title: Förslag till rådets förordning (EG) om märkning av nötkött och nötköttsprodukter

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 02 10. 1996 KOM(96) 460 slutlig 96/0228 (CNS) 96/0229 (CNS) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING ŒG) om upprättande av ett system för identifikation och registrering av nötkreatur Förslag till RÅDETS FÖRORDNING ŒG) om märkning av nötkött och nötköttsprodukter (framlagda av Komissionen) MOTIVERING Inledning Konsumenternas minskade förtroende för nötköttsmarknaden på grund av BSE-krisen har belyst bristerna i föreskrifterna för framläggande till försäljning av nötkött och nötköttsprodukter samt för möjligheten att spåra djur. Det står klart att märkningen av nötkött och nötköttsprodukter bör förbättras för att kunderna inte skall behöva tvivla på deras kvalitet. För att konsumenterna skall kunna lita på uppgifterna på etiketterna bör ett pålitligt system upprättas för identifikation och registrering av nötkreatur. En förordning för identifikation och registrering av nötkreatur och en för märkning av nötkött och nötköttsprodukter föreslås. Ingen av förordningarna innebär några ekonomiska konsekvenser för gemenskapen. 1. Identifikation och registrering av nötkreatur Genom rådets direktiv 92/102/EEG om identifikation och registrering av djur1 infördes åtgärder för att identifiera och registrera nötkreatur, får, getter och svin. Erfarenheten har visat att detta direktiv inte har genomförts på ett tillfredsställande sätt. BSE-krisen i synnerhet har visat att systemen för identifikation och registrering av nötkreatur behöver förbättras. De huvudsakliga påvisade svagheterna gäller brister i följedokumenten samt de dåliga möjligheterna att spåra djur på grund av att det inte finns någon central databas med uppgifter om förflyttningar. EGT nr L 355, 5. 12. 1992, s. 32. Direktiv 92/102/EEG har följande två syften: Spåming av djur av veterinära skäl, vilken är av yttersta vikt för kontroll av smittsamma sjukdomar. Det måste vara möjligt att snabbt och enkelt kunna fastställa ett djurs eller en slaktkropps ursprungsort och dess förflyttning inom gemenskapen. Syftet med detta är att förebygga att sjukdomar sprids vidare. Förvaltning och övervakning av boskapsbidrag som en del av reformen av jordbrukspolitiken. För att erhålla ett välskött system för boskapsbidrag, övervakning av utbetalningen av dessa bidrag, förebyggande av bedrägeri, kontroll av smittsamma sjukdomar och snabb spåming av djur om en smittsam sjukdom bryter ut måste boskapen identifieras på ett tillfredsställande sätt samt registreras enligt samma regler i alla medlemsstater. Ett förslag till en förordning för identifikation och registrering av nötkreatur har lagts fram vilken förstärker bestämmelserna i detta direktiv, i synnerhet vad gäller upprättandet i varje medlemsstat av en databas och ett pass för varje djur i syfte att spåra djur av hälsoskäl och att kontrollera gemenskapens stödordningar. I den föreslagna förordningen föreskrivs minimikrav vilket medlemsstaterna får utvidga reglerna. innebär att föreslagna systemet I det föreskrivs öronmärkning för individuell identifikation av nötkreatur, en central databas, ett pass för varje nötkreatur samt register över djuren på varje anläggning. identifikation och registrering för Nötkreatur skall identifieras med ett öronmärke som fästs i båda öronen. Åtminstone ett av dem skall vara av plast. Om ett öronmärke har blivit oläsligt eller försvunnit skall det ersättas med ett nytt märke som har samma kod som det ursprungliga märket. Mot bakgrund av problemen med identifikation håller kommissionen, med tekniskt stöd från Gemensamma forskningscentret, på att starta ett storskaligt fältförsök, IDEA-projektet, i syfte att undersöka möjligheterna att använda elektroniska identifikationssystem för att göra identifikationen av djur mer tillförlitlig. Försöket, som skall pågå i tre år, kommer att omfatta användning av elektroniska transpondrar som antingen sätts fast i djuret direkt eller i ett öronmärke. Avsikten är att detta projekt skall starta i början av 1997 och omfatta en miljon djur i hela gemenskapen. Med stöd av detta försök kan kommissionen lägga fram förslag om ändring av bestämmelserna för öronmärken. För effektiv och snabb spåming av djur och kontroll av gemenskapens stödordningar föreslås det att databasen skall registrera uppgifter om alla anläggningar i medlemsstaten, nötkreaturens identitet och förflyttningar av dem. För detta ändamål skall nötkreaturen under alla förflyttningar identifieras med ett öronmärke och åtföljas av ett pass. I den föreslagna förordningen om upprättande av ett system för identifikation och registrering av nötkreatur föreskrivs att kommissionen i enlighet med förvaltningskommitténs förfaranden skall anta närmare bestämmelser för öronmärkena, passet och registret på anläggningen. 2. Märkning av nötkött och nötköttsprodukter Bestämmelserna för märkning av kött måste också förstärkas för att förbättra deras effektivitet. I den föreslagna förordningen om märkning av nötkött och nötköttsprodukter föreskrivs att varje aktör eller organisation i nötköttsbranschen skall lämna in en specifikation med de uppgifter som skall finnas med på etiketten och de åtgärder som skall vidtas för att uppgifterna skall bli korrekta. Specifikationen skall också beskriva det kontrollsystem som skall tillämpas liksom de åtgärder som skall vidtas vad beträffar aktörer som inte följer bestämmelserna. Sambandet mellan identifikationen av slaktkroppen, köttstycken och köttprodukter å ena sidan och identifikationen av det enskilda djur som de/n kommer ifrån å andra sidan skall anges i specifikationen. I den föreslagna förordningen nämns också den information som får finnas på inklusive etiketten. Denna gödningsmetod samt annan information om utfodringen. information omfattar uppgifter om djuret, S FÖRSLAG RÅDETS FÖRORDNING (EG) 3 11 o i z 2 ( cyj S \ J om upprättande av ett system för identifikation och registrering av nötkreatur EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande3, och med beaktande av följande: I artikel 3. 1 c i rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden4 fastslås att djur som är föremål för handel i gemenskapsbestämmelsema och registreras så att det går att spåra den anläggning, central eller organisation som de ursprungligen kommer ifrån eller där de transiterats, samt att dessa system för identifikation och registrering före den 1 januari 1993 skall utvidgas till att även omfatta förflyttningar av djur inom de enskilda medlemsstaternas territorier. identifieras på det inom gemenskapen anges skall som sätt I artikel 14 i rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importerats till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiv 89/662/EEG, 90/425/EEG och 90/675/EEG5 fastslås att identifikation och registrering enligt artikel 3. 1 c i direktiv 90/425/EEG av sådana djur måste ske efter det att den veterinära kontrollen utförts, utom då införseln gäller slaktdjur eller registrerade hästdjur. För förvaltningen av vissa av gemenskapens stödprogram på jordbruksområdet krävs att identifikations- och vissa individuellt. Därför måste slag av djur märks EGT nr C EGT nr C EGT nr C EGT nr L 224, 18. 8. 1990, s. 29, senast ändrat genom direktiv 92/118/EEG. (EGT nr L 62, 15. 3. 1992, s. 49. ) EGT nr L 268, 24. 9. 1991, s. 56, senast ändrat genom Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige. r registreringssystemet vara väl anpassat till tillämpningen och kontrollen av denna individuella märkning. Det är nödvändigt att säkerställa ett snabbt och effektivt informationsutbyte mellan medlemsstaterna för en korrekt tillämpning av detta direktiv. Gemenskapsföreskrifter om detta har fastställts i rådets förordning (EEG) nr 1468/81 av den 19 maj 1981 om ömsesidig hjälp mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter samt om samarbete mellan de förra och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen6 samt i rådets direktiv 89/608/EEG av den 21 november 1989 om ömsesidig hjälp mellan medlemsstaternas myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av lagstiftningen om veterinära frågor och avel sfr ågor7. De gällande reglerna om identifikation och registrering av nötkreatur har fastställts i rådets direktiv 92/102/EEG om identifikation och registrering av djur8. Erfarenheterna visar att genomförandet av detta direktiv på nötkreatur inte alltid har varit tillfredsställande och behöver förbättras. Därför är det nödvändigt att anta en förordning för nötkreatur för att underbygga bestämmelserna i direktivet. För att snabbt och korrekt kunna spåra djur med hänsyn till hälsan och till kontrollen av gemenskapens stödprogram skall alla medlemsstater upprätta en datoriserad databas där djurets identitet, alla anläggningar på deras territorium och förflyttningar av djuren registreras. För att göra det möjligt att spåra förflyttningar av nötkreatur skall djuren identifieras genom öronmärkning i båda öronen och åtföljas av ett pass vid varje förflyttning. Märkets form och innehåll och kraven på passet måste fastställas på gemenskapsnivå. Ett pass måste utfärdas för varje djur som har fått ett öronmärke. Ett nytt märke skall tilldelas djur vars öronmärke har blivit oläsligt eller har tappats bort. Ett ersättningsmärke skall ha samma kod som det ursprungliga öronmärket. På grundval av arbete som genomförts av EG:s forskningscenter (EFC) undersöker kommissionen om det är lämpligt att använda elektroniska hjälpmedel vid identifikation av djur. Djurhållarna skall fortlöpande föra register över de djur som finns på deras anläggningar. Kraven på registret skall fastställas på gemenskapsnivå. De personer som är verksamma inom handeln med djur måste föra register över sin handel. Den behöriga myndigheten skall vid förfrågan ges tillgång till dessa register. EGT nr L 144, 2. 6. 1981, s. 1, ändrad genom förordning (EEG) nr 945/87 (EGT nr L 90, 2. 4. 1987, s. 3. ) EGT nr L 351, 2. 12. 1989, s. 34. EGT nr I. 355, 5. 12. 1992, s. 32. Denna förordning får inte påverka tillämpningen av de särskilda kraven i kommissionens beslut 89/153/EEG av den 13 februari 1989 om sambandet mellan prov tagna för undersökning av restsubstanser och djuren och den gård djuren kommer från9 och inte heller eventuella relevanta tillämpningsregler som fastställs genom direktiv 91/496/EEG. Det är nödvändigt att ändra förordning (EEG) nr 3508/92 om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen10. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 Varje medlemsstat skall upprätta ett system för identifikation och registrering av nötkreatur (härefter kallade "djur"), enligt vad som anges i artikel 2 i direktiv 64/432/EEG om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen", i enlighet med bestämmelserna i denna förordning. Bestämmelserna i denna förordning skall tillämpas utan att det påverkar några andra gemenskapsregler som har upprättats för att utrota eller kontrollera sjukdomar och utan att det påverkar direktiv 91/496/EEG och förordning (EEG) nr 3508/92. Bestämmelserna i direktiv 92/102/EEG skall inte längre tillämpas när de specifikt gäller nötkreatur. I denna förordning avses med Artikel 2 anläggning varje inrättning, byggnad eller plats där djur som omfattas av denna förordning försörjs, hålls eller hanteras och som ligger inom en medlemsstats territorium, djurhållare varje fysisk eller juridisk person som har ansvaret för djur, antingen permanent eller tillfälligt, även under transport eller på en marknad, ansvarig myndighet myndigheten i den medlemsstat som är ansvarig för genomförandet av veterinära kontroller, för genomförandet av denna förordning eller för genomförandet av förordning (EEG) nr 3508/92. - - 9 10 11 EGT nr L 59, 2. 3. 1989, s. 33. EGT nr L 355, 5. 12. 92, s. 1. EGT nr 121. 29. 7. 1964, s. 1977. "} Systemet för identifikation och registrering av nötkreatur skall omfatta följande element: Artikel 3 a) b) c) d) öronmärken för individuell identifikation av djur, datoriserade databaser, djurpass, individuella register som förs på alla anläggningar. Kommissionen och den berörda medlemsstatens behöriga myndighet skall ha tillgång till all information som omfattas av denna förordning. De skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att denna information blir tillgänglig för alla berörda parter, särskilt för nationellt erkända konsumentorganisationer med särskilt intresse för informationen, och även för att den behandlas förtroligt. Artikel 4 1. Alla djur på en anläggning skall identifieras med hjälp av ett öronmärke som sätts fast i båda öronen och som är godkänt av den behöriga myndigheten. Öronmärkena skall bära samma unika identifikationskod. De första två tecknen skall identifiera den medlemsstat där den anläggning är belägen där djuret först identifierades i enlighet med landskoden alfa-2 som anges i beslut 93/317/EEG, följda av en numerisk kod som inte får överskrida 12 tecken, och som gör det möjligt att identifiera varje djur individuellt tillsammans med den anläggning som det föddes på. 2. Öronmärket skall sättas på inom 14 dagar efter det att djuret fötts och i varje fall innan djuret lämnar den anläggning där det fötts. Inget djur får flyttas från anläggningen om det inte identifieras i enlighet med denna artikel. 3. Varje djur som importeras från ett tredje land och som har klarat de kontroller som fastställs i direktiv 91/496/EEG samt blir kvar inom gemenskapens territorium skall genom ett öronmärke, som överensstämmer med bestämmelserna i denna artikel, identifieras på destinationsanläggningen inom 14 dagar efter det att det har genomgått förutnämnda kontroller och, i varje fall, innan det lämnar anläggningen. Det är emellertid inte nödvändigt att identifiera djuret om destinationsanläggningen är ett slakteri beläget i den medlemsstat där sådana kontroller genomförs och djuret faktiskt slaktas inom peroden på 14 dagar. 8 Den ursprungliga identifikation som genomförts av tredje land skall registreras i den datoriserade databas som anges i artikel 6 tillsammans med den identifikationskod som djuret fått tilldelat sig av destinationsmedlemsstaten. Alla djur från en annan medlemsstat skall behålla sitt ursprungliga öronmärke. Inget öronmärke får tas bort eller ersättas utan tillåtelse från den behöriga myndigheten. Om ett öronmärke har blivit oläsligt eller har tappats bort, skall ett ersättningsmärke med samma kod sättas fast i enlighet med denna artikel. Öronmärkena delas ut till anläggningen, distribueras och sätts fast på djuren på ett sätt som den behöriga myndigheten beslutat. Öronmärken som inte överensstämmer med de krav som är fastställda i denna artikel skall ersättas senast den 31. 12. 1997. Senast den 31 december 2000 skall rådet, på grundval av en rapport från kommissionen och eventuella bifogade förslag, avgöra om det är möjligt att införa elektronisk identifikation mot bakgrund av de framsteg som uppnåtts på detta område. 4. 5. 6. 7. 8. Artikel 5 Den behöriga myndigheten skall skapa en datoriserad databas där minst följande uppgifter skall registreras: 1. För varje djur: - identifikationskod - födelsedatum - kön - ras - moderns identifikationsnummer - uppfödningsanläggningens nummer - identifikationsnummer på alla anläggningar där djuret har hållits - datum för förflyttningar - datum för död eller slakt. 2. För varje anläggning: - identifikationsnummer som består av en kod som inte överskrider 12 tecken, - djurhållarens namn och adress, 3. I databasen skall följande information alltid finnas tillgänglig: - en förteckning över samtliga djur som vid alla tillfällen finns på en anläggning, - en förteckning över alla djurs samtliga förflyttningar, med början på den anläggning där det fötts. Informationen skall finnas i databasen tills tre år har förflutit efter djurets död. Databasen skall senast den 31. 12. 1997 användas fullt ut och innehålla alla relevanta uppgifter. Artikel 6 1. 2. 3. 4. Den behöriga myndigheten skall inom sju dagar efter det att den har underrättats om ett djurs födsel utfärda ett pass för varje djur som har fått ett öronmärke tilldelat sig, eller, när det gäller djur som importerats från tredje land, efter underrättelsen om att den berörda medlemsstaten har identiferat djuret, i enlighet med artikel 4. 3. Den behöriga myndigheten får på samma villkor utfärda pass till djur från andra medlemsstater. I sådana fall skall det pass som åtföljer djuret när det ankommer, överlämnas till den behöriga myndigheten, som skall återlämna det till den medlemsstat som utfärdat det. Närhelst ett djur förflyttas skall det åtföljas av sitt pass. När ett djur dör skall djurhallaren lämna tillbaka passet till den behöriga myndigheten inom tre arbetsdagar efter det att djuret dött. Om djuret skickas till ett slakteri, skall driftsledaren där vara ansvarig för att passet skickas tillbaka till den behöriga myndigheten. Om ett djur exporteras till tredje land skall den senaste djurhallaren överlämna passet till den behöriga myndigheten i det land dit djuret exporteras. Artikel 7 1. Varje djurhållare skall - föra ett aktuellt register, - inom tre dagar efter det att det inträffat rapportera alla förflyttningar till och från anläggningen och alla djur som föds och dör där till den behöriga myndigheten, tillsammans med angivelser om vilka datum detta skett, 10 2. 3. - färdigställa passet omedelbart vid varje djurs ankomst till anläggningen och innan det flyttas därifrån samt säkerställa att passet åtföljer djuret. Varje djurhållare skall vid förfrågan bistå den behöriga myndigheten med all information om ursprung, identifikation och om så är lämpligt bestämmelseort för det djur denne har ägt, hållit, transporterat, sålt eller slaktat. Registret skall vara i ett format som är godkänt av den behöriga myndigheten och skall vara tillgängligt på anläggningen, och även, vid förfrågan, för den behöriga myndigheten under en period som skall fastställas av densamma men som inte får vara kortare än tre år. Artikel 8 Medlemsstaterna skall utse den behöriga myndighet som skall vara ansvarig för att säkerställa att denna förordning efterlevs. De skall meddela varandra och kommissionen vilken denna myndighet är. Artikel 9 Kommissionen skall anta tillämpningsföreskrifterna för denna förordning i enlighet med förfarandet i artikel 13 i förordning (EEG) nr 729/70. Dessa föreskrifter skall särskilt omfatta (a) kraven på öronmärkena, (b) kraven på passen, (c) kraven på registret, (d) miniminivåer för de kontroller som skall genomföras, (e) tillämpningen av påföljder, (f) övergångsbestämmelser för systemets igångsättningsperiod. Artikel 10 Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i denna förordning. Dessa kontroller skall inte påverka några andra kontroller som kommissionen kan genomföra i enlighet med artikel 9 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95. '^M De påföljder som medlemsstaterna ådömer djurhållarna skall vara proportionella mot hur allvarlig överträdelserna är. Påföljderna kan, där så är berättigat, innebära en inskränkning av djurs förflyttning till eller från djurskötaren i fråga. Artikel 11 Artikel 5 i förordning (EEG) nr 3508/92 skall kompletteras med följande text: ". och förordning (EG) nr " Artikel 12 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 januari 1997. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel, den På rådets vägnar Ordförande ^ Förslag RÅDETS FÖRORDNING av den om märkning av nötkött och nötköttsprodukter c\ci ^ ^ Mo 22 3 l Q J5 C ) — EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i denna, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande3, och med beaktande av följande: För att förbättra informationen till konsumenterna om relevanta aspekter beträffande nötkött och nötköttsprodukter skall ett särskilt märkningssystem införas i sektorn för nötkött. Benämningen nötkött och nötköttsprodukter skall avse vissa produkter som avses i artikel 1. 1 i rådets förordning (EEG) nr 805/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött4. Medlemsstaterna får besluta att utsträcka märkningssystemet till andra bearbetade varor som innehåller nötkött. Ett sådant märkningssystem bör vara frivilligt i den meningen att aktörer och organisationer som önskar märka sitt nötkött och sina nötköttsprodukter skall göra detta i enlighet med denna förordning. Bestämmelserna i denna förordning bör inte urvattna befintlig gemenskapsrätt på områdena märkning och kontroll av livsmedel, skydd för geografiska beteckningar och ursprungsangivelser, åtgärder för att främja konsumtion och avsättning av kvalitetsnötkött och bestämmelser rörande hygienproblem som påverkar handeln med kött och köttprodukter inom gemenskapen. Om ett märkningssystem är effektivt eller ej beror på möjligheten att spåra det märkta köttet eller de märkta köttprodukterna till det ursprungliga djuret. Märkningssystem hos en aktör eller en organisation skall accepteras först sedan specifikationen lämnats in och godkänts av den behöriga myndigheten. tillbaka EGT nr L 148, 28. 6. 1968, Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1357/96, EGT nr L 175, 13. 7. 1996, s. 9. 1J identifieras För att den person som är ansvarig för den information som anges på etiketten skall kunna rätt att märka nötkött och nötköttsprodukter endast under förutsättning att etiketten innehåller deras namn och logotyp. Vilken information etiketten får innehålla skall specificeras. får aktörer och organisationer Aktörer och organisationer som importerar nötkött och nötköttsprodukter från tredje land till gemenskapen kan också vilja märka sina produkter i enlighet med den här förordningen. Bestämmelser bör alltså införas så att importerat nötkött kan omfattas av märkningssystemet. Dessa bestämmelser måste garantera att märkningssystem för importerat nötkött och importerade nötköttsprodukter är lika tillförlitliga som de som finns för gemenskapsnötkött. I syfte att garantera tillförlitligheten hos de befintliga märkningssystemen är det nödvändigt att tvinga medlemsstaterna att utföra lämpliga och effektiva kontrollåtgärder. Dessa kontroller skall inte inverka på sådana kontroller som kommissionen kan komma att genomföra i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen5. Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall ha rätt att dra in godkännandet av alla specifikationer vid oegentligheter. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Om en aktör eller en organisation, enligt definition i artikel 2, önskar märka nötkött eller nötköttsprodukter på ett detaljerat sätt vid försäljning skall den göra det enligt denna förordning. 2. Trots punkt 1 skall följande dokument fortsätta att gälla: Rådets förordning nr 26 av den 4 april 1962 om tillämpning av vissa konkurrensregler på produktion av och handel med jordbruksvaror6 - Rådets direktiv 64/433/EEG av den 26 juni 1964 om hygienproblem vid produktion och utsläppande på marknaden av färskt kött7 - Rådets direktiv 77/99/EEG av den 21 december 1976 om hygienproblem som påverkar handeln med köttprodukter inom gemenskapen8 - Rådets direktiv 79/112/EEG av den 18 december 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning, presentation och reklam i fråga om livsmedel9 EGT nr L 312, 23. 12. 1995. s. 1. EGT nr 30, 20. 4. 1962, s. 993. Förordningen senast ändrad genom förordning nr 49, EGT nr 53, 1. 7. 1962, s. 1571. EGT nr 121, 29. 7. 1964, s. 2012. EGT nr L 26, 31. 1. 1977, s. 85. EGT nr L 33, 8. 2. 1979, s. 1. ^ M - Rådets direktiv 93/99/EEG av den 29 oktober 1992 om ytterligare åtgärder i or offentlig kontroll av livsmedel10 - Rådets direktiv 94/65/EEG av den 14 december 1994 om fastställelse av de villkor som skall tillämpas vid tillverkning av och handel med köttfärs och köttberedningar11 - Rådets förordning (EEG) nr 1208/81 om slaktkroppsklassificering av den 28 april 1981l2 - Rådets förordning (EEG) 1186/90 om slaktkroppsklassificering av den 7 maj 199013 - Rådets förordning (EEG) nr 2081/92 av den 14 juli 1992 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel14 - Rådets förordning (EEG) nr 2082/92 av den 14 juli 1992 om särartsskydd för jordbruksprodukter och livsmedel15 - Rådets förordning (EEG) nr 2067/92 av den 30 juni 1992 om åtgärder för att främja konsumtion och avsättning av kvalitetsnötkött16. I denna förordning skall följande definitioner gälla: Artikel 2 Med "nötkött och nötköttsprodukter" avses de produkter som anges i artikel 1. 1 i förordning (EEG) nr 805/68 utom KN-nummer 01202 90 05 till 0102 90 79 och 0102 10, Med "etikett" avses en etikett som fästs på en enskild köttbit eller köttbitar eller deras förpackningsmaterial eller information som delges konsumenten vid försäljning, Med "organisation" avses en grupp aktörer från samma eller olika delar av nötköttsbranschen. Medlemsstaterna får besluta att utvidga detta system till bearbetade varor som innehåller sådana produkter inklusive kosmetika och läkemedelsprodukter. strecksatsen, som avses första i Artikel 3 1. Varje aktör eller organisation skall överlämna en specifikation för godkännande i varje medlemsstat där nötköttet eller till den behöriga myndigheten nötköttsprodukten i fråga produceras eller säljs. Denna specifikation skall ange EGT nr L 290, 24. 1. 1993, s. 14. EGT nr L 368, 31. 12. 1994, s. 10. EGT nr L 123, 7. 5. 1981, s. 3. EGT nr L 119, 11. 5. 1990, s. 32. EGT nr L 208, 24. 7. 1992, s. 1. EGT nr L 208, 24. 7. 1992, s. 9. EGT nr L 215, 30. 7. 1992, s. 57. 'U den information som skall finnas pä etiketten, de åtgärder som skall vidtas för att säkerställa att denna information är korrekt, det kontrollsystem som skall tillämpas vid alla produktions- och försäljningsskeden, inklusive de kontroller som skall genomföras av ett oberoende organ som skall utses av aktören eller organisationen, för en organisation, de åtgärder som kommer att vidtas vad beträffar alla medlemmar som inte följer specifikationen. 2. 3. 4. För att en specifikation skall kunna godkännas skall den behöriga myndigheten efter en grundlig granskning av dess delar i enlighet med punkt 1 försäkra sig om att det planerade märkningssystemet, och i synnerhet dess kontrollsystem, fungerar korrekt och pålitligt. Om en specifikation inte kan garantera att ett samband finns mellan identifiering av en slaktkropp, kvartspart, köttbitar och köttprodukter och det enskilda djuret, eller i fråga om köttbitar och köttprodukter, berörda djur, skall den avslås. Om produktion eller försäljning av nötkött eller nötköttsprodukter äger rum i två eller flera medlemsstater skall de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna undersöka och godkänna de specifikationer som lämnas in i den mån de uppgifter som ingår i dessa berör händelser som äger rum inom deras respektive territorium. I detta fall skall varje berörd medlemsstat erkänna de godkännanden som utfärdats av någon annan medlemsstat. Om de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna godkänner den inlämnade specifikationen skall berörd aktör eller organisation få rätt att märka nötkött och nötköttsprodukter, förutsatt att etiketten innehåller dess namn eller logotyp. Rätten skall gälla utan förfång för innehållet i artikel 13 i förordning (EEG) nr 2081/92 och artikel 13 i förordning (EEG) nr 2082/92. Artikel 4 1. Om produktionen av nötkött eller nötköttsprodukter helt eller delvis äger rum i ett tredje land, skall aktörerna och organisationerna endast ha rätt att märka nötkött och nötköttsprodukter enligt denna förordning om deras specifikationer, utöver att uppfylla kraven i artikel 3, har godkänts av den behöriga myndighet som utsetts för detta ändamål av vart och ett av de berörda tredje länderna. 2. För att ett godkännande i ett tredjf land skall gälla i gemenskapen skall det tredje landet i förväg informera kommissionen om den behöriga myndighet som utsetts, de förfaranden och kriterier som skall iakttas av den behöriga myndigheten när den granskar specifikationen, 46 alla aktörer och organisationer vars specifikationer den behöriga myndigheten har godkänt. Kommissionen skall överlämna dessa uppgifter till medlemsstaterna. Om kommissionen på grundval av ovan nämnda uppgifter kommer fram till att de förfaranden och kriterier som tillämpas i ett tredje land inte överensstämmer med de normer som anges i denna förordning skall kommissionen efter samråd med det berörda tredje landet besluta att godkännanden som beviljats av det berörda tredje landet inte skall gälla inom gemenskapen. Artikel 5 1. En etikett skall inte innehålla någon information om det djur som nötköttet eller nötköttsprodukterna kommer från, med undantag av den som anges i följande förteckning: Medlemsstat, region i medlemsstat eller tredje land i vilket djuret fötts samt djurets kön. Gödningssätt. Annan information om utfodring. Medlemsstater, regioner i medlemsstater eller tredje land där hela, eller minst 80% av gödningen ägt rum. Information om slakten, såsom medlemsstat eller region i medlemsstat eller tredje land där djuret slaktats, ålder vid slakt, datum för slakten eller den tidsperiod då nötköttet hängdes. Information om urbenings- och styckningsmetoder som mekanisk återvinning, typ av kött och innehåll. Alla annan information som aktören eller organisationen önskar ange och som den behöriga myndigheten har samtyckt till. 2. Om nötköttet och nötköttsprodukterna innehåller kött från olika djur skall etiketten endast innehålla information i enlighet med punkt 1 som är gemensam för allt sådant kött. Artikel 6 Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga administrativa åtgärder och kontrollåtgärder för att säkerställa överensstämmelse med denna förordning. Dessa åtgärder skall inte inverka på de kontroller som kommissionen skall vara bemyndigad att genomföra i överensstämmelse med artikel 9 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95. Artikel 7 Om det visar sig att en aktör eller en organisation inte har följt den specifikation som anges i artikel 3. 1 får medlemsstaten återkalla sitt godkännande enligt artikel 3. 3 eller ställa upp tilläggsvillkor som skall följas för att godkännandet skall fortsätta att gälla. 4-> Artikel H Kommissionen skall anta tillämpningsföreskrifter för denna förordning i enlighet med det förfarande som anges i artikel 27 i förordning (EEG) nr 805/68. Dessa föreskrifter kan omfatta i synnerhet den information som får finnas på etiketter enligt artikel 5. m e vo Artikel 9 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 januari 1997. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande n ISSN 1024-4506 KOM(96) 460 slutlig DOKUMENT SV 03 10 Katalognummer : CB-C0-96-471-SV-C ISBN 92-78-09064-6 Byrfln för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 13


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1906/96 DER KOMMISSION vom 2. Oktober 1996 zur Festsetzung des Höchstbetrags der Ausfuhrerstattung für Weißzucker für die im Rahmen der Dauerausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1464/96 durchgeführte neunte Teilausschreibung

eurovoc_concepts:
Montenegro
Serbia
award of contract
export refund
trade restriction
white sugar


title: Förslag till rådets förordning (EG) om fastställande enligt artikel 1.7 i rådets förordning (EEG) nr 3030/93 av den förteckning över textil- och konfektionsprodukter som den 1 januari 1998 skall införlivas i GATT 1994, och om ändring av bilaga 10 till rådets förordning (EEG) nr 3030/93 och bilaga 2 till rådets förordning (EG) nr 3285/94

eurovoc_concepts:
GATT
clothing
import policy
quantitative restriction
textile product

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 02. 10. 1996 KOM(96) 473 slutlig 96/ 0242 (ACC) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) (EEG) nr 3030/93 av den förteckning över textil- och konfektionsprodukter som den 1 januari 1998 skall införlivas i GATT 1994, och om ändring av bilaga 10 till rådets förordning (EEG) nr 3030/93 och bilaga 2 till rådets förordning (EG) nr 3285/94 om fastställande enligt artikel 1. 7 i rådets förordning (framlagt av Kommissionen) Motivering 1. Införlivandeprocessen enligt de normala reglerna i GATT 1994 enligt avtalet om textil och konfektion Enligt artikel 2 i avtalet om textil och konfektion inom ramen för Världshandelsorganisationcn (WTO), vilket avtal är tillämpligt på de så kallade MFA-bcgränsningarna, skall alla WTO-mcdlemmar under en tioårig övergångsperiod successivt undanta textil- och konfektionsprodukter från räckvidden för de särskilda, temporära bestämmelserna i avtalet om textil och konfektion och införliva produkterna i de normala regler och bestämmelser som gäller enligt GATT 1994. När väl en produkt har "införlivats" kommer det således inte längre vara möjligt att behålla kvantitativa begränsningar för den produkten och det kommer heller inte att vara möjligt att åberopa de särskilda bestämmelserna om skyddsåtgärder enligt avtalet om textil och konfektion i syfte att återinföra kvantitativa begränsningar för den produkten. Enligt artikel 2. 8 i avtalet om textil och konfektion skall detta införlivande vara helt genomfört senast enligt följande tidtabell: Produkter som motsvarar minst 16 % av varje WTO-medlems totala importvolym 1990 av de produkter som omfattas av avtalet om textil och konfektion måste ha införlivats den 1 januari 1995 (den första införlivandeetappen). Minst 17 % skall införlivas den 1 januari 1998 (den andra etappen), minst 18 % skall införlivas den 1 januari 2002 (den tredje etappen) och de återstående produkterna skall införlivas den 1 januari 2005 (den fjärde och slutliga etappen). De produkter som skall införlivas skall omfatta produkter från var och en av följande fyra grupper: tops och garner, väv, konfektionerade varor och kläder. I enlighet med artikel 2. 11 måste en förteckning över de produkter som avses införlivas anmälas till Textilövervakningsorganet (TMB) minst 12 månader innan införlivandet träder i kraft. Således måste beslutet om vilka produkter som skall införlivas i den andra etappen fattas av rådet och anmälas till Tcxlilövcrvakningsorganct före I januari 1997. Detta förslag syftar till att a) identifiera de produkter som skall införlivas i de normala reglerna enligt GATT 1994 med verkan från och med den I januari 1998, b) avlägsna dessa produkter från räckvidden för rådets förordning (EEG) nr 3030/93, som fastställer de regler som är tillämpliga på import av textilprodukter som omfattas av avtal, protokoll och överenskommelser1 , och c) införa dessa produkter i den förordning i gemenskapen som fastställer den importordning som är tillämplig på produkter som har sitt ursprung i länder som är medlemmar i WTO och som inte omfattas av en särskild importordning2. 2. Kommissionens metod för införlivande Kommissionen har officiellt uppmanat alla berörda parter att lämna synpunkter angående vilka produkter som bör införlivas3. Svar har mottagits från många olika källor inbegripet industrin, importörer och detaljhandel samt vissa leverantörsländer. Även om synpunkterna i hög grad varierar, och i vissa fall strider mot varandra, har kommissionen strävat efter att fullt ut beakta dem i utarbetandet av förslaget. USA har redan lämnat in sin förteckning över textil- och konfektionsprodukter för alla tre etapperna i införlivandet enligt avtalet om textil och konfektion. Denna förteckning visar att en stor majoritet av till och med utgången av produkterna kommer att omfattas av kvantitativa begränsningar införlivandeperioden enligt avtalet om textil och konfektion. Av de skäl som anges nedan anser dock kommissionen att det är viktigt att gemenskapen inte väntar till det sista ögonblicket innan man avlägsnar de befintliga begränsningarna, och även om den förteckning över produkter som omfattades av gemenskapens första införlivandeetapp inte inkluderade några produkter som omfattades av bilaterala kvoter, har kommissionen antagit ett annat synsätt för den andra införlivandeetappen, samtidigt som det säkerställs att processen kommer att genomföras gradvis på ett Bilaga 10 i rådets förordning (EEG) nr 3030/93 Bilaga 2 i rådets förordning (EG) nr 3285/94. EGTnrC81, 19. 3. 1996. sätt som i stort är godtagbart för industrin. Gemenskapens industri har redan gjort och fortsätter att göra stora ansträngningar för att omstrukturera och modernisera. Med hänsyn till detta och de olika andra faktorer som styr utvecklingen i denna sektor har delta förslag utformats i syfte att minimera risken för negativa konsekvenser på produktion och sysselsättning på både europeisk och regional nivå. y Analys av befintliga begränsningar och val av vilka produkter som skall införlivas 1 förberedelsen av den andra införlivandeetappen har kommissionen utfört en noggrann analys av gemenskapens nuvarande kvotsystem, och medan ett flertal kvoter fortfarande ger gemenskapsindustrin ett effektivt skydd är det lika uppenbart att det finns några andra kvoter som inte verkar vara ekonomiskt befogade. Skälen till detta är att den internationella textilhandeln har förändrats märkbart sedan inrättandet av Multifiberavtalet (MFA) i början av 1970-talet, samtidigt som den inhemska produktionsstrukturen också har förändrats. Exempelvis har många tidigare leverantörsländer diversifierat sin industri till andra sektorer än textil, medan politiska initiativ innebär att andra större leverantörer som Turkiet (och associerade länder i Central- och Östeuropa från och med den 1 januari 1998) har obegränsat tillträde till Europeiska unionens marknad. Vidare måste det erinras om att den accelererande tillväxttakten i avtalet om textil och konfektion medför att några kvoter kommer att ha blivit eller kommer att bli överflödiga tidigare än tidpunkten för utgången av den tioåriga införlivandeperioden. Vid urvalet av produkterna lör den andra införlivandcetappcn har kommissionen väglctts av ett antal faktorer: produktens känslighet för gemenskapsindustrin i dess helhet och i vissa regioner vad gäller ekonomisk konkurrenskraft och syssclsättningssitualion, gemenskapsindustrins förmåga att anpassa sig till ökad konkurrens för produkter som för närvarande omfattas av kvantitativa begränsningar, önskan att främja en kontinuerlig tioåriga övergångsperioden, vilket delvis kommer att ske genom de ökande tillväxttakter som skall tillämpas på kvoterna, verkan för konsumenter och tredje land och möjligheten att förenkla gemenskapens importordning för textil- och konfektionsprodukter. takt under hela den industriell anpassning i godtagbar Förutom övriga faktorer ägnade kommissionen särskild uppmärksamhet åt ändamålsenligheten med kvotskyddet i allmänhet. Ändamålsenligheten bedömdes kategori för kategori på grundval av följande faktorer: den importvolym som omfattades av kvoter jämförd med den totala importvolymen och leverantörsländernas utnyttjande av kvoterna. Exempelvis har gemenskapen vad gäller badbyxor och baddräkter (textilprodukter kategori 72) endast en begränsning, som avser Hongkong. Detta land är dock inte längre den störste leverantören av dessa varor eftersom importen från Hongkong bara utgör 11 % av den totala importen till gemenskapen. Vidare utnyttjar landet mindre än hälften av sin kvot. Dessa faktorer har föranlett kommissionen att föreslå att denna kategori bör införlivas. På grundval av denna analys dras slutsatsen att 24 kategorier av produkter bör föreslås för införlivande. Förteckningen över dessa kategorier återges i bilaga I till detta utkast till förordning. Sammantaget representerar dessa kategorier 17,83 % av importen 1990 till de 15 medlemsstaterna i nuvarande Europeiska unionen. I enlighet med artikel 2. 8 i avtalet om textil och konfektion omfattar gemenskapens förslag för etapp 2 produkter från följande fyra produktgrupper: tops och garner (kategorierna 41, 46, 124, 126), väv (kategorierna 50, 61, 65, 96, 100), kläder (kategorierna 10, 67, 70, 72, 74, 77, 86, 87, 88), samt konfektionerade varor (kategorierna 58, 84, 90, 91, 110, 111). Fem av de 24 kategorier som föreslås införlivas omfattas för närvarande inte av någon form av begränsning medan de övriga 19 kategorierna omfattas av totalt 51 bilaterala begränsningar. Av dessa riktas 17 begränsningar mot WTO-leverantörer och dessa kommer att tas bort från och med den 1 januari 1998 som ett resultat av att den andra införlivandeetappen enligt avtalet om textil och konfektion träder i kraft4. Gemenskapen har för närvarande en tvist om marknadstillträde med Argentina vad gäller import till det landet av textil- och konfektionsprodukter med ursprung i Europeiska gemenskapen. Kommissionen anser att Argentina bryter mot sina åtaganden om marknadstillträde enligt Uruguayrundan. Förslaget om att införliva produkter som omfattas av kategori 46 i de normala GATT 1994-reglerna läggs fram under förutsättning alt tvisten med Argentina före den 29 november 1996 kommer att vara löst på ett sätt som till fullo tillfredsställer kommissionens önskemål. 4. Tullunion med Turkiet Enligt villkoren i tullunionen mellan Europeiska gemenskapen och Turkiet har detta land åtagit sig att anpassa sig till gemenskapens handelspolitik. En konsekvens av detta avtal blir att Turkiet måste införliva samma produkter som gemenskapen för den andra införlivandeetappen (detta skedde redan för den första etappen). En summering av införlivandeförslagen från EU-15 och Turkiet medför att etapp 2 motsvarar 18,78 % av importen 1990. Ytterligare 5 begränsningar avser länder i Central- och Östeuropa (vilka enligt Europaavtalen inte kommer att omfattas av några kvoter från och med den 1 januari 1998), medan 29 begränsningar riktas mot icke-WTO-medlemmar (och kommer att fortsätta att gälla så länge som de inte avlägsnas genom bilaterala förhandlingar eller tills respektive land ansluter sig till WTO). » förslag till rådets förordning om fastställande enligt artikel 1. 7 i rådets förordning (EEG) nr 3030/93 av den förteckning över textil- och konfektionsprodukter som den 1 januari 1998 skall införlivas i GATT 1994, och om ändring av bilaga 10 till rådets förordning (EEG) nr 3030/93 och bilaga 2 till rådets förordning (EG) nr 3285/94 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 113 i detta, med beaktande av artikel 1. 7 i rådets förordning (EEG) nr 3030/93 ' , senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 3053/952, med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: Europeiska gemenskapen har undertecknat avtalet om inrättandet av Världshandelsorganisationen (nedan kallad WTO)3, till vilket är bifogat avtalet om textil och konfektion. Enligt artikel 2. 8 a och 2. 11 i avtalet om textil och konfektion har gemenskapen å ena sidan åtagit sig alt den I januari 1998 i de normala GATT-bestämmelserna införliva produkter som under 1990 utgjorde minst 17 % av gemenskapens totala import av de textil- och konfektionsprodukter som omfattas av detta avtal, och å andra sidan att anmäla förteckningen över dessa produkter till Textilövervakningsorganet inom WTO före den 1 januari 1997. Vid urvalet av vilka produkter som skall införlivas har rådet vägletts av ett antal faktorer inklusive produktens känslighet för gemenskapsindustrin i dess helhet och i vissa regioner särskilt vad gäller ekonomisk konkurrenskraft och sysselsättningssituation, ändamålsenligheten hos de kvantitativa begränsningar som produkten eventuellt omfattas av, gemenskapsindustrins förmåga att anpassa sig till ökad konkurrens för de produkter som för närvarande omfattas av en kvantitativ begränsning mot ett eller liera leverantörsländer, önskan att främja en kontinuerlig industriell anpassning i godtagbar takt under hela den tioåriga övergångsperioden, verkan för konsumenter och tredje land och möjligheten att förenkla gemenskapens importordning för textil- och konfektionsprodukter. Hänsyn har i detta avseende tagits till de synpunkter som mottagits från de berörda parter som besvarat kommissionens uppmaning att i Europeiska gemenskapernas officiella tidning4. in synpunkter, vilken offentliggjordes lämna Den förteckning över produkter som finns i bilaga 10 till rådets förordning (EEG) nr 3030/93 måste ändras så att de produkter som skall införlivas den 1 januari 1998 tas bort från den förteckningen. Den förteckning över textil- och konfektionsprodukter som omfattas av de normala GATT-reglerna och som finns i bilaga 2 till rådets förordning (EG) nr 3285/945 , senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 139/966 , måste ändras så att de produkter som införlivas i de normala GATT- reglerna från och med den 1 januari 1998 tas in i den förteckningen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel I EGT nr L 275, 8. 11. 1993, s. 1 EGT nr L 323, 30. 12. 1995, s. 1 EGT nr L 336, 23. 12. 1994, s. 3. EGT nr C 81, 19. 3. 1996. EGT nr L 349, 31. 12. 1994, s. 53. EGT nr L 21, 27. 1. 1996, s. 7 9 1. 2. 3. De produkter som skall införlivas i de normala GATT 1994-reglerna från och med den I januari 1998 förtecknas i bilaga I till denna förordning. Bilaga 10 till rådets förordning (EEG) nr 3030/93 skall från och med den 1 januari 1998 ersättas med bilaga 2 till denna förordning. Bilaga 2 till rådets förordning (EG) nr 3285/94 skall från och med den 1 januari 1998 ersättas med bilaga 3 till denna förordning. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel, den. 1996. På rådets vägnar b Kategori Varuslag' 10 41 Förteckning över textil- och konfektionsprodukter som skall införlivas i de normala GATT 1994-reglerna (andra etappen) BILAGA I Vantar, av trikå Garn av syntetfilament (kontinuerligt), inte i detaljhandelsförpackningar, annat än otexturerat enkelt gam, utan snodd eller med en snodd av högst 50 varv per meter Kardad eller kammad får- eller lammull eller andra fina djurhår Vävnader av får- eller lammull eller fina djurhàr Mattor och annan golvbeläggning, knutna (även konfektionerade) Vävda band och band bestående av sammanklistrade parallella trådar eller fibrer, andra än etiketter och liknande artiklar i kategori 62 Elastiskt textilmaterial (av annan textilvara än trikå), framställt av textilmaterial som satts samman med gummitrådar Dukvaror av trikå, andra än de som ingår i kategori 38 A och 63, av ull, bomull eller konstfibrer Tillbehör till kläder, av trikå, andra än för spädbarn; hushållslinne av alla slag, av trikå; gardiner, rullgardiner och draperier, gardinkappor och sängomhängen och andra inredningsartiklar, av trikå; res- och sångfiltar av trikå, andra artiklar av trikå inbegripet delar av plagg eller tillbehör till kläder Strumpbyxor och trikåer av syntetfibergam hos vilket enkelgamet har en långdvikt av mindre än 67 decitex (6,7 tex) Långa strumpor för damer Baddräkter och badbyxor, av ull, bomull eller konstfibrer Dräkter och ensembler, av trikå, av ull, bomull eller konstfibrer, utom skiddräkter, för kvinnor eller flickor Skiddräkter, av annan textilvara än trikå Själar, scarfar, halsdukar, mantiljer, slöjor o. d. , av annan textilvara än trikå, av ull, bomull eller konstfibrer Korsetter, strumpebandshållare, hängslen, strumphållare, strumpeband och liknande artiklar samt delar till sådana varor, av trikå eller annan textilvara Handskar och vantar, av annan textilvara än trikå Strumpor och sockor, av annan textilvara än trikå; andra tillbehör till kläder, delar till kläder eller tillbehör till kläder, andra än för spädbarn, av annan textilvara ån trikå Surrningsgarn och tågvirke av syntetfibrer, även flätat Tält Bondad duk och varor av bondad duk, även impregnerad, överdragen, belagd eller laminerad Textilvävnader, impregnerade, överdragna, belagda eller laminerade med beredningar av cellulosaderivat eller andra plaster Vävda luftmadrasser Kampingartiklar, vävda, andra än luftmadrasser och tält Syntetstapelfibrer Regenatstapelfibrer 46 50 58 61 65 67 70 72 74 77 84 86 87 88 90 91 96 100 110 111 124 126 En fullständig beskrivning av katego ïerna finns i bilaga I till förordning (EEG) nr 3030/93. Förteckning över textil- och konfektionsprodukter som ännu inte införlivats i de normala GATT 1994-reglerna "BILAGA 10 BILAGA 2 Kategori | Varuslag1 GRUPP I A Garn av bomull, inte i detaljhandelsförpackningar Vävnader av bomull andra än slingervävnader, frotté, vävda band, luggvaror, sniljvävnader, tyll, trådgardinsvävnad och nåtknytningar Vävnader av syntetstapelfibrer (diskontinuerliga eller avfall) andra än vävda band, luggvaror (inbegripet frotté) och sniljvävnader GRUPP I B Skjortor, T-tröjor, lätta tröjor och jumprar med rull- eller polokrage (andra än av ull eller fina djurhår), undertröjor och liknande, av trikå Tröjor, pullovrar, slipovrar, västar, twinsets, koftor, bäddjackor och jumprar (andra än kavajer och blazrar), anoraker, vindjackor, midjejackor och liknande, av trikå Knäbyxor, korta byxor andra än badbyxor och långa byxor, vävda, för män eller pojkar; långa byxor, vävda, av ull, bomull eller konstfibrer, för kvinnor eller flickor; underdelar av fodrade träningsoveraller, andra än kategori 16 eller 29, av bomull eller konstfibrer Blusar, skjortor och skjortblusar, av trikå eller annan textilvara, av ull, bomull eller konstfibrer, för kvinnor eller flickor Skjortor, av annan textilvara ån trikå, av ull, bomull eller konstfibrer, för män eller pojkar GRUPP II A Handduksfrotté och liknande frottévävnader av bomull; toaletthanddukar och kökshanddukar av annan textilvara än trikå, av handduksfrotté och liknande vävnader, av bomull Sänglinne, av annan textilvara än trikå Garn av korta syntetstapelfibrer, inte i detaljhandelsuppläggningar Garn av korta regenatstapelfibrer, inte i detaljhandelsförpackningar Dräkter och ensembler, av annan textilvara än trikå, av ull, bomull eller konstfibrer, utom skiddräkter, för kvinnor eller flickor; fodrade träningsoveraller med yttertyg av ett enda identiskt textilmaterial, av bomull eller konstfibrer, för kvinnor eller flickor Luggvävnader, inbegripet sniljvävnader (andra än handduksfrotté eller frottévävnader av bomull och vävda band) och tuftade dukvaror, av ull, bomull eller konstfibrer Bordslinne, toalett- och kökshanddukar, av annan textilvara än trikå, andra än av handduksfrotté eller liknande frottévävnader av bomull GRUPP II B Strumpbyxor och trikåer, strumpor, understrumpor, sockor, ankelsockor och liknande, av trikå, andra än för spädbarn, inbegripet åderbrocksstrumpor, andra ån produkter i kategori 70 Kalsonger för män eller pojkar, underbyxor och trosor för kvinnor eller flickor, av trikå, av ull, bomull eller konstfibrer Vävda överrockar, regnrockar och andra rockar, slängkappor, av ull, bomull eller konstfibrer, för män eller pojkar (andra än parkas) (i kategori 21 ! Vävda kappor och regnkappor, slängkappor; kavajer, blazrar och jackor, av ull, bomull eller konstfiber, för kvinnor eller flickor (andra än parkas) (i kategori 21] Kostymer och ensembler, av annan textilvara ån trikå, av ull, bomull eller konstfibrer, utom skiddräkter, för män eller pojkar; fodrade träningsoveraller med yttertyg av ett enda identiskt textilmaterial, av bomull eller konstfibrer, för män eller pojkar Kavajer, blazrar och jackor, av annan textilvara än trikå, av ull, bomull eller konstfibrer, för män eller pojkar Undertröjor, kalsonger, nattskjortor, pyjamas, badrockar, morgonrockar och liknande artiklar, av annan textilvara än trikå, för män eller Linnen, undertröjor, underklänningar, underkjolar, underbyxor, trosor, nattlinnen, pyjamas, negligéer, badrockar, morgonrockar och liknande artiklar, av annan textilvara än trikå, för kvinnor eller flickor Näsdukar, av annan textilvara ån trikå Parkas; anoraker, vindjackor, midjejackor och liknande, av annan textilvara än trikå, av ull, bomull eller konstfibrer; överdelar av fodrade träningsoveraller, andra än kategori 16 eller 29, av bomull eller konstfibrer Nattskjortor, pyjamas, badrockar, morgonrockar och liknande artiklar, av trikå, för män eller pojkar Nattlinnen, pyjamas, negligéer, badrockar, morgonrockar och liknande artiklar, av trikå, för kvinnor eller flickor Klänningar, av ull, bomull eller konstfibrer, för kvinnor eller flickor Kjolar, inbegripet byxkjolar, för kvinnor eller flickor Byxor (andra än badbyxor), av trikå, av ull, bomull eller konstfibrer Bysthållare, vävda eller av trikå Babykläder och tillbehör till sådana kläder, utom vantar i kategori 10 och 87, och strumpor och sockor, av annan textilvara än trikå, i kategori 88 Träningsoveraller, av trikå, av ull, bomull eller konstfibrer Arbets- och skyddskläder, av annan textilvara än trikå, för män eller pojkar; Förkläden, skyddsrockar och andra arbets- och skyddskläder, av annan textilvara än trikå, för kvinnor eller flickor Plagg, av annan textilvara än trikå, utom plagg I kateforiema 6,7,8,14,15,16,17,18,21,26,27,29,68,72,76 och 77 Överrockar, kavajer, blazrar, jackor och andra plagg, inbegripet skiddräkter, av trikå, utom plagg i kategorierna 4, 5, 7, 13, 24, 26, 27, 28, 68, 69, 72, 73, 74, 75 pojkar 9 20 22 23 29 32 39 12 13 14 15 IF 17 18 19 21 24 26 27 28 31 68 73 76 78 83 En fullständig beskrivning av kategorierna finns i bilaga I till förordning (EEG) nr 3030/93. En fullständig beskrivning av tulltaxenumren finns i förordning (EG) nr 1359/95. 'I 33 34 35 36 37 38 A 38 B 40 42 43 47 48 49 51 53 54 55 56 59 60 62 63 66 93 95 97 98 101 109 112 113 114 115 117 118 120 121 122 123 GRUPP III A Vävnader av garn av syntetfilament framställda av remsor e. d. av polyetylen eller polypropylen, med en bredd av mindre än 3 m Sackar och påsar av sådana slag som används för förpackning av varor, av annan textilvara än trikå, framställda av remsor e. d. Vävnader av garn nv syntetfilament, framställda av remsor e. d. av polyetylen eller polypropylen, med en bredd av minst 3 m Vävnader av syntetlibrer (kontinuerliga), andra än sådana som används för framställning av däck i kategori 114 Vävnader av kontinuerliga regenatfibrer, andra än sådana som används för framställning av däck i kategori 114 Vävnader av regenatstapelfibrer Syntetiska gardintyger o. d. , av trikå Trådgardiner, av annan textilvara än trikå Vävda gardiner (inbegripet rullgardiner, gardinkappor och sängomhängen och andra inredningsartiklar), av annan textilvara än trikå, av ull, bomull eller konstfibrer Garn av kontinuerliga konstfibrer, inte i detaljhandelsförpackningar: Gam av regenatfibrer; garn av regenatfilament, inte i detaljhandels-förpackningar, annat än enkelt gam av viskos, utan snodd eller med en snodd av högst 250 varv per meter och otexturerat enkelt garn av acetat Garn av konstfilament, gam av regenatstapelfibrer, gam av bomull, i detaljhandelsförpackningar Kardgarn av får- eller lammull eller av fina djurhår, inte i detaljhandels-förpackningar. Kamgarn av får- eller lammull eller av fina djurhår, inte i detaljhandels-. Garn av får- eller lammull eller fina djurhår, i detaljhandelsfförpackningar Bomull, kardad eller kammad Slingervävnader av bomull Regenatstapelfibrer, inbegripet avfall, kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning Syntetstapelfibrer, inbegripet avfall, kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning Gam av syntetstapollibror (inbegripet avfall), i detaljhandelsförpackningar Mattor och annan golvbeläggning av textilmaterial, andra än mattorna i kategori 58 Handvävda tapisserier av typerna Gobelins, Flandern, Aubusson, Beauvais och liknande samt handbroderade tapisserier (t. ex. med petits points eller korsstygn), även konfektionerade Sniljyarn (inbegripet sniljgam framställt av textilflock), överspunnet garn (annat än metalliserat gam och överspunnet tagelgarn): Tyll, trådgardinsvävnad och nätknytningar, hand- eller maskingjorda spetsar, som längdvara eller i form av motiv Etiketter, märken och liknande artiklar av textilmaterial, inte broderade, som längdvara eller tillskurna, vävda Flätor och snörmakeriarbeten som längdvara; tofsar, pomponger och liknande artiklar Broderier som längdvara eller i form av motiv Trikå av syntetfibrer innehållande minst 5 viktprocent töjfibergarn och trikå innehållande minst 5 viktprocent gummitråd Raschelspetsar och varor med lång lugg av syntetfibrer Res- och sängfiltar, av annan textilvara ån trikå, av ull, bomull eller konstfibrer GRUPP III B Säckar och påsar av sådana slag som används för förpackning av varor, av vävnad, andra än sådana som är framställda av remsor av polyetylen eller polypropylen Filt och varor av filt, även impregnerade eller överdragna, andra än golvbeläggningar Nät av surmingsgarn eller tågvirke och konfektionerade fisknät av gam, surrningsgam eller tågvirke Andra varor av garn, surrningsgam eller tågvirke, andra än texiilvävnader, varor av sådana vävnader och varor i kategori 97 Surmingsgarn och tågvirke, även flätat, annat än sådant som framställs av syntetfibrer Presenningar, segel och markiser Andra konfektionerade textilvaror, vävda, utom de i kategorierna 113 och 114 Skurtrasor, disktrasor och dammhanddukar, av annan textilvara än trikå Textilvävnader och artiklar för tekniskt bruk GRUPP IV Garn av lin eller rami Vävnader av lin eller rami Bordslinne, toaletthanddukar och kökshanddukar av lin eller rami, av annan textilvara än trikå Gardiner, rullgardiner, draperier, gardinkappor, sängomhängen och andra inredningsartiklar, av annan textilvara ån trikå, av lin eller rami Surrningsgam och tågvirke, även flätat, av lin eller rami I Säckar och påsar av sådana slag som används för förpackning av varor, begagnade, av lin, av annan textilvara än trikå I Luggvävnader, inbegripet sniljvävnader, av lin eller rami, andra än vävda band Själar, scarfar, halsdukar, mantiljer, slöjor och liknande, av lin eller rami, av annan textilvara än trikå 1 125 A 125 B 127 A 127 B 128 129 130 A 130 B 131 132 133 135 136 137 138 139 140 141 142 144 145 146 A 146 B 146 C 147 151 A 151 B 152 154 156 157 159 160 161 163 Icke kategor iserade silkeskokonger, inte lämpliga för avhaspling, gamavfall samt rivet avfall och riven lump), annat än GRUPP V Garn av syntetfilament (kontinuerliga), inte i detaljhandelsförpackningar, annat ån gam i kategori 41 Monofilamentgarn, remsor (konstbast o. d. ) och katgutimitation av syntetmaterial Garn av regenatfilament (kontinuerliga), inte i detaljhandelsförpackningar, annat än gam i kategori 42 Monofilamentgarn, lomsor (konstbast o. d. ) och katgutimitation av regenatmaterial Grova djurhår, kardade eller kammade Gam av grova djurhår eller tagel Garn av natursilke annat än garn spunnet av avfall av natursilke Garn av natursilke annat än i kategori 130 A; gut Garn av andra vegetabiliska textilfibrer Pappersgarn Garn av mjukhampa Vävnader av grova djurhår eller av tagel Vävnader av natursilke eller avfall av natursilke Luggvaror, inbegripet sniljvaror, och vävda band, av natursilke eller avfall av natursilke Vävnader av pappersgarn och andra textilfibrer andra än rami Vävnader av metalltråd eller metalliserat garn Textilmaterial av trikå, annat än av ull eller fina djurhår, bomull eller konstfibrer Res- och sängfiltar av annat textilmaterial än ull eller fina djurhår, bomull eller konstfibrer Mattor och annan golvbeläggning av sisal, andra fibrer av släktet Agave eller av manillahampa Filt av grova djurhår Surmingsgarn och tågvirke, även flätat, av manillahampa eller mjukhampa Skördegarn för jordbruksmaskiner, av sisal eller andra fibrer av släktet Agave Surrningsgam och tågvirke, av sisal eller andra fibrer av släktet Agave, andra än produkterna i kategori 146 A Surrningsgam och tågvirke, även flätat, av jute eller andra bastfibrer för textilt ändamål enligt nr 5303 Avfall av natursilke (inbegripet okardat och okammat Golvbeläggning av kokosfibrer Mattor och annan golvbeläggning, av jute eller andra bastfibrer för textilt ändamål, andra än tuftade eller flockade Nålfilt av jute eller andra bastfibrer för textilt ändamål, inte impregnerad eller överdragen, annan än golvbeläggning Silkeskokonger, lämpliga för avhaspling Råsilke, inte snott eller tvinnat Avfall av natursilke {inbegripet silkeskokonger, inte lämpliga för avhaspling, gamavfall samt rivet avfall och riven lump), okardat och okammat Ull, okardad och okammad Fina eller grova djurhår, okardade och okammade Avfall av ull eller av fina eller grova djurhår, inbegripet gamavfall men inte rivet avfall och riven lump Rivet avfall och riven lump av ull eller av fina eller grova djurhår Lin, oberett eller berett men inte spunnet; blånor och avfall av lin (inbegripet gamavfall samt rivet avfall och riven lump) Rami och andra vegetabiliska textilfibrer, oberedda eller beredda men inte spunna; blånor och avfall, andra än kokosfibrer och manillahampa enligt nr 5304. Bomull, okardad och okammad Avfall av bomull (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) Mjukhampa (Cannabis sativa L. ), oberedd eller beredd men inte spunnen; blånor och avfall av mjukhampa (inbegripet gamavfall samt rivet avfall och riven lump) Manillahampa (abaca eller Musa textilis Nee), oberedd eller beredd men inte spunnen; blånor och avfall av abaca (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) Jute och andra bastfibrer för textilt ändamål (med undantag av lin, mjukhampa och rami), oberedda eller beredda men inte spunna; blånor och avfall av mjukhampa (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) Andra vegetabiliska textilfibrer, oberedda eller beredda men inte spunna; blånor och avfall av sådana fibrer (inbegripet gamavfall samt rivet avfall och riven lump) Blusar, skjortor och skjortblusar av trikå, av natursilke eller avfall av natursilke, för kvinnor eller flickor Plagg av trikå, andra an de i kategori 1 123 samt kategori 156 Klänningar, blusar, skjortor och skjortblusar av annan textilvara än trikå, av natursilke eller avfall av natursilke Själar, scarfar, halsdukar, mantiljer, slöjor o. d. , av annan textilvara än trikå, av natursilke eller avfall av natursilke Slipsar och liknande artiklar av natursilke eller avfall av natursilke Näsdukar av natursilke eller avfall av natursilke Plagg av annan textilvara än trikå, andra än de i kategori 1 123 samt kategori 159 Andra Förbandsgas och artiklar av förbandsgas i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln CN 59050050 HS EX 640520 HS 660110 HS 870821 HS EX 940490 ^ Förteckning (iver lexlil- och konfektionsprodukter som är införlivade i de normala GATT 1994-reglerna BILAGA 3 Kategori Varuslag' 10 41 Vantar, av trikå Garn av syntetfilament (kontinuerligt), inte i detaljhandelsförpackningar, annat än otexturerat enkelt gam, utan snodd eller med en snodd av högst 50 varv per meter Kardad eller kammad får- eller lammull eller andra fina djurhår Vävnader av får- eller lammull eller fina djurhår Mattor och annan golvbeläggning, knutna (även konfektionerade) Vävda band och band bestående av sammanklistrade parallella trådar eller fibrer, andra än etiketter och liknande artiklar i kategori 62 Elastiskt textilmaterial (av annan textilvara ån trikå), framställt av textilmaterial som satts samman med gummitrådar Dukvaror av trikå, andra än de som ingår i kategori 38 A och 63, av ull, bomull eller konstfibrer Tillbehör till kläder, av trikå, andra än för spädbarn; hushållslinne av alla slag, av trikå; gardiner, rullgardiner och draperier, gardinkappor och sängomhängen och andra inredningsartiklar, av trikå; res- och sängfiltar av trikå, andra artiklar av trikå inbegripet delar av plagg eller tillbehör till kläder Underklänningar och underkjolar, av trikå, för kvinnor eller flickor Strumpbyxor och trikåer av syntetfibergam hos vilket enkelgamet har en längdvikt av mindre än 67 decitex (6,7 tex) Långa strumpor för damer Baddräkter och badbyxor, av ull, bomull eller konstfibrer Dräkter och ensembler, av trikå, av ull, bomull eller konstfibrer, utom skiddräkter, för kvinnor eller flickor Kostymer och ensembler, av trikå, av ull, bomull eller konstfibrer, utom skiddräkter, för män eller pojkar Skiddräkter, av annan textilvara än trikå Själar, scarfar, halsdukar, mantiljer, slöjor o. d. , av annan textilvara än trikå, av ull, bomull eller konstfibrer Slipsar och liknande artiklar, av annan textilvara än trikå, av ull, bomull eller konstfibrer Korsetter, strumpebandshållare, hängslen, strumphållare, strumpeband och liknande artiklar samt delar till sådana varor, av trikå eller annan textilvara Handskar och vantar, av annan textilvara än trikå Strumpor och sockor, av annan textilvara än trikå; andra tillbehör till kläder, delar till kläder eller tillbehör till kläder, andra än för spädbarn, av annan textilvara än trikå Surrningsgam och tågvirke av syntetfibrer, även flätat Tält Vadd av textilmaterial och varor av sådan vadd; textilfibrer med en längd av högst 5 mm (flock) samt stoft och noppor av textilmaterial Bondad duk och varor av bondad duk, även impregnerad, överdragen, belagd eller laminerad Textilvävnader överdragna med gummi arabicum e. d. eller med stärkelseprodukter, av sådana slag som används till bokpärmar o. d. , kalkerväv; preparerad målarduk; kanvas och liknande styva textilvävnader av sådana slag som används till hattstommar Linoleummattor o. d. , även i tillskurna stycken; golvbeläggning bestående av en textilbotten med överdrag eller beläggning, även i tillskurna stycken Gummibehandlade textilvävnader, av annan textilvara än trikå, utom sådana som används till däck Textilvävnader med annan impregnering eller annat överdrag; målade teaterkulisser, ateljéfonder o. d. , av textilvävnad, andra än de i kategori 100 Textilvävnader, impregnerade, överdragna, belagda eller laminerade med beredningar av cellulosaderivat eller andra plaster Vävda luftmadrasser Kampingartiklar, vävda, andra än luftmadrasser och tålt Syntetstapelfibrer Regenatstapelfibrer Metalliserat garn Garn av jute eller andra bastfibrer för textilt ändamål enligt nr 5303 Garn av kokosfibrer Vävnader av jute eller andra bastfibrer för textilt ändamål med en bredd av minst 150 cm Vävnader av jute eller andra bastfibrer för textilt ändamål med en bredd av högst 150 cm Säckar och påsar av sådana slag som används för förpackning av varor, av jute eller andra bastfibrer för textilt ändamål, andra än begagnade Begagnade säckar och påsar av sådana slag som används för förpackning av varor, av jute eller andra bastfibrer för textilt ändamål enligt nr 5303 46 50 58 61 65 67 69 70 72 74 75 77 84 85 86 87 88 90 91 94 96 99 100 110 111 124 126 134 148 A 148 B 149 150 153 En fullständig beskrivning av katt. jonerna fu. ns i bilaga I till förordning (EEG) nr 3030/93. En fullständig beskrivning av tullt. xenuinren finns i förordning (EG) nr 1359/95. A Icke kalegoriser ade HS ex 392112 HS ex 392113 HS ex 392190 HS ex 420212 HS ex 420222 HS ex 420232 HS ex 420292 HS 560410 HS 630900 HS ex 640610 HS ex 640699 HS 650100 HS 650200 HS 650300 HS 650400 HS 650590 HS 660191 HS 660199 HS ex 701910 HS ex 701920 HS 880400 HS 911390 HS 950291 HS ex 961210 /V\ ISSN 1024-4506 KOM(96) 473 slutlig DOKUMENT SV 11 10 Katalognununer : CB-CO-96-493-SV-C ISBN 92-78-09767-5 Byrfin för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1913/96 DELLA COMMISSIONE del 2 ottobre 1996 che determina gli importi degli elementi agricoli ridotti e i dazi addizionali applicabili durante il periodo dal 1° luglio al 31 dicembre 1996 incluso, alle importazioni nella Comunità delle merci cui si applica il regolamento (CE) n. 3448/93 del Consiglio nell'ambito degli accordi con l'Estonia, la Lettonia e la Lituania

eurovoc_concepts:
Baltic States
agricultural product
import
liberalisation of trade
tariff preference


title: Règlement (CE) nº 1910/96 de la Commission du 2 octobre 1996 portant ouverture de la procédure d'attribution des certificats d'exportation pour les fromages à exporter en 1997 aux États-Unis d'Amérique dans le cadre du contingent supplémentaire découlant des accords GATT

eurovoc_concepts:
GATT
United States
cheese
export licence
quantitative restriction

formats: html pdfa1b print


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1906/96 af 2. oktober 1996 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker i forbindelse med den niende dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1464/96


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1907/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 2ας Οκτωβρίου 1996 για τον καθορισμό των αντιπροσωπευτικών τιμών και των ποσών των πρόσθετων δασμών κατά την εισαγωγή μελάσσας στον τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs regulations
molasses
representative price


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1907/96 DA COMISSÃO de 2 de Outubro de 1996 que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na importação dos melaços no sector do açúcar


title: Komission asetus (EY) N:o 1913/96, annettu 2 päivänä lokakuuta 1996, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3448/93 mainittujen tuotteiden yhteisöön kohdistuvaan tuontiin 1 päivän heinäkuuta ja 31 päivän joulukuuta 1996 välisenä aikana Viron tasavallan, Latvian tasavallan ja Liettuan tasavallan kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti sovellettavien alennettujen maatalousosien ja lisätullien vahvistamisesta