för sin ambition att integrera sig i det europeiska området, och den nya geopolitiken kommer att placera landet vid EU:s omedelbara gräns. Det rör sig om en radikalt ny situation för både unionen och Ukraina. Den förstnämnda hade fram till 1991 endast en enda, geografiskt avlägsen samtalspartner i detta område men har numera en ny, geografiskt närbelägen partner som politiskt manifesterar sin nya ställning och sin vilja att bidra till stabilitet i regionen. Den sistnämnda förfogar för första gången i sin historia över en annan valmöjlighet än lojalitet gentemot endera av sina två mäktiga grannar21. Ukraina har också gett garantier för sin vilja och förmåga att närma sig Europa och att reformera landets ekonomi och samhälle. Dessa garantier är desto mer värda som de har lämnats i en situation präglad av ytterst besvärliga påfrestningar. Dessa har beskrivits i den första delen av detta dokument. Men landet har fortfarande endast kommit halvvägs och kommer inte att kunna fortsätta utan internationellt stöd. Detta stöd måste naturligtvis vara konkret och ha följande omedelbara prioriteringar: i) Omvandlingen av samhället med hjälp av alla tillgängliga medel enligt PCA (ratificering av medlemsstaterna och ikraftträdande). ii) Stöd till reformeringen av ekonomin (beslut om nytt makroekonomiskt bistånd för 1997). iii) Reformeringen av energisektorn med, särskilt, en stängning av Tjernobyl (finansiering och genomförande av avtalet mellan G7-gruppen, EG och Ukraina, inklusive finansieringen av sarkofagen). iv) Strävan att utveckla det bilaterala handelsutbytet (arbetsgrupp för handelsfrågor). v) Införandet av en gynnsam miljö för privata investeringar i Ukraina. Dessa prioriterade åtgärder utvecklas närmare i åtgärdsavsnittet i det följande. Detta stöd måste också ge de ukrainska myndigheterna och det ukrainska folket ett politiskt perspektiv som utgör ett alternativ till en återgång till gamla lösningar och lossar det järngrepp som beroendet av den mäktiga grannen utgör22. Unionen har nu ett tillfälle som den inte far underlåta att ta till vara att bidra till att det i dess omedelbara närhet växer fram ett stort demokratiskt land, ett land som bidrar till regionens stabilitet, förfogar över uppenbara ekonomiska utvecklingsmöjligheter och till vilket den är förbunden genom en solid partnerskapsrelation. 21 Det skall kanske erinras om att Ukraina i två omgångar fått uppleva en endast kortlivad självständighet (1648-1654 och 1918-1921) på 22 grund av att landet saknat möjlighet att få stöd och förankring på annat håll än hos de två mäktiga grannarna. De ukrainska myndigheterna söker visserligen resolut en förankring i Kuropa. men folkopinionen ser fortfarande till 54 % landets framtid lierad till Ryssland (Euroharomèlre mars 1996). 20 KONKRETA ÅTGÄRDER 1. STABILISERINGSSTÖD OCH STÖD TILL REFORMERINGEN AV EKONOMIN 21 Genomförda åtgärder: Åtgärder som skall genomföras: Tacis: Genom handlingsprogrammen under perioden 1991-1995 har stöd utgått till ett stort antal projekt som gällt privatisering, post-privatisering, finansiella tjänster, utveckling av småföretagssektorn, militär omställning samt produktion, förädling och distribution av livsmedel. Privatiseringsstödet från Tacis har utgjorts av dels institutionellt stöd, främst till den Statliga egendomsfonden (SPF) och Utvecklingsorganet för små och medelstora företag (SMEDA), dels stöd till privatiseringen av enskilda företag. Tidsplan 1996-1999 Tacis: prioriterade åtgärder enligt det vägledande Tacisprogrammct för perioden (stöd till utvecklingen av den institutionella ramen, reform av den rättsliga ramen, företagsreform och utveckling av den privata sektorn, reformering av energisektorn och miljö) i linje med riktlinjerna för reformen av den ukrainska ekonomin. - Kommissionens godkännande av åtgärdsplanen för 1996. Oktober 1996 - Åtgärdsplancn för 1997 under beredning - Beräknad tidpunkt för beslut: Mars 1997 Genom inrättandet av Ukrainska centret för juridisk och politisk rådgivning (UEPLAC) skall stöd ges i juridiska och ekonomisk-politiska frågor till parlamentet, presidenten och premiärministern (komplementaritetsätgärd till den som genomförts med hjälp av bilateralt tyskt stöd). Början av 1997 Makroekonomiskt bistånd: utbetalning av ett betalningsbalansstöd på 85 milj. ecu 1995 och av ett första delbelopp på 100 milj. ecu av högst 200 milj. ecu för 1996 för att stödja stabiliseringsprogrammet och det ekonomiska reformprogrammet; stödet är också knutet till konstaterandet av framsteg i Tjemobylfrågan. Makroekonomiskt bistånd: utbetalning, om möjligt, av det andra delbeloppet av det lån på 200 milj. ecu som beslutades 1995; en begäran om stöd för 1997 håller på att prövas. Slutet av 1996 Januari 1997 21 22 2. OMVANDLINGEN AV DET UKRAINSKA SAMHÄLLET Genomförda åtgärder: Åtgärder som skall genomföras: Tidsplan * Juridisk rådgivning rörande parlamentariska procedurer och banklagstiftningen; rådgivning rörande den ekonomiska politiken i komplementaritet med ett tyskt projekt från det federala ekonomiministeriet. * Gemensamt program med Europarådet om anpassningen av den ukrainska lagstiftningen till kraven i en demokrati. Gemenskapen: * I enlighet med målen för genomförandet av PCA kommer moderniseringen och reformen av statsapparaten att vara ett viktigt mål för perioden. 1996-1999 * Fortsatt stöd till utvecklingen av det civila samhället och till demokratin via de instrument som utvecklats i detta syfte (Democracy, LIEN, vänortsprogram, TEMPUS, m. fl. ) med särskild tyngpunkt pä utbildningsfrågor. 1996-1999 I :a halvåret 1997 * Utbildningsprojekt riktat till de ukrainska parlamentsledamöterna. * Fortsättning och fördjupning av samarbetet med Europarådet. * Stöd till ickestatliga organisationer (Democracy, lindring av fattigdomen, LIEN). * Rådgivning rörande riktlinjerna för en stärkning och omorganisation av den offentliga arbetsmarknadsservicen. * Andra åtgärder har gällt utbildning, omskolning, yrkesvägledning och uppbyggnaden av strukturer för en social dialog med sikte på ett effektivt beslutsfattande. 1996-1999 * Fortsatt stöd till utvecklingen av en aktiv sysselsättningspolitik. Stödet kommer under perioden 1996-1999 att mera ingående fokuseras på i) generellt policystöd, ii) främjande av aktiva arbetsmarknadsåtgärder samt iii) institutionellt uppbyggnadsarbete. Medlemsstaterna: * lärarförmcdling, beviljandet av stipendier för studier i Europa, stöd till undervisningen i europeiska språk i Ukraina, nätverk för informationsutbyte, understödjande av universitetsinstitutioner. 22 23 3. U K R A I N AS P L A TS I D EN E U R O P E I S KA S A K E R H E T S S T R U K T U R EN Genomförda åtgärder: Åtgärder som skall vidtas: Tidsplan Ukrainas samarbete med Stabilitetspakten, NACC och PfP samt med VEU, stöd till satsningar på regionalt samarbete. GUSP: * Förstärkning av de politiska sammanträffandena pä olika nivåer, med möjlighet att vid behov organisera toppmöten. 1. Säkerhetsfrågor: * Förstärkning av den politiska dialogen i säkerhetsfrågor och information till Ukraina om EU:s politik på detta område. * Utveckling av det befintliga samarbetet och av kontakterna på expcrtnivä (särskilt i frågor som rör den illegala handeln med kärntekniskt material). * Utveckling av gemensamma riktlinjer tillsammans med Ukraina på området internationella förbindelser samt anslutning av Ukraina frän fall till fall till EU:s agerande (i frågor som till exempel CTBT, landminor, ickc-spridning av kärnvapen). * Främjande av Ukrainas ratificering av avtal. * Fortsatta överväganden i rådet om Ukrainas plats i den europeiska * Fortsatt stöd till utveckling av OSSE och till dess arbete rörande en europeisk säkerhetsmodcll, i samarbete med Ukraina. säkerhetsstrukturen. internationella 2. Urikespolitiska frågor: * Förstärkning av den politiska dialogen. * Förväga konsultationer med Ukraina före vissa evenemang (som t. ex. UNGA). * Expertkonsultationer med GUSP-gruppen och på ad hoc- basis. Gemenskapen (Tacis): * Vad gäller regionalt samarbete förstärkning av stödet via förbättrad samordning av befintliga stödprogram och ökade samverkanseffekter (Tacis, Phare, Meda, Svarta havssamarbetet, Ukrainas förbindelse med de central- och östeuropeiska länderna), förstärkning av stödet vin Vad väller reoianatt samarhet 23 4. STÖDET TILL REGIONALT SAMARBETE 24 Genomförda åtgärder: Åtgärder som skall genomföras: Tidsplan a) Svarta havet Tacis: Diverse miljöprojekt. Gemenskapen: * Fortsatta överväganden i rådet om utvecklingen av denna region. * ökad samordning mellan befintliga stödprogram samt utveckling av samverkanseffekter (Tacis, Phare, Meda, Svarta havssamarbetet, Ukrainas förbindelser med de central- och östeuropeiska länderna). * Utveckling av samarbetet med internationella finansinstitut när det gäller områden som t. ex. transport, miljö, energi och turism. b) Samarbete med Centraleuropa c) Samarbete med de nya oberoende staterna (NIS) Tacis: samarbete sedan 1992 rörande nätverk, miljö, jordbruk. TEN-projekt: * Stöd till organiserandet av en konferens i Ukraina om transportkorridorerna. * Stöd till Ukrainas förberedelser inför den paneuropeiska transportkonferensen. Maj 1997 Juni 1997 Tacis: utnyttjande av programmet för gränsövcrskridande samarbete för att utveckla samarbetet mellan Ukraina och dess grannar i väst, särskilt vad gäller * utvecklingen av regionalt och lokalt samarbete, * miljön, * driften av gränsstationerna, * transport (TEN). Tacis. Utnyttjande av programmet "Inter-statc" för att utveckla gemensamma projekt, särskilt projekt som gäller miljö, energi, transport och telekommunikationer. Utvecklingen av gemensamma projekt för de nya oberoende staterna på telekommunikationsområdet. * Stöd till Ukrainas deltagande i NI S-arbetsgruppen förfrågor om upprustning, modernisering och rationalisering av oljeledningssystemet (transport av olja och gas). * Utveckling av transportkorridorerna II och IX i TEN-systemet. ar 24 25 Tidsplan 1 :a halvåret 1997 Omedelbart Juni 1998 1996-1997 1997 1997 1997-1998 5. FÖRDJUPNING AV DE AVTALSENLIGA FÖRBINDELSERNA Genomförda åtgärder: Åtgärder som skall genomföras: 5a) Genomforande av de utvecklingsmöjligheter partnerskaps- och samarbctsavtalct (PCA) erbjuder * Ratificering av PCA av fem medlemsstater och av Europaparlamentet. * Stöd till anpassningen av den ukrainska lagstiftningen till PCA:s principer. * Utveckling av de samarbetsområden som skrivits in i PCA. Tacis: Hittills har stödet på miljöområdet framfor allt gällt regionala projekt, framför allt kring Svarta havet. Medlemsstaterna: * Ratificering av PCA. Gemenskapen + medlemsstaterna: * Förväga genomförande av de olika delarna av PCA, sä långt möjligt. * Fortsatt stöd till anpassningen av den ukrainska lagstiftningen till PCA:sprinciper och * till utvecklingen av de samarbetsområden som tagits upp i PCA, särskilt följande: 5. a. l Miljö I linje med den nya Tacis-förordningen kommer fler miljörelateradc aktiviteter att införas i de årliga programmen. Projekt gällande spillvatten, avfallshantering, kontroll av industriella föroreningar, fjärrvärme, omhändertagandet av farligt avfall och biologisk mångfald kommer att utvecklas och stödjas parallellt med horisontella åtgärder. Med tanke pä den paneuropeiska ministerkonferensen om miljön i Àrhus, Danmark, som till stor del förväntas kretsa kring miljön i de nya oberoende staterna, kommer E(i att främja Ukrainas samarbete med Centraleuropa och dessa stater, mera specifikt genom all * ytterligare utveckla såväl den ukrainska Nationella åtgärdsplanen för miljön (NEAP) som lokala miljöprogram på grundval av de principer som lagts fast i Miljö för Europa och dess Miljöhandlingsprogram för Central- och Östeuropa, * stärka miljöcentret i Kiev som del av ett NIS-övcrgripande nätverk inom projektet "Nya regionala miljöcentret (NTEC)" från och med 1996 och framåt, * fortsätta att stödja Ukrainas deltagande i det Miljöprogram för Svarta havet som infördes 1993, särskilt när det gäller landets infriande av sina förpliktelser enligt Strategisk åtgärdsplan för Svarta havet, som undertecknades i Istanbul den 31 oktober 1996 och som är inriktad speciellt på det Regionala centret för särskild föroreningsövcrvakning vid Nationella vetenskapliga centret för marinekologi i Odessa. * stöd till miljöprojekt som tagits fram av lokala och regionala aktörer i Ukraina tillsammans med lokala och regionala myndigheter på andra sidan gränsen Ukraina/OSS. 25 Genomförda åtgärder: Åtgärder som skall genomföras: Tidsplan 26 Medlemsstaterna: Inom ramen för sitt bilaterala bistånd genomför fem EU-länder åtgärder inriktade på Ukrainas jordbrukssektor. Tre av länderna (Tyskland, Förenade kungariket, Nederländerna), bedriver en omfattande verksamhet. Tacis: Genom gåvobistånd från programmet har 25 projekt i denna sektor finansierats med totalt drygt 31 milj. ecu inom ramen för de årliga åtgärdsprogrammen. 16 projekt har redan slutförts och 9 håller pä att genomföras. Pågående projekt kor ver att slutföras i september 1997 * Produktivitetsini tiativ har stötts sedan 1995. * Ukraina kan utnyttja BRE (Byrån för företagskontakter). 5. a. 2 Jordbruk * ökat samarbete skall säkerställas med de större biståndsgivarna på detta område. * Olika åtgärder skall inriktas på det behov som av omstrukturering och utveckling av företagen efter privatiseringen, och på stöd till utvecklingen av lånemöjligheterna utvecklingen av jordbruksbaserade serviceföretag allmänt. för enskilda jordbrukare och till industri* och finns :a halvåret 1997 S. 'à. i Industriellt samarbete * Industripolitisk dialog: inrättandet av en arbetsgrupp som skall idenfiera områden där samarbetsåtgärder kan genomföras tillsammans med den privata sektorn. Industrisektorer med högt tillsats värde (livsmedlesindustrin, verkstadsindustri, konsumtionsvaruindustrin) bör ha företräde. * Kommissionen kommer att fortsätta sitt samarbete på platsen med afïarskretsarna, bland annat sitt deltagande i "Euro-business club ". * Organiserandet av rundabordssamtal med cheferna för ukrainska företag för att utbyta erfarenheter och goda råd och sätta igång gemensamma initiativ. * Inrättandet av ett närverk av rådgivare inom olika verksamhetssektorcr ("Advisory business councils"), som ställer sina erfarenheter till kommissionens och den ukrainska regeringens förfogande när det gäller åtgärder som skall genomföras i fråga om investeringar, industripolitik, teknisk utvecklingspolitik etc. Gemenskapen (Tacis): * Ett projekt som gäller omstruktureringen av stålindustrin (1 milj. ecu) kommer att inledas. Det kan komma att aktualisera ett stöd i ett senare skede för att definiera projekt inriktade på en omstrukturering av företagen. * Den nya Tacis-förordningen innehåller regler för främjandet av industriellt samarbete och stöd till ctableringen av samriskföretag via finansieringen av investeringar i aktiekapital i små och medelstora företag (JOPP). Ett särskilt initiativ för Ukraina skulle kunna utvecklas på grundval av lokala behov. Omedelbart 1997 Början av 1997 1997 23 Ty«kJand, NecterlindcrTU och Förenade kungariket -*- Fränkjik. e tn;h Sverige, Genomförda åtgärder: Åtgärder som skall genomföras: Tidsplan 28 * Anslutning av Ukraina till nätverket BC-Net som syftar till ett närmande mellan små och medelstora företag. * Fullföljande och stärkande av samordningen av verksamheten med EBRD. * Åtgärderna under de närmaste åren kommer att fokuseras kring överföring av know-how, genomförbarhets/lönsamhetsstudier och aktiv rådgivning till ukrainska företagare. * Utbildning av tjänstemän inom industrin inom ramen för programmet "Productivity Initiative". S. a. 4 Vetenskapligt och tekniskt samarbete , utbyte av Gemenskapen: * Samarbetsprogram som gäller FoU bör aktivt uppmuntras genom ökat stöd till USTC unga forskare och nätverk för informationsutbyte. * Deltagande i USTC. * Genomförande av program som förutses i PCA (som t. ex. Copernicus, Peco m. fl. ). * Ett eventuellt informationsseminarium i Kiev skall övervägas, om man från ukrainsk sida signalerar intresse för ett sådant arrangemang. 1997 Kommissionen :Ett FoU-samarbete med ukrainska deltagare inleddes 1992 i och med den Internationella överenskommelsen om forskningssamarbete mellan EG och Ministeriet för Tjernobylfrågor. Forskning bedrevs rörande hälsofrågor, miljö och katastrofhantering. 1993 startade det samarbetssystem som kallas Internationella sammanslutningen för främjande av samarbete med vetenskapsmän från de nya oberoende staterna (INTAS) och det expanderade 1994 med deltagande i 5 särskilda program i det tredje ramprogrammet för forskning (PECO) och främjandet av gemensamma projekt och nätverk (COPERNICUS). 35 projekt fick stöd från PECO med totalt 521 750 ecu (miljö, icke-nukleär energi, kärnsäkerhet, biomedicin och hälsa, mänskligt kapital och rörlighet) 12 projekt finansierades av COPERNICUS med totalt 332 600 ecu (informationsteknologi, kommunika tionsteknologier, telematik och språktek nik, tillverkningsindustri, bearbetning och material, mätning och provning). Ukrainska forskare kan delta i alla EU:s FoU-projckt inom ramen för det fjärde ramprogrammet för forskning (1994- 1998). 24 USTC inrättades 1994 och verksamheten påbörjades 1995. Den syftar till att finansiera forskningsaktiviteter som bedrivs av ukrainska vetenskapsmän som tidigare var anställda inom militär forskning. 12 projekt godkändes i december 1995 till ett belopp av 1,6 miljonet dollar. EU:s anslutning förbereds. 29 Tidsplan l:a halvåret 1997 Hösten 1997 nov. 1996 Genomförda åtgärder: Åtgärder som skall genomföras: Tacis har stött den institutionella reformen och moderniseringen av. infrastrukturerna mellan 1991-1993. 5. a. 5 Kampen mot organiserad brottslighet och penningtvätt Kommissionen + Rådet + medlemsstaterna (andra och tredje pelaren) * Utvecklingen pä säkerhetsområdet och åtgärderna för att bekämpa den organiserade brottsligheten och den illegala invandringen kräver ökat samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna och med den ukrainska parten. * En regional studie om den tredje pelaren kommer att sättas i gäng som inledning till ett nödvändigt samarbete mellan EU och de nya oberoende staterna pdetta område. 5. a. 6 Transport Gemenskapen: * Stödet till TEN-programmet prioriteras, särskilt en multimodanslutning av Ukrainas nationella transportnät till näten på resten av kontinenten. En förbättring av gränspassagerna i detta sammanhang är väsentlig. * Juridisk och teknisk rådgivning när det gäller införandet av en mera genomsiktlig lagstiftning rörande anbudsinfordringar, omorganisationen av trafiksektorn och privatiseringen på transportområdet. * Utveckling av förberedelsefasen för investeringar i infrastrukturer i nära samarbete med EBRD. Gemenskapen + medlemsstaterna: * Åtgärder som syftar till att säkerställa en icke diskriminerande behandling av lufttransportföretag med trafik på Ukraina. * Stöd till organiserandet av utbildning av tjänstemän. Möjligheten att låta Ukraina vara med i multilaterala evenemang/konferenser såsom Forum om informationssamhället som nästa gång organiseras av EU/CEEC i Bryssel. Det skulle vara till hjälp om Tacis kunda ta pä sig kostnaderna för Ukrainas deltagande i detta (eller i ett möte av jämförbart slag), på samma sätt som Phare gjort beträffande de central- och östeuropeiska länderna. 29 Genomförda åtgärder: Åtgärder som skall genomföras: Tidsplan: 30 5. a. 6 Telekommunikationer * Tekniskt stöd till kommunikationsministeriet för programarbete, lagstiftningsarbete och inrättandet av förvaltningsmyn digheter för telekommunikationer och spektrumadministration. * Tekniskt stöd till de större företagen för utvärdering av möjligheterna att utnyttja radioteknologi i jordbruksom rådena, för marknadsanpassning och omorganisation av företagen och för andra härmed sammanhängande ledningsuppgifter. 5. b) Utveckling av det bilaterala handelsutbytet * Stöd till Ukraina inom ramen för dess anslutning till WTO i syfte att anpassa landets handelslagstiftning till internationella krav och till principerna i interimsavtalet, särskilt vad gäller normer, certifiering och intellektuell och industriell äganderätt. Gemenskapen: * Inrättandet av en gemensam arbetsgrupp (EU+Ukraina), med uppgift att identifiera orsakerna till obalansen och söka finna medel att återställa jämvikt i handelsutbytet, att identifiera olika typer av hinder och värningssystem och svara för uppföljning av besluten. Nov. 1996 * Ikraftträdandet av PCA kommer att bekräfta det sammanträffande som förutses i artikel 4. 1 detta perspektiv understryks vikten av ett fullföljande av den ekon omiska reformprocessen. 1998 Nov. 1996 * Handeln med stål: Kommissionen kommer att inleda förhandlingar i Kiev den 28-29 november om en ny EKSG-överenskommelse. Direktiven förutser ett längre 5- årsavtal och eftersträvar ett vidgat tillträde till gemenskapens marknad och ett eventuellt avskaffande av de kvantitativa begränsningarna för ukrainska stålprodukter i utbyte mot att det införs lämpliga marknadsvillkor i den ukrainska ekonomin, nämligen "att det tillämpas regelsystem som inte är mindre strikta än de som tillämpas i gemenskapen i fråga om konkurrens och statliga stöd". Detta erbjudande kommer att ge förutsättningar för en väsentlig marknadsöppning. * Textilier: Stegvis slutlig liberalisering under 1996-1999 i enlighet med PCA av det system som tillämpas av gemenskapen gentemot ukrainska produkter. * Anslutning till WTO: Fortsatt stöd till anpassningen av handelslagstiftningen till internationella krav, i enlighet med PCA och i perspektivet av en anslutning. Genomförda åtgärder: Åtgärder som skall genomföras: Tidsplan 31 * Antidumpningspolitik: Kommissionens ståndpunkt, som framfördes vid den gemensamma kommitténs möte i maj 1996, grundar sig på följande: antidumpningbestäm- melserna är en integrerad del av de regler som gäller för det multilaterala handelsystemet och aktuella antidumpningåtgärder berör en mycket begränsad del av EG:s handel med Ukraina, mindre än 1 % av Ukrainas export 1994. Åtta produkter berörs. Tvä seminarier om antidumpningpolitik har redan ägt rum i Ukraina. 5. c) Utveckling av investeringarna. * Antidumping: Organiserandet av seminarier för högre tjänstemän. * Kommissionen är villig att ställa sig till förfogande för att pröva beviljandet av individuell behandling av producenter i statsreglerade ekonomier som kan visa att de bedriver sin verksamhet utan statligt ingripande. Gemenskapen (Tacis): * Stöd till Utvecklingen av andrahandsmarknader för aktier i privatiserade företag (stöd till Börsen när det gäller organiserandet av övervakningsfunktionen, kontroll och tillsyn av kapitalmarknaderna samt personalutbildning). * Stöd till den finansiella sektorn till införandet av internationella redovisningsstandarder i de ukrainska bankerna. Medlemsstaterna: De investcringsfrämjande åtgärderna inom ramen för PCA (artikel 54 i PCA) innebär att det ställs krav på ett engagemang frän medlemsstaternas sida. Försök bör göras att finna ett investeringsgarantisystem och att utveckla ett nätverk för främjande av utbyte/bilaterala handelskammare. Tyskland har meddelat att det inrättats en tysk-ukrainsk fond för smä och medelstora företag som ett förberedande steg till en bank för långivning till små och medelstora företag. 31 32 Tidsplan 1996-1999 6. STÖD TILL REFORMERINGEN AV ENERGISEKTORN Genomförda åtgärder: Åtgärder som skall genomföras: 6. a) Omstrukturering av energisektorn * Gemenskapen har beviljat 55 milj. ecu under perioden 1991-1996, dvs. 35 % av beloppet för sitt tekniska bistånd till Ukraina till energi och 24 % till kärnsäkerhet. Viktigare åtgärder: i) Stöd till genomförandet av en decentraliserad och konkurrenskraftig produktions- och distributionsstruktur grundad på ett prissättningssystem som återspeglar de faktiska kostnaderna. ii) Stöd till energisparåtgärder och förbättrad energieffektivitet, särskilt inom industrin. iii) Stöd till moderniseringen av produktionsapparaten. * EBRD satsade 150 milj. ecu 1995 i Ukraina, och 200 milj. ecu beräknas utgå 1996, främst inom den privata sektorn. Gemenskapen komer att fortsätta att utveckla ett helhetsgrepp för att försöka åstadkomma framsteg inom alla områden av energiproduktion och energiförbrukning, inklusive effektiv energianvändning, och därvid * införa en strukturerad dialog med Ukraina i energipolitiska frågor för att ge ny livskraft ät sektorn i en konkurrensutsatt marknadssituation och för att säkerställa en tryggad och breddad energiförsörjning för både Europeiska unionen och Ukraina, * utarbeta samarbetsformer som förstärks genom ett utbyte av institutionella erfarenheter och tekniskt know-how, * främja finansieringen av utvalda program genom att samarbeta med lämpliga finansieringsinstitut, särskilt EBRD, * fortsätta att stödja en omstrukturering av energisektorn enligt sunda ekonomiska principer (lägsta kostnadsalternativ, kostnadsbaserade avgifter och effektiva system för fakturaindrivning), * fortsätta ansträngningarna att införa åtgärder och program för förbättrad cncrgicffcktivitet inom alla sektorer av den ukrainska ekonomin, * främja ett globalt angreppssätt när det gäller omstruktureringen av kolsektom med beaktande av den sociala dimensionen i Ukraina, särskilt i Donbass-regionen, * säkerställa transitarrangcmang för olja och gas, något som är väsentligt både för att tillgodose EU:s importbehov av energi och ge Ukraina en intäktskälla: stöd till Ukrainas deltagande i NIS-arbetsgruppen för upprustning, 32 Genomförda åtgärder: Åtgärder som skall genomföras: Tidsplan 33 modernisering och rationalisering av olje- och gasledningar, * uppmuntra utvecklingen av rättsliga och finansiella ramar inom vilka ett industriellt samarbete och sam riskföretag på energiområdet kan etableras. Kommissionen + medlemsstaterna: Ratificering av energistadgefördraget för att kunna nå dessa mål. Gemenskapen: * Bidrag till genomförandet av avtalet om stängning av Tjernobylverket år 2000. * Beslut i G7-gruppen om den kompletterande finansiering som skall utgå: i) Beviljandet av ett Euratom-lån som skall finansiera färdigställandet av de tvä reaktorerna i Rovno och Khmelnitsky, om pågående utredning visar att detta är den lösning som ger lägst kostnader i enlighet med kraven i samförständsavtalct. ii) Gemenskapen kommer att tillsammans med sina G7- partner behöva, fatta viktiga politiska beslut om. genomförandet av åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa sarkofagens säkerhet (enhet 4 i Tjernobyl). iii) Det resursbidrag från Ukraina som är förutsett i samförståndsavtalet bör också konkretiseras. Mitten av 1997 Mitten av 1997 Mitten av 1997 * Fullföljande av pågående program i syfte att säkerställa en höjd skydds- och säkerhetsnivå i befintliga kärnkrafts verk. Mitten av. 1997 6. b) Kärnsäkerhet - stängning av Tjernobyl EG spelar en viktig roll i genomförandet av den plan som EU och G7-länderna beslutade i Neapel 1994 för en omstrukturering av kärnkraftssektorn och framför allt en stängning av Tjernobyl. Som medlem av G7-gruppens arbetsgrupp för kämsäkcrhetsfrågor har gemenskapen deltagit i utarbetandet av åtgärdsprogrammet och i förhandlingarna. Gemenskapen har engagerat sig finansiellt för att hjälpa Ukraina att genomföra programmet. Gemenskapen har finansierat studier inom följande områden. * Avveckling av reaktorerna 1, 2 och 3 i Tjernobylverket. * Åtgärder för att sätta den havererade reaktorn (sarkofagen) i säkert skick. * Färdigställandet av reaktorerna Rovno 4 och Khmelnitsky 2 (projektförvaltning, inspektioner på plats, ansträngningar att få till stånd en lånefinansiering). 33 Genomförda åtgärder: Åtgärder som skall genomföras: Tidsplan 34 Gemenskapen deltar i finansieringen av de nya installationer som är nödvändiga för att Tjernobylverket skall kunna läggas ned EBRD deltar i finansieringen av åtgärder inom G7-planen för Tjernobyl och administrerar Fonden för kärnsäkerhet på 200 milj. dollar (NSA). 6. c) Ekonomiska, sociala och miljömässiga återställningsåtgärder; sekundära medicinska effekter av Tjernobyl. * Det gemensamma projektet mellan EU, Ukraina och USA för att utarbeta ett program för åtgärder mot de sociala konsekvenserna av stängningen av kärnkraftverket i Tjernobyl påbörjades i oktober 1995 som svar på Ukrainas begäran att denna fråga skulle inkluderas i samförståndsavtalet mellan G7- länderna och Ukraina. Ett antal projektaktiviteter har inletts på lokal nivå, bl. a. i Slavutich-regionen och vid Tjernobylverket. De har resulterat i ett samarbete med de lokala nyckelaktörer som mest kommer att påverkas av stängningen. * Återställningen och de sekundära medicinska effekterna av Tjernobylolyckan omfattades redan av åtgärder via Tacis kärnsäkcrhctsprogram 1991-1995. Framför allt gällde åtgärderna undersökningar om utnyttjandet av radioaktivt nedsmittad mark, omhändertagandet av radioaktivt avfall, utvecklingen av sköldkörtelcancer och behandlingen av denna, avskiljande av grundvatten för att förse hushållen med rent dricksvatten och användningen av kontaminerat skogsavfall. * EG kommer att bidra ytterligare till fastställandet av ett program med syfte att Undra de viktigaste sociala konsekvenserna av Tjernobylverkets stängning och etablcringen av en lämplig organisation som skall administrera de initiativ som ingår i "stängningspaketet" via utbildningsprogram, undersökningar (rörande befolkningen, arbetskraftens rörlighet, kompensationsmekanismer), och informationskampanjer för att informera allmänheten om hur den kommer att påverkas av stängningen. * Tidigare aktiviteter kommer att fortgå genom Tacisprogrammet på regional nivå, och kommer särskilt att beröra de befolkningsgrupper och områden i Ukraina, Vitryssland och Ryssland som blivit mest utsatta för radioaktiv smitta. Målet kommer att vara att försöka definiera en övergripande långsiktig strategi för att angripa problemen. 1996-1999 1996-1997 1997 34 Bilaga 1: TACISPROGRAMMET 1996-1999 INOM RAMEN FOR DEN NYA TACISFÖRORDNINGEN 35 Den nya Tacisförordning som antogs i juni 1996 förändrar inte i något avseende den generella ansatsen i den tidigare förordningen och är alltså fortfarande inriktad på överföring av know- how inom nyckelsektorer av reformprocessen. Det finns emellertid några viktiga nyskapande inslag i Tacisprogrammet för att hjälpa de nya oberoende staterna i deras omställning till öppna marknadsekonomier med demokratiska institutioner. Dessa inslag är särskilt relevanta för ett land som Ukraina. De viktigaste är följande. i förordningen som gör det möjligt att bredda uppsättningen instrument * Stödet kan täcka kostnader i samband med småskaliga infrastrukturprojekt som gäller faciliteter for gränspassage. * Programmet skall stödja etahleringen av sam riskföretag genom att finansiera aktieförvärv i små och medelstora företag. * Vid utformningen och genomförandet av programmen skall vederbörlig hänsyn tas till främjandet av kvinnor i mottagarländerna och till miljöaspekterna. * Faciliteterna för gränspassage vid gränserna mellan de nya oberoende staterna och unionen och mellan de nya oberoende staterna och Centraleuropa skall särskilt uppmärksammas, liksom åtgärder vid den finsk-ryska gränsen. Förordningen uppmuntrar dessutom på nytt till samordning och samarbete med de internationella finansinstituten i linje med vad som nämnts ovan. Det vägledande Tacisprogrammet för Ukraina för perioden 1996-1999 har förberetts, förhandlats, godkänts och undertecknats den 11 september 1996. Det kommer att koncentreras till tre prioriterade områden: institutionell reform och utveckling, stöd till ekonomiska reformer och utveckling av den privata sektorn samt energi och miljö. Vad gäller den första prioriteringen kommer de planerade åtgärderna att syfta till att genomföra överenskommelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet (PCA) och till att anpassa den institutionella ramen så att denna kan befrämja ett demokratiskt, marknadsbaserat samhälle, vidare till att utforma administrationen och utveckla det civila samhället. Inom den andra prioriteringen kommer tre mål att eftersträvas: överföring av befintliga ekonomiska verksamheter från den offentliga till den privata sektorn, omstrukturering och utveckling av de privatiserade företagen samt igångsättning och utveckling av nya ekonomiska aktiviteter i den privata sektorn. Inom det tredje prioriterade området skall hjälpen koncentreras till att stödja en övergripande reformpolitik för sektorn parallellt med en reducering av Ukrainas energiberoende; vidare skall åtgärder på miljöområdet utformas på såväl horisontell som vertikal nivå inom ramen för förordningen, till att börja med projekt som syftar till att höja allmänhetens miljömedvetande. I Tacisprogrammet för 1996-1999 för projekt till stöd för Ukraina har de nyskapande inslagen i den nya Tacisförordningen vederbörligen beaktats. Energifrågorna kommer sålunda att 35 36 övervägas i samband med utvecklingen av projekt på nationell och regional nivå. Programmet JOPP kommer, förhoppningsvis framgångsrikt, att utvecklas i Ukraina med sikte på att fa fram samriskföretag vars verksamhet utgår från särskilda lokala behov. Samarbete och åtgärder av gränsöverskridande natur som initieras i Ukraina av lokala och regionala aktörer på decentraliserad nivå kommer att stödjas i de regionala programmen för gemensamma miljöprojekt. Detsamma gäller administrationen av gränsstationer och utvecklingen av de transeuropeiska näten över hela Europa. I detta sammanhang skulle man kunna överväga att i stor utsträckning tillgripa småskaliga infrastrukturprojekt. Kommissionen kommer därför att ställa tekniskt bistånd och småskaliga infrastrukturfaciliteter för gränspassage till Ukrainas förfogande under 1996-1999. Ett effektivt och optimalt utnyttjande av dessa instrument kommer till mycket stor del att bli beroende av den reformväg Ukraina väljer att följa under denna period. 36 Bilaga 2: DET INTERNATIONELLA BISTÅNDET TILL UKRAINA 37 Internationellt bistånd Gåvobistånd Lån Totalt 1991-1995 Europeiska unionen (milj. ecu) 871 1436 2744 varav: Gemenskapen: 340* 815 1155 * (Härtill kommer den del av Tacisprogrammet Inter-state (60 milj. ecu totalt) som avser Ukraina samt det humanitära biståndet från ECHO (ca 4 miij. ecu). Medlemsstaterna. 556 1033 1589 USA: (milj. dollar omräknat till ecu) 558 494 1052 1. Stödet från unionen: EG har infört en rad stödformer för att hjälpa Ukraina att övergå till att bli en marknadsekonomi och ett demokratiskt samhälle. Det tekniska och finansiella stödet kan för alla åtgärder sammantaget beräknas till 2,8 miljarder ecu, varav 1215 miljoner från gemenskapen (400 miljoner i gåvobistånd från Tacis; lån på upp till 285 miljoner ecu 1995- 1996 i betalningsbalansstöd), resten från medlemsstaterna (1 589 miljoner ecu, varav 556 miljoner i gåvobistånd och 1 033 miljoner i lån). Vissa medlemsstater är aktivt engagerade på bilateral basis i Ukraina, och samtliga medlemsstater är det via sina bidrag till internationella institutioner såsom IMF, Världsbanken och EBRD. a) Tekniskt bistånd: Tacisprogrammet representerade 400 miljoner ecu 1992-1995, varav 105 miljoner gällde kärnsäkerhet och 62,5 miljoner utgjorde EU:s bidrag till G7-planen för Tjernobyl. Ca 538 miljoner ecu har beräknats för 1996-1999 med följande prioriteringar: stöd reformen, företagsreform och utveckling av den privata sektorn, reformering av energisektorn samt miljö. lagstiftnings- och författningsmässiga institutionerna och till den till De totala Tacis-åtagandemi till förmån för Ukraina från budgeten 1996 har beräknats till ca 108 miljoner ecu i gåvosbistånd. Det nationella bidraget (38,5 miljoner ecu) har redan beviljats, liksom bidraget från Tacis 1996 till EU/G7-planen för stängningen av Tjernobyl (37,5 miljoner ecu). Härtill kommer planerade åtgärder inom ramen för ämnesorienterade program såsom Demokrati, Kärnsäkerhet och Inter-state, som beräknas till 32 miljoner ecu. 37 38 b) Stödet till omstruktureringen av energisektorn har ända från början utgjort ett prioriterat området för gemenskapens bistånd. Denna inriktning ligger i linje med synsättet i G7-gruppen, som slagit fast en komplementaritetslänk mellan insatsen för stängningen av Tjernobyl och den långsiktiga reformeringen av energisektorn i Ukraina. Stödet från totalt 55 miljoner ecu, har koncentrerats på omstruktureringen av gemenskapen, energisektorn, effektivitetshöjningar i produktionsprocesserna för olja, gas och kol samt energibesparing. Vad gäller kärnkraften deltar EG i den plan som G7-länderna beslutade i Neapel 1994. Enligt denna skall inom ramen för det samförståndsavtal som undertecknades den 20. 1. 1995 med Ukraina en samlad insats göras för omstruktureringen av kärnkraftssektorn och särskilt stängningen av Tjernobyl. Finansieringen skall utgöras av både gåvobistånd, lån och lokala finansieringsinsatser. Europeiska gemenskapen har åtagit sig att ställa 500 miljoner ecu till förfogande för denna insats under tre år (100 miljoner från Tacis, 400 miljoner i lån från Euratom). Det redan beslutade faktiska bidraget från EG uppgår till 25 miljoner ecu 1994, 37,5 miljoner 1995 och 37,5 miljoner 1996 i Taciskrediter. c) Makroekonomiskt bistånd: 1995 utbetalades ett första betalningsbalanslån till Ukraina från EG på 85 miljoner ecu. Kommissionen genomför för närvarande rådets beslut i oktober 1995 att bevilja ett andra lån på högst 200 miljoner ecu. Detta stöd är knutet till konstaterandet av framsteg i kärnkraftsfrågan och till en fortsättning av de ekonomiska reformerna. Stödet beviljas på synnerligen gynnsamma ekonomiska villkor och är underkastat villkoret att de internationella biståndsgivarna delar på stödbördan. d) Humanitärt bistånd -ECHO har finansierat humanitära insatser i Ukraina med totalt 3,3 miljoner ecu 1994, 0,5 miljoner 1995 och 0,8 miljoner 1996. Dessa insatser, som inriktas på att behandla följderna av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl, har i huvudsak bestått i att materiel och läkemedel som kan användas i arbetet med att spåra och behandla cancer har sänts ut. Ukraina har också omfattats av program som täcker flera länder (Ryssland, Ukraina och Vitryssland) till ett belopp av totalt 0,9 miljoner ecu 1994, 1,4 miljoner 1995 och 0,5 miljoner 1996. 2. Stödet från USA: 1 405 miljoner dollar utgick mellan 1991 och 1995 och inriktades i huvudsak på demokratistöd, omstruktureringen av ekonomin, den privata sektorn, energi och finansiering med anknytning till icke-spridningen av kärnvapen (403 miljoner dollar 1992- 1996). Härtill kommer 400 miljoner dollar i kommersiella krediter mellan 1992 och 1996. Ett bistånd på 225 miljoner dollar förutses för 1997. 3. Andra biståndskällor (internationellt bistånd) - Stöd från Världsbanken och IMF: 3,5 miljarder dollar i lån sedan 1994, varav 2 miljarder dollar 1996. Beräknat för 1997: ett betalningsbalanslån på 550 miljoner dollar och projektanknutna lån på 200 miljoner dollar; diskussioner pågår med IMF om ett treårigt lån på 3,1 miljarder dollar och om en stabiliseringsfond på 1,5 miljarder dollar knuten till införandet av en ny valuta. 38 39 - Stöd från EBRD: 150 miljoner ecu anslogs till Ukraina 1995 och 200 miljoner ecu beräknas utgå 1996, i huvudsak inom den privata sektorn. EBRD deltar i finansieringen av åtgärderna inom ramen för G7-planen för Tjernobyl och medverkar också via Fonden för kärnsäkerhet på 200 miljoner dollar (NSA), vilken administreras av banken. - Lån knutna till reformeringen av energisektorn och till kärnsäkerheten som godkänts eller håller på att förhandlas för 1996-1997: Världsbanken; I 409 miljoner dollar, EBRD: 975 miljoner ecu. (Här kan också erinras om Euratomlånet på 400 miljoner ecu). - Lån knutna till nedrustningen: 234 miljoner dollar utlovat i november 1994 av flera europeiska länder (omställning av försvarsindustrin, personalutbildning, mm. ), 350 miljoner dollar beviljat av USA + 1 miljard dollar utlovat av USA och Ryssland i form av kompensation (särskilt kärnbränsle). 39 40 Bilaga 3: DEN EKONOMISKA SITUATIONEN I UKRAINA 1. Den ekonomiska situationen a) Den ukrainska ekonomin står inför svåra utmaningar: omvandling till marknadsekonomi av en planekonomi som är höggradigt belastad med tung industri och försvarsindustrier, vars beställningar styrts från centra utanför landet, en energichock som är mer omfattande än den västländerna upplevde under 1970-talet och ett ifrågasättande av de kommersiella avsättningsmöjligheterna. Dessa utmaningar har förvärrats genom frånvaron av reformer mellan 1991 och 1994, en utpräglad recessionsperiod (verksamheten hade 1994 sjunkit till 50 % av 1990 års nivå), hyperinflation (mer än 10 000 % 1993) och underskott i budgeten. Att den ekonomiska omvandlingen blir framgångsrik framstår som det avgörande villkoret för ett fortsatt oberoende. Denna omvandling är också den viktigaste angelägenheten för befolkningen. b) Den makroekonomiska stabiliseringspolitik som genomförts sedan oktober 1994 har gett faktiska resultat: inflationen hade i juli 1996 minskat till 0,1 % per månad, budgetunderskottet sjönk till 4,2 % första halvåret 1996, relativ penningstabilitet råder. En kraftig likviditetskris har emellertid uppstått i budgeten (1,5 miljarder i obetalda statliga löner i augusti 1996). c) Den mikroekonomiska liberaliseringen har inletts (liberalisering av intern och extern handel, prisliberalisering och minskning av de statliga ingreppen). Strukturreformerna (privatisering och omställning av företagen, reform av administrationen, skattereform) har påbörjats. EU erkände i maj 1996 att Ukraina är en ekonomi stadd i omvandling. Landet ligger emellertid fortfarande sist bland de 28 länder under omvandling som i juli 1996 undersöktes av Världsbanken med avseende på ekonomins liberalisering och den privata sektorns andel ("From plan to market"). Den ekonomiska omvandlingen stöter i själva verket på hårt motstånd från både politiskt (konservativt parlament), administrativt och korporativt håll och försvåras också av befolkningens låga levnadsnivå och den dåliga tillgången på kapital för investeringar. d) Konjunkturen förblir osäker. Bruttonationalinkomsten ligger i fast penningvärde på 42 % av 1989 års nivå, produktionen fortsätter att minska (till mindre än 35 % av 1990 års nivå inom industrin och till 65 % av nivån inom jordbruket). Dessa siffror återspeglar emellertid inte den dynamiska dolda ekonomin, som beräknas till 50 % av BNP och tjänster. e) Investeringarna är otillräckliga (de utländska investeringarna var ca 200 miljoner dollar 1995 och investeringsstocken sedan 1989 uppgår till totalt 950 miljoner dollar mot 3,9 miljarder dollar i Ryssland). Det beror på att den ekonomiska liberaliseringen och privatiseringen ännu inte slutförts och på att behandlingen av utländska företag uppfattas som oviss (instabil rättslig ram, godtyckligt uppträdande av administrationen, avsaknad av pålitliga rättsinstanser på det kommersiella området). Härigenom har den ukrainska ekonomin hittills undanhållits ett viktigt bidrag till sin ekonomiska utveckling. 40 41 f) Befolkningen har drabbats kraftigt, vilket kännbart minskar manöverutrymmet för den ekonomiska politiken. Reallönerna ligger på 35 % av 1990 års nivå (medellönen är 78 dollar per månad, vilket är under beräknat existensminimum på 100 dollar). Ett "socialt trygghetsnät" introducerades i mars 1995 och pensionerna fördubblades i april 1996 för att delvis kompensera de mest behövande för införandet av marknadsmekanismer. En regelbunden utbetalning av lönerna är en förutsättning för att förtroendet för regeringens ekonomiska politik skall återställas. ^- Det aktuella läget i genomförandet av reformen - Makroekonomisk stabilisering: minskning av budgetunderskottet (detta sjönk från 23 % av BNP 1992 till 4,2 % första halvåret 1996 enligt IMF:s beräkningar. De offentliga utgifterna har minskat från 58 % av BNP 1992 till 40 % 1996); genomförandet av en restriktiv penningpolitik (begränsning av sedelutgivningen, frysning av bankutlåningen till den privata sektorn); skattereform (införande av mervärdeskatt, lag om företagsbeskattning). - Prisliberaliseringen, särskilt vad gäller statliga avgifter, hyror och förbrukningsavgifter (80 % av det reella priset faktureras), energi och nödvändighetsvaror, är fullt genomförd för företagen men ännu bara delvis för enskilda. Regeringen har sedan januari 1996 upphört att täcka betalningförsummelser från konsumenternas sida. Eftersom dessa - särskilt företagen - fortfarande inte betalar sina energiräkningar, samlar leverantörerna på sig betydande skulder. - Liberaliseringen av utrikeshandeln och valutaliberaliseringen är långt framskridna trots kvardröjande administrativa hinder. Förhandlingarna om Ukrainas anslutning till WTO går framåt. Den relativa stabiliseringen av valutan gjorde det möjligt att i september införa en nationell valuta, Hryvnia. - Privatiseringen av företagen har försenats på grund av de komplicerade procedurer som införts och politiskt motstånd från parlamentet. Parlamentet antog i juli 1996 för fjärde gången ett förslag till lag som är ofördelaktigt för privatiseringen av livsmedelsindustrikomplexet. Den "lilla privatiseringen" är långt framskriden: 33 000 små företag (av 45 000) och 2 100 medelstora och stora företag (av 8 000) hade privatiserats per den 1 juli 1996. Privatiseringen av mark är fortfarande begränsad (33 000 privata jordbruk som representerar 1,8 % av landets jordbruksareal). Tillträdet för utländska investerare är begränsat: det är i princip garanterat enligt lag (nationell behandling), men berörs i realiteten av många restriktioner (anställda prioriteras, aktier reserveras delvis för staten, tidsfristerna för kungörelser reduceras, undantag görs för mark). Någon andrahandsmarknad finns inte och konkurslagstiftningen är bristfällig. 1000 företag har undantagits från privatiseringsprocessen. Bortsett från privatiseringen är verksamhelsförutsättningarna inom den privata sektorn fortfarande mycket besvärliga: hög, komplicerad och diskriminerande beskattning, restriktiv inställning på myndighetssidan, avgiftsuttag av maffian. 41 42 3. Regeringen har inför 1997 tillkännagett ett omfattande reformprogram som syftar till mikroekonomisk liberalisering, återgång till tillväxt och en integrering av den dolda ekonomin i det legala systemet. Programmet måste emellertid först godkännas av parlamentet. Följande åtgärder pågår eller planeras: administrativa reformer: förenkling av den statliga organisationen, utveckling av rättsstaten på det ekonomiska området (införande av en konkurslagstiftning och av ett tillförlitligt system med rättsinstanser på det kommersiella området); skattereform avseende beskattningsunderlaget, beskattningsnivåerna och formerna för skatteuppbörden i syfte att förbättra budgetbalansen och minska den dolda ekonomins betydelse; omstrukturering av statsbudgeten med bland annat minskade bidrag till näringslivet och bättre resursfördelning till förmån för utgifter för hälsa och utbildning, reform av pensionssystemet (bland annat inrättandet av fristående pensionsfonder som är oberoende av den statliga budgeten); reform av det finansiella systemet (konsolidering av centralbankens självständiga ställning, införande av ett tillförlitligt system för reglering och övervakning av banksektorns verksamhet), utveckling av aktie- och obligationsmarknaden för att mobilisera nationellt sparande och utländska investeringar; fortsatt privatisering (större företag, mark, kommersiella fortsatt kommersiell liberalisering: förbättrat tillträde till den ukrainska marknaden för utländska produkter och investeringar, genomförande av de lagstiftnings- och författningsmässiga villkoren för en anslutning till WTO. tillgångar), nedläggning av olönsamma gruvor, 4. Några sifferuppgifter om den ukrainska ekonomin: Bruttonationalinkomst: 44,3 miljarder dollar 1996. BNI i fast penningvärde har minskat sedan 1989 (-40 % mellan 1989 och 1993, -24,3 % 1994, -12 % 1995 och beräknat -8 % 1996). Den dolda ekonomin uppskattas till 50 % av BNI. IMF räknar med en återhämtning 1997 (+3 %)• Produktion: Konstant sjunkande sedan 1990. I fast penningvärde ligger industriproduktionen på 35 % av 1990 års nivå, jordbruksproduktionen på 65 %. Inflationen är på stadig tillbakagång: 2 % per månad i september 1996. Inflationstakten har på årsbasis sjunkit från 375 % 1995 (det första året utan hyperinflation) till 45 % 1996. Utrikeshandel: OSS 61 %, EG 14,9 %, USA 5,7 %. Se bilaga 4. Betalningsbalans: Underskott på 5,7 miljarder dollar 1995 som sammanhänger med energiimporten, underskott på beräknat 3,2 miljarder dollar 1996 och 3,6 miljarder dollar 1997 före internationell finansiering. Utlandsskuld på energisidan: 4 miljarder dollar med Ryssland (avtal om ny amorteringsplan träffades i februari 1995), 500 miljoner dollar med diverse långivare 1995. Sysselsättning: Den officiella siffran på arbetslösheten är låg (I %). I en undersökning nyligen från BIT uppskattas den dolda arbetslösheten till 34 % (obetald ledighet, nedsatt arbetstid). Överlevnaden säkerställs i regel genom en andra anställning. Sysselsättningsstruktur: jordbruk 20% 42 43 Bilaga 4: HANDELS- OCH INVESTERINGSFRÀGOR SOM GÄLLER EG OCH UKRAINA 1. Fördelningen av Ukrainas utrikeshandel: OSS 61 %, EG 15 %, USA 5,7 % Ukraina har sedan 1991 väsentligt omorienterat sina handelsförbindelser. Landets export till västländerna har ökat och det har nu en positiv balans med väst generellt sett, dock inte med EG. Ukraina är emellertid fortfarande i hög grad beroende av OSS-länderna, med vilka landet har ett betydande underskott (-2,8 miljarder dollar 1995, -4,5 miljarder dollar 1996), i huvudsak beroende på energiimporten. EG är redan Ukrainas viktigaste handelspartner utanför OSS med en andel på 15 % av landets utrikeshandel. Även om EU:s växande positiva balans är ett problem för Ukraina ökar också EG-importen från Ukraina (+35 % 1994, +15 % 1995). Den är fyra gånger så hög som USA:s import. Handeln med EG omfattar i huvudsak maskinvaror, elektriska maskiner (export från EG), stål och metaller, mineral, kemiska produkter och textilprodukter (import till EG). Uppgifter rörande handeln bör behandlas med viss försiktighet, eftersom de endast avspeglar en del av verkligheten. Det förekommer en betydande oregistrerad handel och byteshandel (ca 30 %). Senast aktuella uppgifter om handeln mellan EG och Ukraina (milj. ecu, 12 medlemsstater): 1993 1994 1995 Import till EG 934,6 1253,6 1452,6 (+15,6%) Export från EG 1474,8 1667,7 2061,8 (+23,6%) EG:s handelssaldo +540 +414 +609 (+47%) 15 medlemsstater (1995): Import 1518,7 miljoner ecu, export 2214 miljoner ecu, saldo + 695,2 miljoner ecu. 2. Den rättsliga ramen: Ukrainas handel har i prinicp liberaliserats (ingen statshandel, avskaffande av exporttullar och exportkvoter, avskaffande av importkvoter). Trycket är emellertid stort från olika ministerier på att det skall inforas en strategi grundad på exportstöd och importsubsitution för att skydda inhemska produkter. De administrativa ingripandena är därför i regel inriktade på att förhindra fri handel. Konkreta hinder kvarstår, såsom riktpriser för exportvaror och importlicenssystem för vissa produkter, vilket medför en betungande och många gånger godtycklig administrativ kontroll. 43 44 Exportavgifterna återinfördes till och med nyligen på vissa produkter, nämligen på järnskrot och icke-järnmetaller. På EG: s begäran har de ukrainska myndigheterna lovat att snabbt avveckla dessa. Exportbegränsningar av detta slag skapar en orättvis konkurrensfördel för inhemska tillverkare som får tillgång till subventionerade råvaror, och riskerar att försena omstruktureringen av industrin. Begränsningarna strider mot WTO:s regler och mot villkoret för EU:s makrofinansiella lån om att "ingen återgång skall tillåtas ske i fråga om liberaliseringen av handels- och prissystemet". Gemenskapens mål är att dessa handelsbegränsningar skall avskaffas och den skulle se mycket negativt på en permanent omsvängning från liberaliseringen. 3. Aktuella frågor i de bilaterala handelsförbindelserna: - Klagomål inkommer regelbundet från de ukrainska myndigheterna om att EG:s handel inte är tillräckligt öppen. I klagomålen hänvisas till EG:s positiva balans, till områden av handeln som omfattas av kvantitativa begränsningar såsom stål, till antidumpningspolitiken. textil och jordbruk samt - EG är oroad över de otillfredsställande villkoren för marknadstillträde i Ukraina för varor och tjänster från EG. Europeiska företag ställs nämligen inför många svårigheter när det gäller att få tillträde till marknaden, såsom tullskydd, diskriminerande system för uttag av acciser, eller diskriminerande provnings- och tekniska hinder certifieringskrav och regelrätt diskriminering i lagstiftningen, såsom i den nya lagen om offentlig upphandling som utesluter utländska leverantörer. icke-genomsiktliga såsom Dessa frågor diskuterades ingående och synpunkter utväxlades vid sammanträdet med den gemensamma kommittén i maj, och kommissionen samtyckte i september 1996 till att inrätta sätt handelsförbindelserna kan förbättras. skall undersöka arbetsgrupp gemensam som vad på en 4. Detaljerad redovisning av de bilaterala handelsfrågorna i) Frågor om marknadstillträde i EG för ukrainska produkter: a) Den positiva EG-balansen: Ökningen av EG:s import tyder på att marknadstillträdet i EG inte är särskilt begränsat. Det är normalt att det förekommer ett överskott i handeln med ekonomier som är stadda i omvandling, eftersom dessa ännu inte har några produkter som kan konkurrera på marknaderna i väst. Den konstant nedåtgående tendensen i Ukrainas industriproduktion sedan 1990 tyder på att detta till stor del är ett industriellt problem. EG har dessutom gjort betydande eftergifter nationsbehandling, allmänna prefcrenssystemcl). på handelsområdet (mest-gynnad- 44 45 b) Stålprodukter: Enligt nuvarande avtal om handeln med stål, som undertecknades i januari 1995 (för två år; det har sedan förlängts till juni 1997) skall stålkvoterna öka med 35 % 1995 och 15 % 1996. Kvoterna för 1995 utnyttjades helt av Ukraina vad gäller platt stål men inte för stångstål. Kommissionen hade ett första åsiktsutbyte om det nya avtalet tillsammans med de ukrainska myndigheterna i oktober 1996 inom ramen för kontaktgruppen för EKSG och kommer att inleda förhandlingar om ett nytt EKSG-avtal den 28-29 november (se sista delen av huvuddokumentet). Det bör noteras att redan interimsavtalet innebär en skyldighet att avskaffa statliga stöd som skadar den ömsesidiga handeln. c) Textilprodukter: Enligt det nya avtal som slöts med Ukraina i november 1995 skall nuvarande begränsningar finnas kvar med undantag för fem kategorier av textilimport för vilka tillfredsställande de avskaffas. Kvotnivån höjdes med 20 %. Detta förefaller vara en uppgörelse för Ukraina. Handeln med textilvaror med Ukraina ökade kraftigt 1994 och resulterade i ett mindre överskott för EG: import till EG 117,8 miljoner ecu, export 124 miljoner ecu, överskott 6,2 miljoner ecu, en minskning från 15,5, miljoner ecu 1993. d) Allmänna preferenssvstemet: Kritiken mot det allmänna preferenssystemet bottnar i huvudsak i bristande förståelse hos de ukrainska myndigheterna om hur systemet fungerar och vilka möjligheter det erbjuder. Kommissionen har därför föreslagit den gemensamma kommittén att den skall organisera ett informationsseminarium. Vad gäller själva substansen har ett förslag till revidering av preferensnivåerna överlämnats till rådet. Enligt förslaget skall preferenserna för produkterna i kapitel 12 sänkas med 50 % och produkterna sedan utgå helt 1999. Ingen förändring beräknas ske för industriprodukter. har redovisats e) Antidumpningspolitik: Antidumpningsåtgärderna är en regelbundet återkommande politisk fråga för de ukrainska myndigheterna, som fortsätter att understryka att värdet av EU:s handelsöppning motverkas av effekterna av antidumpningspolitiken. Kommissionens 1996. ståndpunkt Antidumpningspolitiken är en integrerad del av de mulilaterala handelsreglerna, och så länge som Ukraina inte erkänts som marknadsekonomi skall reglerna om fastställande av det faktiska värde som beräknas för de statsreglerade ekonomierna tillämpas. Kommissionen har dock i maj 1996 erinrat de ukrainska myndigheterna om möjligheten till individuell behandling av producenter som kan visa att de bedriver sin verksamhet utan ingripanden från de statliga mydigheternas sida. den gemensamma kommittén i maj inför ii) Frågor om marknadstillträde i Ukraina för varor och tjänster från EG: Detta är en central fråga för EG, eftersom europeiska företag ställs inför många svårigheter när det gäller att få marknadstillträde. En uttömmande promemoria om handelshindren i Ukraina överlämnades till de ukrainska myndigheterna vid den gemensamma kommitténs sammanträde i maj. Problemet med marknadstillträdet för EG-produkter har beröringspunkter med frågan liknande orsaker, nämligen om tillträdet för utländska investeringar. De liar 45 46 missuppfattningar om grunderna för en fri ekonomi, motvilja mot att tillåta konkurrens och motstridiga regleringsbeslut. Konsekvenserna hänger också samman: de har en avskräckande effekt på utländska investerare, och bristen på konkurrens och utländska investeringar försenar avstampet för den ukrainska ekonomin. Kommissionens anser att avskaffandet av dessa hinder ligger i den ukrainska ekonomins eget intresse, eftersom de hindrar dess integrering i den internationella ekonomin. Dessutom strider de mot PCA och WTO:s regler, och Ukraina kommer att åläggas att avskaffa dem. Gemenskapen har erbjudit sitt stöd till detta genom tekniskt bistånd, på samma sätt som redan gäller på normområdet med stöd från Tacis till Derzstandardt, och likaså att stödja anslutningsprocessen till WTO. De viktigaste hindren: * Tullskydd: Ett antal tullar har skärpts under de senaste månaderna, trots att status quo lämpligen borde gälla under pågående förhandlingar om en anslutning till WTO; information till EG vore önskvärt. * Diskriminerande system för uttag av punktskatter: Många punktskatter är diskriminerande och till nackdel för importerade varor. Detta strider mot reglerna om nationell behandling av varor (interimsavtalet). * Tekniska handelshinder, såsom diskriminerande provnings- och certifieringskrav. Separat certifiering av bilreservdelar till fordon som redan typcertifierats är ett exempel. Detta är ovanligt och onödigt och strider också mot reglerna om nationell behandling av varor (1 A). * Diskriminering genom lagstiftning, såsom den nya lagen om offentlig upphandling som utesluter utländska leverantörer. Detta strider mot reglerna om nationell behandling av företagens verksamhet (artikel 30 i PCA sedan detta ratificerats) och mot WTO:s regler. Den ukrainska delegationen till den gemensamma kommittén har anfört att den nya lagen om offentlig upphandling håller på att ses över för att inkludera också utländska leverantörer. Ett annat exemepel är beskattningen av flygtrafiken. Ukraina tar ur en diskriminerande när utländska flygbolag trafikerar en linje till eller från Ukraina som inte trafikeras av det ukrainska flygbolaget. Denna skatt strider mot allmänt accepterade principer för lufttrafikpolitiken och dess införande skadar utvecklingen av flygtrafiken till och från Ukraina. Ukrainas delegation till den gemensamma kommittén har vidare hänvisat till den "Plan för till WTO" som godkändes av prioriterade åtgärder avseende Ukrainas anslutning ministerkabinettet den 18 mars 1996, i vilken bland annat förutses att den ukrainska lagstiftningen skall ändras så att den överensstämmer med WTO:s regler beträffande importlicensgivning. offentlig upphandling och immaterialrätt. Ingen sluttidpunkt har dock getts för genomförandet. iii) WTO: utsikterna beträffande Ukrainas ansökan 46 47 Processen för en anslutning av Ukraina till WTO pågår med stöd av tekniskt bistånd från Tacis. Till de frågor som förra året togs upp av medlemmar i WTO hörde bland annat landets starka beroende av byteshandel (för närvarande 30 % av Ukrainas utrikeshandel), särskilt inom jordbruket, de statliga monopolens roll, exportbegränsningarna och de höga importhindren. En arbetsgrupp inrättade i december 1993 i WTO för att definiera villkoren för Ukrainas inträde. Den sammanträdde för tredje gången i juni 1996 för att granska Ukrainas handelspolitik. Vid det sistnämnda mötet diskuterades Ukrainas tulltariffstruktur samt marknadstillträdet i Ukraina för varor och tjänster. I den förra frågan lade Ukraina fram ett bud med en relativt hög tullnivå som sedan skall minska till ett handelsvägt genomsnitt på 14 % fram till år 2005. 5. Investeringsöversikt: investeringslagstiftning i Ukraina: utveckling av investeringsflödena och aktuell Detta är en väsentlig fråga för EG och borde så vara också for Ukraina, eftersom de utländska investeringarna är viktiga för att främja ekonomins omstrukturering. (Främjandet av och skyddet för investeringar nämns i artikel 54 i PCA). Kommissionen är oroad över att de utländska investeringarna i Ukraina fortsätter att vara låga (inflödet av utländska dirketinvesteringar förra året uppgick till storleksordningen 150-250 miljoner dollar) på grund av att privatiseringen går långsamt framåt och beskattningsreglerna fortfarande anses oberäkneliga. De kumulativa utländska direktinvesteringarna sedan 1991 uppgår till ca 950 miljoner dollar, varav ca 80 % i form av utrustning, och en ganska betydande del har genomförts av samriskföretag mellan Ukraina och G7-länderna. Den nya lagen "Bestämmelser rörande utländska investeringar", som godkändes av Werchowna Rada i mars 1996, ger uppenbarligen inte den ram och de garantier som behövs för att attrahera utländska investeringar. Alltför många undantag i lagen ger anledning till tvivel huruvida dess regler om nationell behandling av utländska direktinvesteringar, skatte- och tullförmåner, långsiktigt skydd för utländska direktinvesteringar och hemtagning av kapital är pålitliga och trovärdiga. En viss förbättring kan förväntas genom förslaget att inrätta den "Nationella byrån för främjandet av utländska investeringar", och genom politiska påtryckningar utifrån, till exempel från affärsgrupper i väst, däribland den Kiev-baserade European Business Club. Om det inte sker en radikal attitydförändring som tar sig uttryck i en ny, genomsiktlig lagstiftning, kommer insider- och monopolmentaliteten att fortsätta att avskräcka utländska investerare och därmed försena den nödvändiga omstruktureringen och moderniseringen av den ukrainska ekonomin. 47 48 Bilaga 5: KÄRNSÄKERHETEN I UKRAINA Kärnsäkerheten är, inom ramen för den globala reformen av energisektorn i Ukraina, ett prioriterat område för gemenskapen. Hjälpen till att förbättra kärnsäkerheten gäller i huvudsak de anläggningar av typ VVER som är i drift och utgår via stödprogram vid anläggningarna, förstärkning av kärnsäkerhetsmyndigheten och stöd på platsen i Tjernobylverket i) Det samförståndsavtal (MoU) om stängningen av kärnkraftverket i Tjernobyl som undertecknades den 21 december 1995 är en politisk överenskommelse mellan G7-länderna och Ukraina till stöd för president Kuchmas beslut att stänga Tjernobylverket senast år 2000. - De samarbetsområden som lagts fast i samförståndsavtalet gäller omstruktureringen av energisektorn, kärnsäkerheten och en plan avseende de sociala konsekvenserna. Avtalet innehåller en förteckning över särskilda projekt som skall genomföras, nämligen sarkofagen, kortsiktig uppgradering av reaktorenhet 3 i Tjernobyl, förberedelser för en avveckling av reaktorenheterna 1-3 och ny kraftkapacitet som skal! ersätta Tjernobyl. innehåller också bestämmelser om finansiella - Samförståndsavtalet resurser. Följande principer har överenskommits vad gäller det eventuella finansiella stöd från väst som är nödvändigt som komplement till Ukrainas egna resurser: intäktsgenererande projekt bör finansieras genom lån; för icke intäktsgenererande projekt skall finansiering via gåvobistånd kunna övervägas. I avtalet anges som belopp för det finansiella stödet från väst 1 809 miljoner dollar i lånefinansiering och 498 miljoner dollar i gåvobistånd. Dessa siffror uttrycker de lån och bidrag som - vid tiden för undertecknandet av samförståndsavtalet - G7-gruppens medlemmar (inklusive Tacis och Euratom), Världsbanken och EBRD lovat bidra med eller som sannolikt skulle komma att ställas till förfogande för de områden som täcks av samförståndsavtalet. I dessa belopp ingår inte några medel för sarkofagen. - Vid toppmötet i Moskva mellan G7-ländcriia den 26 april 1996 bekräftade G7-ländcrnas stats- och regeringschefer och president Kuchma att samförständsavtalct skall genomföras i alla avseenden. De kom också överens om att uppta en särskild diskussion om sarkofagen när den utredning som EG finansierar via Tacis slutförts (före utgången av 1996). ii) Europeiska gemenskapen bidrar aktivt till genomförandet av avtalet och har den tidsfristerna. De förstudier som bestämda avsikten att respektera de fastställda finansierats av EG med ett belopp på 100 miljoner ecu (25 miljoner 1994, 37,5 miljoner 1995, 37,5, miljoner 1996) bör medge ett beslut i G7-gruppen om den kompletterande finansiering som skall förutses, projekt för projekt. Det resurstillskott från Ukraina som förutses i samförståndsavtalet måste också konkretiseras. Två åtgärder är av särskild vikt för gemenskapen under perioden fram till mitten av 1997 stänga för att säkerställa ett Tjernobylverket senast år 2000. Dessa åtgärder gäller finansieringen av färdigställandet av de två reaktorer som nu håller på att uppföras och genomförandet av nödvändiga åtgärder för att säkerställa sarkofagens säkerhet. fast och villkorslöst åtagande av Ukraina att - För färdigställandet av de två reaktorerna bör 70 % av investeringen (ca I 000 miljoner dollar) bekostas genom län från Euratom (upp till 400 miljoner ecu) och frän EBRD. 48 49 Beredningen av dessa finansieringsbeslut pågår. Vederbörlig noggrannhet i säkerhets-, ekonomiskt, miljömässigt och finansiellt hänseende måste iakttas. EBRD och kommissionen har beslutat att uppdra åt en oberoende expertpanel att utföra en ny analys av vilket investeringsalternativ som ger lägst kostnader. Noggrannheten i finansiellt hänseende kommer att bli beroende av Ukrainas beslut på kärnkraftsområdet, vilka borde säkerställa låntagarens möjligheter att återbetala lånen. Enligt nuvarande planer kommer lånebesluten att underställas kommissionen och EBRD:s styrelse senast i mitten av 1997. - Vad beträffar sarkofagen kommer förslag om kortsiktiga och långsiktiga åtgärder att läggas fram i den Tacis-utredning som genomförs av experter från EG och Ukraina med deltagande av amerikanska och japanska experter. G7-gruppen bör på grundval av utredningens resultat diskutera möjliga lösningar tillsammans med Ukraina. Det beräknas att kostnaderna för dessa åtgärder kommer att uppgå till flera hundra miljoner ecu under de närmaste tio åren. För närvarande finns ingen identifierad finansieringskälla att tillgå. Frågan kommer emellertid att övervägas i G7-gruppen inom de närmaste månaderna, särskilt under 1997 när USA innehar ordförandeskapet i G7 (se sista delen av huvuddokumentet). FINANSIERINGSOVERSIKT Detta dokument har inga särskilda budgetkonsekvenser. De förslag som gäller gemenskapens bistånd täcks av budgetposten B7. 52: Tekniskt samarbete med de oberoende staterna i före detta Sovjetunionen (Tacis). För budgetåret 1996 har 38,5 miljoner ecu anslagits till budgetposten för Ukraina. Bidraget från Tacis 1996 till EU:s och G7-!ändernas gemensamma plan för stängningen av Tjernobyl uppgår till 37,5 miljoner ecu. inom ämnesinriktade program såsom programmen Härtill kommer planerade åtgärder Demokrati, Kärnsäkerhet, Inter-state m. fl. , beräknade till 32 miljoner ecu. Finansieringen av Tjernobylärendet skall vidare fastställas i G7-gruppen 1997. Det eventuella makroekonomiska biståndet för 1997 bör bli föremål för ett beslut av rådet (15% av beloppet, som ännu inte fastställts, måste garanteras över budgeten). SO ISSN 1024-4506 KOM(96) 593 slutlig DOKUMENT SV n Katalognummer : CB-CO-96-608-SV-C ISBN 92-78-11843-5 Byrän for Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg