title: MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA- PARLAMENTET - Finansiering af Europa-Parlamentets nye bygninger i Bruxelles og Strasbourg

eurovoc_concepts:
EU financing
European Parliament
public building
seat of institution

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER * 6* Bruxelles, den 29. 10. 1996 KOM(96) 518 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET Finansiering af Europa-Parlamentets nye bygninger i Bruxelles og Strasbourg FINANSIERING AF EUROPA-PARLAMENTETS NYE BYGNINGER I BRUXELLES OG STRASBOURG INDLEDNING 1. Medlemsstaternes regeringer traf på Det Europæiske Råds møde i Edinburgh den 12. december 1992 afgørelse om, at Europa-Parlamentet skal udøve sin virksomhed i Strasbourg, Bruxelles og Luxembourg. Der bør derfor fremskaffes egnede bygninger hertil i disse tre byer. For sine nye bygninger har Parlamentet besluttet sig for forskellige former for forpagtningskontrakter med mulighed for køb: a) For Bruxelles og Strasbourg er målet at skaffe bygninger, der kan rumme et Parlament på 700 medlemmer, en størrelsesorden, der i øjeblikket betragtes som maksimalt af institutionen, selv i tilfælde af en udvidelse af Den Europæiske Union på et senere tidspunkt. I Bruxelles omfatter "Espace Leopold" -programmet opførelse af tre bygninger. Bygningerne Dl og D2 er allerede færdige og betalt fuldt ud over Europa- Parlamentets driftsbudget (med et beløb på 344,35 mio. ECU, heraf 28,55 mio. ECU i renter). Færdiggørelsen af bygning D3, som nu anslås til at komme til at koste 831 mio. ECU med grund, er fastsat til 1. april 1997. Ved udgangen af 1997 agter Parlamentet ikke at bruge andre bygninger end Espace Leopold og bygningerne Montoyer og Eastman, hvilket betyder, at bygningerne Belliard I og II, Renard, Remorqueur og Van Maerlant fraflyttes kort efter denne dato. I Strasbourg skulle bygningen IPE IV, som nu anslås til at komme til at koste 460 mio. ECU med grund, kunne overdrages Europa-Parlamentet den 1. oktober 1997. På det tidspunkt fraflytter Parlamentet Europabygningen og bygningen IPE III. b) Hvad angår Luxembourg har Parlamentet ingen nye byggeplaner, men undersøger mulighederne for at købe de kontorbygninger, som det i øjeblikket lejer. 2. Europa-Parlamentet har for nylig fastlagt nye retningslinjer for betingelserne for finansiering af bygning D3 i Bruxelles og bygning IPE IV i Strasbourg af besparelseshensyn og for at sikre større gennemskuelighed i transaktionerne: Således undersøges mulighederne for at erstatte den nuværende finansiering, der typisk formidles af byggeselskaber, med hvilke der indgås forpagtningskontrakter, med en direkte finansiering, så at Parlamentet kan blive ejer af bygningerne, når de overtages, eller lige efter; fra 20 til 10 år, som gælder i øjeblikket Nedsættelse af løbetiden (Præsidiets afgørelse af 24. januar 1996). Det er dette tidsrum, institutionen har lagt til grund ved fastlæggelsen af sine overslag i det foreløbige budgetforslag for 1997. Parlamentet ønsker desuden, at finansieringsformen i Strasbourg så vidt mulig er i nøje overensstemmelse med finansieringsformen i Bruxelles. 3. Europa-Parlamentet har anmodet Kommissionen som den kompetente myndighed til at stille forslag, fastlægge forskrifter og forvalte budgettet, om at forelægge budgetmyndigheden en meddelelse om disse retningslinjer. Denne meddelelse er svaret på ovennævnte anmodning. På grundlag af Parlamentets oplysninger redegøres der heri først for de væsentlige kendetegn ved det nuværende finansieringssystem. Derefter anføres, hvilke retlige, regnskabsmæssige, finansielle og budgetmæssige konsekvenser de nye af Parlamentet påtænkte retningslinjer vil få ifølge Kommissionen. 4. Budgetmyndigheden opfordres til at tage stilling til flg. punkter: Princippet om direkte finansieringsaftaler indgået af Det Europæiske Fællesskab for disse ejendomstransaktioner og indfrielse af lån over Europa-Parlamentets driftsbudget; Løbetidens længde, både i tilfælde af direkte finansiering og som led i det nuværende finansieringssystem (med forbehold af evt. forbedringer heraf alt efter mulighederne på finansieringsmarkederne). I - DET NUVÆRENDE FINANSIERINGSSYSTEM 1. D 3-bygningen i "Espace Leopold" -komplekset i Bruxelles Med Europa-Parlamentets ejendomstransaktioner i Bruxelles kommer det samlede benyttede areal på denne arbejdsplads op på ca. 406 000 m2 (over og under terræn) mod de nuværende 175 000 m2. Europa-Parlamentet og SEL (Société Espace Leopold) har den 8. januar 1992 indgået en forpagtningskontrakt på 27 år med mulighed for køb om opførelsen af komplekset, og den har en løbetid på 20 år fra overdragelsen af hver bygning. til Med hensyn rammekontrakt efter aftale med SEL ændre de oprindeligt finansieringsbetingelser, hvis dette anses for at være mere fordelagtigt. langtidsfinansiering kan Europa-Parlamentet med denne fastsatte Kontrakten giver Europa-Parlamentet mulighed for at foretage en engangsbetaling eller liere betalinger, som fratrækkes restgælden. Disse betalinger bevirker, all efter Europa-Parlamentets valg, at enten størrelsen af de kommende terminer nedsættes eller også antallet af dem. Lånene til Dl-bygningen og D2-bygningen er således indfriet fuldt ud henholdsvis den 31. juli 1995 og den 1. marts 1996. For D3-bygningen er finansieringsvilkårene fortsat de oprindeligt aftalte: 20-årigt lån fra et belgisk bankkonsortium i BEF (BIBOR +0,15%) eller i ECU (BIBOR +0,275%). Europa-Parlamentet kan til enhver tid købe bygningerne for et beløb svarende til restgælden eller for 1 ECU, hvis hele lånet et indfriet. Dog kan muligheden for at købe grunden under D3-bygningen kun udnyttes indtil 31. maj 1998, og i så fald skal Europa-Parlamentet også udnytte muligheden for at købe hele resten af komplekset. SNCB (de belgiske statsbaner), som ejer grunden under D3-bygningen, har nu forpagtet den til SEL i 93 år, og hele beløbet er allerede betalt. På betingelse af, at Europa-Parlamentet inden 31. maj 1998 udnytter sin mulighed til at købe denne grund og som følge heraf hele komplekset, er den belgiske regering forpligtet til at yde tilskud til dette køb (ved udgangen af 1995 med 4 138 mio. BEF svarende til 107 mio. ECU), og betalingsvilkårene herfor er nu ved at blive forhandlet med Europa-Parlamentet. Uanset om grunden købes eller ej, skal det afklares med de belgiske myndigheder, hvor meget de skal overtage af udgifterne til byggemodningen (2,6 mia. BEF uden moms). 2. IPE IV-bygningen i Strasbourg Denne bygning kommer til at bestå af en ny plenarsal med 750 pladser, et pressecenter og 1133 kontorer. Med Europa-Parlamentets ejendomstransaktioner i Strasbourg kommer det samlede benyttede areal på denne arbejdsplads op på ca. 255 000 m2 (over og under terræn) mod de nuværende 120 000 m2. Europa-Parlamentet og SERS (Société d'Aménagement et d'équipement de la Région de Strasbourg har den 31. marts 1994 indgået en forpagtningskontrakt om IPE IV-bygningen på 27 år fra overdragelsen og med en løbetid på 20 år. Finansieringen af opførelsen af bygningen er dækket af et lån på 340 mio. FRF (PIBOR+0,125%) og et ECU-lån til en modværdi af 2 214 mio. FRF (LIBOR+0. 18%). Den franske stat og de forskellige lokale administrative enheder har stillet en sikkerhed på op til 2 mia. FRF. Lige som med D3-bygningen i Bruxelles giver kontrakten om IPE IV-bygningen Europa-Parlamentet mulighed for at: anmode om genforhandling af de oprindeligt fastsatte finansieringsvilkår; foretage betalinger, der bevirker nedsættelse af den årlige ydelse eller af restløbetiden; købe bygningen til enhver tid efter lejemålets ikrafttræden og indtil dets udløb. Dog er det, alt efter tidspunktet, hvor denne købsmulighed udnyttes, endnu uafklaret, hvordan denne transaktion skal behandles beskatningsmæssigt, især set ud fra et momssynspunkt. Den franske regering har endnu ikke udtalt sig herom. Grunden (til en aftalt pris på 130 mio. FRF) har SERS allerede betalt halvt af til Strasbourg kommune. Restbeløbet på 65 mio. FRF skal betales 10 år efter bygningens færdiggørelse. Dog vil Strasbourg kommune give afkald på denne restbetaling, hvis Europa-Parlamentet sin købsmulighed. i mellemtiden har udnyttet 3. Budgetmæssige virkninger af det nuværende finansieringssystem Der gøres i bilag A rede for de forventede budgetmæssige virkninger, hvis de nuværende finansieringsvilkår opretholdes: 1- Finansielle og budgetmæssige oplysninger vedrørende D3-bygningen i Bruxelles Finansielle og budgetmæssige oplysninger vedrørende IPE IV-bygningen i Strasbourg Udgiftsposter for de andre bygninger, der benyttes af Europa-Parlamentet (1997-1999) 2- 3- II- KONSEKVENSERNE AF DE NYE RETNINGSLINJER, EUROPA-PARLAMENTET HAR FORESLÅET Muligheden for direkte finansiering til køb af Europa-Parlamentets nye bygninger i Bruxelles og Strasbourg - og det hensigtsmæssige heri - skal hovedsageligt vurderes ud fra et juridisk og et regnskabsmæssigt synspunkt samt ud fra de fordele, som dette kunne medføre, især i finansiel henseende. Til gengæld skal spørgsmålet om en nedsættelse af løbetiden, enten i forbindelse med en direkte finansiering eller under det nuværende system, hovedsagelig undersøges med hensyn til, om forfaldsdatoerne for de årlige ydelser er forenelige med de begrænsninger, der følger af budgettet. 1. De juridiske og regnskabsmæssige aspekter Hidtil har Det Europæiske Fællesskab anvendt lånoptagelse (direkte henvendelse til kapitalmarkederne eller penge- og finansieringsinstitutterne) for at skaffe sig de nødvendige midler til at yde lån af aktionsmæssig karakter. Denne forbindelse mellem lånoptagelse og långivning er udtrykkeligt fastsat i fianansforordningen (artikel 20, stk. 5). a) Juridiske aspekter Selv om der aldrig før har været gjort brug af direkte finansiering hos bankerne til ejendomskøb, er der efter Kommissionens opfattelse intet til hinder for denne fremgangsmåde set ud fra et juridisk synspunkt. Anvendelse af direkte finansiering ved køb af en ejendom (i stedet for indirekte gældsstiftelse over for et byggeskelskab, som der indgås en leje- og købekontrakt eller en forpagtningskontrakt med) er ikke uforenelig med bestemmelserne i traktaten. Princippet om ballance på budgettet som nævnt i artikel 199 i EF- traktaten og afgørelsen om de egne indtægter anfægtes ikke, hvis Fællesskabet optager et lån til en særlig transaktion, hvorved der opstår et aktiv (i dette tilfælde et faktisk aktiv og ikke en fordring som ved lånoptagelse/långivning), som er nødvendigt for udførelsen af dets opgaver og som kræver en betydelig udgift på én gang. Det er de egne indtægter, der skal dække de årlige udgiftsposter til tilbagebetalingen af lånet, idet kapitaltransaktionerne (lån og køb af bygningen) ikke er opført i budgettet, men registreret i formueregnskabet. For resten har Kommissionen allerede foreslået denne finansieringsform i 1992 til ejendomsprojektet "Maison d'Europe" i Genève. Lånoptagelse/långivningstransaktionerne som led i Fællesskabets aktionspolitikker er baseret på særlige retsakter, der er vedtaget på grundlag af artikel 235 i traktaten. institutionernes arbejdsopgaver 1 tilfælde al direkte finansiering til anskaffelse al fasl ejendom bestemt til udførelse af i disse institutioners administrative forvaltning, som alle selvstændigt træffer afgørelse på dette område. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at en særlig retsakt ikke er nødvendig, og at en direkte finansiering ville være mulig til erhvervelse af fast ejendom med samtykke fra budgetmyndighedens to parter. transaktionen indgår Budgetmyndigheden skulle i henhold til artikel 211 i traktaten bemyndige Kommissionen til på Fællesskabets vegne at indgå aftale om de nødvendige finansieringer i henhold til de nærmere bestemmelser og beløbsstørrelser i de pågældende tilfælde. Kontrakterne om køb af ejendomme kunne indgås af Europa-Parlamentet efter mandat fra Kommissionen, idet Det Europæiske Fællesskab blev ejer af disse bygninger. b) Regnskabsmæssige aspekter Da provenuet fra finansieringsaftalen ikke udgør en budgetindtægt, behandles den som en transaktion uden for budgettet og opføres i bilaget til del B af Kommissionens budget i henhold til bestemmelserne i finansforordningens artikel 20, stk. 5. Bygningen og gælden herfor opføres i de pågældende poster i formueoversigten. De årlige ydelser til indfrielse af gælden vil hvert år blive opført som udgift i kapitel 20 (investering i fast ejendom, leje af ejendomme og andre omkostninger i forbindelse hermed) i Europa-Parlamentets budgetsektion med hertil hørende bemærkninger. Der vil ikke være grund til at oprette en garantipost på budgettet, fordi risikoen for manglende opfyldelse af forpligtelserne kun ville kunne skyldes budgettet selv. 2. Finansielle aspekter I tilfælde af direkte finansiering indgået af Fællesskabet til køb af ejendomme skal de bedste betingelser og de mest hensigtsmæssige fremgangsmåder i forvejen være undersøgt ved konkurrence mellem de interesserede penge- og finansieringsinstitutter via et udbud. Ved valget af finansieringsmetoder og ikke kun foretages en således af kontraktpartnere skal der naturligvis foreslåede forskellige de sammenligning finansieringsformer, men der skal også tages hensyn til mulighederne for at foretage delvis indfrielse før forfald, når de til rådighed stående midler på budgettet tillader det, og begrænse risikoen for uregelmæssigheder i de periodiske indbetalinger, som på lang sigt ville kunne skade den regelmæssige udvikling i institutionernes samlede administrative udgifter. omkostningerne ved af Bilag B viser de årlige ydelser for en finansiering af denne type med et beløb til købsprisen for ejendommen og baseret på de nuværende svarende indeholder også markedsforhold sammenligninger med det nuværende finansieringssystem. løbetider. Bilaget forskellige for de Det fremgår af disse oplysninger, at den årlige budgetbyrde med den samme løbetid som for direkte finansiering kun ville være en smule lavere end ved det nuværende finansieringssystem. Dette resultat kan ikke undre, eftersom de forventede besparelser af en direkte finansiering kun hidrører fra nedsættelsen af formidlingshonoraret og måske fra muligheden for at opnå lidt gunstigere betingelser gennem direkte forhandling med penge- og finansieringsinstitutterne. Til gengæld ville det ved denne finansieringsform blive lettere at gøre brug af muligheden for at købe ejendommene inden for de frister, der er sat for at kunne erhverve grundene gratis: - ved bevilling af tilskud svarende til grundprisen for D3-bygningen (107 mio. ECU), hvor forhandlingerne om betalingsbetingelserne er i gang mellem den belgiske regering og Europa-Parlamentet; - ved de pågældende franske myndigheders forpligtelse (il i det tiende år efter overdragelsen af ejendommen at give afkald på halvdelen al grunden under IPE IV-bygningen i betalingsbetingelserne svarende til en besparelse i størrelsesorden 10 mio. ECU på dette forfaldstidspunkt. Europa-Parlamentet ser i den direkte finansiering især en fordel i en stærk forenkling af de juridiske aspekter i det nuværende system. Udover det umiddelbare ejerskab af ejendommene reduceres med denne fremgangsmåde alle de kontraktmæssige forbindelser til dem, der indgås mellem Fællesskabet og det bankkonsortium, der står for finansieringen, idet byggeselskabernes formidling bortfalder. Derved opnås også en større gennemskuelighed i afviklingen al transaktionerne, især over for de europæiske borgere. 3. Spørgsmålet om løbetidens varighed: forenelighed med de budgetmæssige begrænsninger Europa-Parlamentets ønske om at forkorte den oprindelige løbetid er egentlig ikke bundet til den valgte finansieringsform, idet en kortere løbetid også er mulig under det nuværende system og i tilfælde af direkte finansiering. Indfrielse før normal forfald ville også være muligt i de to tilfælde. a) Finansielle overvejelser Det er klart, at indfrielse over kortere tid i alt er billigere i løbende priser end over et længere tidsrum, idet den opsummerede rentebyrde til den samme sats er mindre. Der skal dog tages hensyn til to faktorer i beregningen: Når de budgetmæssige rammer. èr meget snævre, skal det overvejes, om de yderligere midler, som er nødvendige i de første år til en indfrielse over et kortere tidsrum, ikke kunne anvendes bedre til andre formål. Forkortelsen af løbetiden kan føre til udskydelse af andre udgifter på bekostning af visse aktivitetsområder eller til mindre økonomiske løsninger for andre projekter og andre institutioner. Hvis sammenligningen foretages i nuværende priser, og desuden når alt andet er lige og nutidsværdisatsen er lig med rentesatsen1 har løbetiden ingen indflydelse på låneomkostningerne. b) Budgetmæssige begrænsninger Loftet over udgiftsområde 5 i de finansielle overslag er fastsat indtil 1999, og det er vanskeligt at forestille sig, at dette loft hæves inden da som led i en revision. Det er ligeledes lidet sandsynligt, at der i det ny rammebeløb, som skal fastlægges på mellemlang sigt, sker en betydelig stigning i faste priser i til institutionernes administrative udgifter. Desuden vil der bevillingerne sandsynligvis til inden ske en stærk stigning pensionsudgifterne. for disse bevillinger Den konstaterede og forventede udvikling i de forskellige kategorier af institutionernes administrationsudgifter under udgiftsområde 5 i tidsrummet 1995- 1999 vises i bilag C. Det fremgår heraf, at selv med den nuværende 20 års løbetid for Europa- institutioners Parlamenlels nye ejendomme administrationsudgifter blive udsat for et meget hårdt pres, og ganske særligt i 1998. Dette forhold vil navnlig gøre det meget vanskeligt at gennemføre ansættelserne som følge af den sidste udvidelse og den dermed forbundne forøgelse af pladsforholdene. Disse budgetstramninger vil højst sandsynligt fortsætte ud over 1999. indtil 1999 ville de andre En nedsættelse af løbetiden til 10 år for Europa-Parlamentets ejendomme ville derfor i høj grad vanskeliggøre driften af de andre institutioner. Stadig ud fra forudsætningen om en lånetid på ti år for Europa-Parlamentets ejendomme og med udgangspunkt i den seneste budgetlægning af dets andre Hypotesen er fuldstændig holdbar i det foreliggende tilfælde. 9 administrationsudgifter som udarbejdet af denne institutions generalsekretariat stiger andelen af Europa-Parlamentets udgifter af det samlede udgiftsområde 5 fra 19,9% i 19962 til 21,8% i 1998 og til 21,3% i 1999 (i forhold til loftet over udgiftsområde 5 - pensioner undtaget - ville denne andel stige fra 22,0% i 1996 til 24,2% i 1998 og 23,7% i 1999). KONKLUSIONER Det er Kommissionens opfattelse: (1) At anvendelsen af en direkte finansieringsform for Europa-Parlamentets nye ejendomme i stedet for det nuværende system er juridisk muligt og foreneligt med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning: i forhold til det nuværende system betyder det en væsentlig forenkling og en meget større gennemskuelighed i forbindelserne mellem de kontraherende parter; anvendelsen af den direkte finansieringsform ville muliggøre en bedre anvendelse af tilskuddene til erhvervelse af de grunde, ejendommene står på; det nye finansieringssystem ville gøre det muligt at købe bygningerne ved deres overdragelse eller lidt efter; der kan forventes besparelser, omend relativt små, af dette nye finansieringssystem, hvis markedsmulighederne udnyttes rigtigt. (2) At en nedsættelse af løbetiden for lån til disse ejendomme kunne tvinge de andre institutioner til besparelser, der ville hindre, at de fungerer tilfredsstillende. Den af Europa-Parlamentet påtænkte nedsættelse af løbetiden bør ikke føre til, at denne institutions andel af det samlede udgiftsområde 5 på i øjeblikket omkring 20% overskrides. Denne andel blev i november 1988 anbefalet af formændene for Europa-Parlamentets politiske grupper som referenceramme for fastlæggelse af institutionens kommende budgetter. Den synes allerede nu at være en stor belastning for de andre i forventede tænker på den institutioner, når man stigning pensionsudgifterne, hvilket med en fast udgiftsandel for Europa- Parlamentet betyder, at det bliver nødvendigt at nedskære bevillingerne til de andre institutioner. Herunder virkningen af TÆB 1/1996. 10 BILAG A: BUDGETMÆSSIGE VIRKNINGER AF DET NUVÆRENDE FINANSIERINGSSYSTEM 1- D3-bygningen i Bruxelles Planlagt overdragelse: 1. april 1997 Anslåede omkostninger til bygningen på overdragelsesdagen: 831 mio. ECU (32 070 mio. BEF) Metode til beregning af den årlige forpagtningsafgift: - Løbetid: 20 år - Betalinger: halvårlig, idet man her går ud fra, at der ikke sker betaling før forfald - Basisrentesats: 6% (LIBOR Ecu) inklusive margen. Men går her ud fra, at satsen forbliver uændret i hele perioden. Anvendt vekselkurs: 1 ECU = 38,6974 BEF, som forudsættes uforandret i hele perioden Forventet årlig afgift: - 1997: 53,9 mio. ECU - kommende år indtil 2017: 71,9 mio. ECU (hele året) Andre indtægter eller udgifter: - Tilskud fra den belgiske regering til køb af grund: lades ude al betragtning i dette tilfælde (fordi betingelsen for erhvervelsen af grunden med hele komplekset inden forfaldstidspunktet 1998 ikke vil kunne opfyldes) - Eventuelt tilskud til grundens modningsudgifter: lades ude af betragtning (fordi det ikke afhænger af finansieringsformen) 11 BILAG A: BUDGETMÆSSIGE VIRKNINGER AF DET NUVÆRENDE FINANSIERINGSSYSTEM (FORTSAT) 2- IPE IV-bygningen i Strasbourg Planlagt overdragelse: 1. oktober 1997 Anslåede omkostninger til bygningen på overdragelsesdagen: 460 mio. ECU (3 000 mio FRF) Metode til beregning af den årlige forpagtningsafgift: - Løbetid: 20 år - Betalinger: halvårligt ved udgangen af perioden, ikke mulighed for betaling før forfald - Basisrentesats: 6% (LIBOR Ecu) for 410 mio. ECU med en løbetid på 20 år og 6% (LIBOR Ecu) for 50 mio. ECU med en løbetid på 6 år Man går her ud fra, at satsen er uforandret i hele perioden. Anvendt valutakurs: 1 ECU = 6,518 FRF, som forudsættes uforandret i hele perioden Forventet årlig afgift: mio. ECU 1997 indtil 2003 (hele året) indtil 2017 (hele året) Bygning Udstyr 8,8 2,5 - 10,068 35,474 - Andre indtægter eller udgifter: Betaling af halvdelen af grunden i 2007, hvis ejendommen ikke købes inden dette tidspunkt: 65 mio. FRF svarende til 9,9 mio. ECU. Virkning for de årlige afgifter, der skal betales til SERS fra denne dato: 1,3 mio. ECU. 12 BILAG A: BUDGETMÆSSIGE VIRKNINGER AF DET NUVÆRENDE FINANSIERINGSSYSTEM 3 - Budgetbyrder for de andre bygninger, Europa-Parlamentet benytter (1997-1999) i mio. ECU BAK Plenarsalen Schuman Senningerberg Tour Luxembourg i alt Europabygningen IPE IPE I IPE II IPE III Parkeringspladser Strasbourg i alt Belliard I og II Montoyer Renard Van Maerlant Eastman Remorqueur Bruxelles i alt Dl D2 I ALT 1998 10,5 0,3 3,9 0,4 1,8 16,9 5,4 0,5 2,9 0,04 8,8 5,3 0,3 0 0 5,6 31,3 1997 10,3 0,3 3,8 0,4 1,7 16,5 0,9 5,3 0,5 2,8 5,0 0,04 14,5 7,1 5,2 1,3 2,0 0,3 0,3 0 0 16,2 47,2 13 1999 10,8 0,3 •4'° 0,5 1,9 17,5 5,5 0,6 3,0 0,04 9,1 5,4 04 0 0 5,8 32,4 BILAG B: KØB AF EJENDOMME VED DIREKTE FINANSIERINGSAFTALE INDGÅET AF EF 1- D3-bygningen i Bruxelles Låneaftale: 831 mio. ECU Metode til beregning af de faste årlige ydelser: - Rentesats: 5,9%. Der forudsættes en fast sats i hele løbetiden - Terminer: juni og december - Betalingerne foretages ved månedens udgang Faste årlige ydelser i mio. ECU: I 10 år I 15 år I 20 år 1997 83,4 63,2 53,5 Følgende år 111,257 84,292 71,360 Andre indtægter og udgifter: - Tilskud fra den belgiske regering til grunden, hvis der gøres brug af muligheden for køb. Man går her ud fra betaling af tilskuddet fordelt over 10 år med en nutidsværdisats på 5,8% svarende til en årlig betaling på 13,6 mio. ECU. - Eventuelt tilskud til modningsudgitter til grunden: lades ude af betragtning (fordi det ikke afhænger af finansieringsformen) 14 BILAG B: KØB AF EJENDOMME VED DIREKTE FINANSIERINGSAFTALE INDGÅET AF EF (FORTSAT) ,' 2- IPE IV-bygningen i Strasbourg Låneaftale: 460 mio. ECU, heraf 50 mio. ECU i 6 år Metode til beregning af de faste årlige ydelser: - Rentesats: 5,9%. Der forudsættes en fast sats i hele løbetiden - Terminer: juni og december - Betalingerne foretages ved månedens udgang Faste årlige ydelser i mio. ECU: 1997 16,2 12,8 11,3 De 6 første år (hele år) De følgende år 64,8 51,5 45,2 54,8 41,5 35,2 I 10 år I 15 år I 20 år Andre indtægter og udgifter: Bortfald af betalingen af den anden halvdel (65 mio. FRF svarende til 9,9 mio. ECU) af grundprisen det 10. år efter overdragelsen, hvis ejendommen købes på et tidligere tidspunkt 15 BILAG B: KØB AF EJENDOMME VED DIREKTE FINANSIERINGSAFTALE INDGÅET AF EF (FORTSAT OG SLUT) 3- Sammenligning af udgifterne ved direkte finansiering og ved det nuværende finansieringssystem Mio. ECU i alt, opsummeret over en låneperiode på 20 år Løbende priser Nuværende priser, 1997 (D D3 IPE IV lait D3 IPE IV I alt Forskel: forpagtnings afgifter i alt fratrukket 10,8 6,0 16,8 6,5 3,5 10,0 årlige ydelser i alt Tilskud til D3-grunden 136,0 - 136,0 107,0 - 107,0 Tilskud til IPE IV- - 9,9 9,9 - 5,5 5,5 grunden lait 146,8 15,9 162,7 113,5 9,0 122,5 (1) Med en nutidsværdisats på 6% pr. år 16 BILAG C: UDVIKLING I UDGIFTERNE UNDER UDGIFTSOMRÅDE 5 I DE FINANSIELLE OVERSLAG FOR 1995-1999 Metode Tabel 1 i det følgende viser en udspecifisering af udgiftsområdet i de forskellige udgiftskategorier, der skal dækkes under loftet: Pensionsudgifter (alle institutionerne) Ejendomsudgifter Publikationskontoret), andre institutioner (køb/leje): Europa-Parlamentet, Kommissionen (undtagen Andre af Europa-Parlamentets udgifter (medlemmer og personale, drift) Andre institutioners (undtagen Europa-Parlamentets) driftsudgifter i forbindelse med benyttelse af ejendomme Saldoen op til loftet over udgiftsområdet svarer til de til rådighed stående beløb til udgifter (undtagen til ejendomme) for andre institutioner end Europa- Parlamentet Tabel 2 viser udviklingen i institutionernes andel af det samlede udgiftsområde (med eller uden pensioner). For årene 1997-1999 vises kun Europa-Parlamentets andel i henhold til den budgetlægning, det har foretaget, idet andelene for de andre institutioner afhænger af de afgørelser, budgetmyndigheden vil træffe mellem de anførte bevillingsbehov. Kilder til oplysningerne og valgte forudsætninger 1. Loft over udgiftsområde 5 i løbende priser: gældende finansielle overslag, inflationstakt 2% i 1998 og 1999. Denne forudsætning er i princippet også den samme, der er valgt for skønnet i disse to år af de forventede behov inden for de forskellige udgiftskategorier. 2. Pensionsudgifter (alle institutioner): Kommissionens tjenestegrenes budgetlægning ajourført for 1997 efter de sidste skøn foretaget i forbindelse med den igangværende budgetprocedure. 3. Europa-Parlamentets udgifter: a) Ejendomsplaner: 1997: finansiering af de nye ejendomme over 10 år. FBF finansiering af de nye ejendomme over 20 år: skøn foretaget af Europa- Parlamentets sekretariat 17 1998-1999: skøn forelagt af Europa-Parlamentets sekretariat med udgangspunkt i en direkte finansiering af de nye bygninger over 10 eller 20 år. - Betalingen fordelt over de 10 første år af den belgiske regerings tilskud i forbindelse med købet af grunden under D3-bygningen i Bruxelles trækkes fra de årlige ydelser. b) Andre udgifter: ajourført budget udarbejdet af Europa-Parlamentets sekretariat 4. Udgifter til ejendomme (leje/køb) for andre institutioner end Europa-Parlamentet a) 1997: FBF b) 1998-1999: de pågældende andre institutioners budgetlægning udarbejdet i forbindelse med FBF for 1997. Disse budgetlægninger svarer som helhed til dem, der blev fastlagt i 1996 af EF-institutionernes for bygningspolitik og finansieringsvilkår (GRIM) med udgangspunkt i, at der fortrinsvis skulle gøres brug al leje/kob-formlen. tekniske gruppe fælles 5. Andre udgifter i forbindelse med ejendomme (undtagen Europa-Parlamentet) Det drejer sig om løbende vedligeholdelsesudgifter, udgifter til vagttjeneste, forsikringer, tilslutninger til forsyningsnettene og forbrug o. s. v. De pågældende institutioners budgetlægning er lagt til grund. 6. Andre udgifter, som ikke er nævnt før (udgifter til personale og løbende drift, undtagen til ejendomme, for andre institutioner end Europa-Parlamentet) Disse udgifter finansieres af marginen op til loftet over udgiftsområde 5. Tabel 1: UDVIKLING I UDGIFTERNE UNDER UDGIFTSOMRÅDE 5 I MIO. ECU, LØBENDE PRISER BILAG C 1995 1996 1997 1998 1999 1. Loft over udgifts 4022 4191 4352 4504 4663 området % p. a. 2. Pensioner 349,8 4,2% 396,5 3,8% 3,5% 421,3 450,2 3,5% 475,5 3. (1-2) Loft minus 3672,2 3794,5 3930,7 4053,8 4187,5 pensioner % p. a. 3,3% 3,6% 3,1% 3,3% 4. Udgifter til ejendomme Europa-Parlamentet 184,9 99,7 a) over 10 år b) over 20 år 137,0 193,8 194,9 98,8 134,3 135,4 Kommissionen 181,8 183,3 207,1 248,7 263,7 Andre institutioner 37,9 82,5 33,5 37,3 38,8 lait a) b) 404,6 365,5 377,6 479,8 497,4 339,4 420,3 437,9 5. Europa-Parlamentet: 658,4 733,9 750,2 788,0 799,1 andre udgifter end til leje/køb af ejendomme % p. a. 6. Europa-Parlamentet: samlede udgifter a) over 10 år b) over 20 år 11,5% 2,2% 5,0% 1,4% 843,3 833,6 887,2 981,8 994,0 849,0 922,3 934,5 19 Tabel 1 (fortsat og slut): UDVIKLING UDGIFTSOMRÅDE 5 I UDGIFTERNE UNDER BILAG C 7. (3-4-5) Andre institutioner: disponibel margen for udgifterne undtagen til ejendomme a) b) % p. a. % p. a. % p. a. 8. Andre institutioner: løbende udgifter til ejendomme 9. (7-8) Andre institutioner: disponibel margen for udgifter til personale og drift, undtagen til ejendomme a) b) % p. a. % p. a. % p. a. 1995 1996 1997 1998 1999 2609,2 2695,1 3,3% 105,4 109,9 2503,8 2585,2 3,3% 2802,9 2786,0 2891,0 4,0% -0,6% 3,8% 2841,1 2845,5 2950,5 5,4% 118,2 0,2% 126,6 3,7% 130,3 2684,7 2659,4 2760,7' 3,8% -0,9% 3,8% 2722,9 2718,9 2820,22 5,3% -0,1% 3,7% Med en årlig gennemsnitlig stigningstakt i faste priser på 0,2% fra 1996 til 1999 Med en årlig gennemsnitlig stigningstakt i faste priser på 0. 9% fra 1996 til 1999 20 Tabel 2: UDGIFTER UNDER UDGIFTSOMRÅDE 5 I %, OPDELT EFTER INSTITUTIONER BILAG C 1995 1996 1997 1998 1999 1. Andele af det samlede loft over udgiftsområde 5 Pensioner 8,7% 9,5% 9,7% 10,0% 10,2% Europa-Parlamentet 21,0% 19,9% a) b) 20,4% 21,8% 21,3% 19,5% 20,5% 20,0% Kommissionen 54,3% 53,6% Andre institutioner 15,5% 16,3% 2. Andele af loftet over udgiftsområde 5 undtagen pensioner Europa-Parlamentet 23,0% 22,0% a) b) 22,6% 24,2% 23,7% 21,6% 22,. 8% 22,3% Kommissionen 59,4% 59,2% Andre institutioner 17,0% 18,0% 21 ISSN 0254-1459 KOM(96) 518 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 Katalognummer : CB-CO-96-525-DA-C ISBN 92-78-10386-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg •<•• v


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2065/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 29ης Οκτωβρίου 1996 για καθορισμό ορίων εντός των οποίων δύνανται να γίνουν αποδεκτές αιτήσεις που υποβλήθηκαν τον Οκτώβριο του 1996 για άδειες εισαγωγής ορισμένων προϊόντων με βάση το κρέας πουλερικών βάσει του καθεστώτος που προβλέπεται από τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 774/94 του Συμβουλίου για το άνοιγμα και τον τρόπο διαχείρισης ορισμένων κοινοτικών δασμολογικών ποσοστώσεων για το κρέας πουλερικών και για ορισμένα άλλα γεωργικά προϊόντα

eurovoc_concepts:
import licence
poultrymeat
tariff quota


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2072/96 af 29. oktober 1996 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2065/96 af 29. oktober 1996 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger, der blev indgivet i oktober 1996 om importlicenser for visse fjerkræprodukter, som kun accepteres i forbindelse med den ordning, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 774/94 om åbning og forvaltning af en række EF-toldkontingenter for fjerkrækød og andre landbrugsprodukter


title: REGLAMENTO (CE) N° 2069/96 DE LA COMISIÓN de 29 de octubre de 1996 por el que se fijan las restituciones a la exportación del aceite de oliva

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2070/96 of 29 October 1996 fixing the maximum export refunds for olive oil for the 22nd partial invitation to tender under the standing invitation to tender issued by Regulation (EC) No 2544/95


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2073/96 DELLA COMMISSIONE del 29 ottobre 1996 che modifica i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali all'importazione per taluni prodotti del settore dello zucchero

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: Regolamento (CE) n. 2068/96 della Commissione del 29 ottobre 1996 che modifica i regolamenti (CE) n. 1432/94 e (CE) n. 1486/95 recanti modalità di applicazione di alcuni contingenti tariffari nel settore delle carni suine

eurovoc_concepts:
import licence
pigmeat
tariff quota

formats: html pdfa1b print


title: Komission tiedonanto neuvostolle ja parlamentille - Euroopan parlamentin Brysselissä ja Strasbourgissa sijaitsevien uusien kiinteistöjen rahoitus

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •jSr * Bryssel, 29 10. 1996 K()M(%) SIH lopull KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA PARLAMENTILLE Euroopan parlamentin Brysselissä ja Strasbourgissa sijaitsevien uusien kiinteistöjen rahoitus EUROOPAN PARLAMENTIN BRYSSELISSÄ JA STRASBOURGISSA SIJAITSEVIEN UUSIEN RAKENNUSTEN RAHOITUS Johdanto 1. pidetyssä Edinburghissa hallitusten Eurooppa-neuvoston kokouksessa tehdyssä päätöksessä edellytetään Euroopan parlamentin harjoittavan toimintaansa Strasbourgissa, Brysselissä ja Luxemburgissa. Kaikkiin kolmeen kaupunkiin on siis järjestettävä asianmukaiset tilat. jäsenvaltioiden Parlamentti on vuokrannut uudet kiinteistöt pitkäaikaisilla vuokrasopimuksilla, joihin kuuluu osto-oikeus: a) Brysselin ja Strasbourgin osalta tavoitteena on saada tiloja 700 jäsenen parlamentille, jota toimielimen suurimpana mahdollisena kokona myös Euroopan unionin myöhemmin mahdollisesti laajentuessa. tällä hetkellä pidetään Brysselissä Léopold-alueen ohjelmaan kuuluu kolmen kiinteistön rakentaminen. Kiinteistöt Dl ja D2 on luovutettu ja täysin maksettu Euroopan parlamentin hallintomenoista (344,35 miljoonaa ecua, josta 28,55 miljoonaa ecua korkoja). D3- kiinteistö, jonka kustannuksiksi maa-alue mukaan lukien arvioidaan tässä vaiheessa 831 miljoonaa ecua, on tarkoitus saada käyttöön 1 päivänä huhtikuuta 1997. Parlamentin tarkoituksena on, että sen käytössä on vuoden 1997 lopussa ainoastaan Léopold-alueen kiinteistöt, Montoyer- ja Eastman-kiinteistöt, mikä tarkoittaa sitä, että Belliard I ja II-, Renard-, Remorqueur-ja Van Maerlant-kiinteistöjen käytöstö vähän tuon ajankohdan jälkeen luovutaan. Strasbourgissa IPE IV-kiinteistö, jonka kustannuksiksi on tässä vaiheessa arvioitu maa-alue mukaan lukien 460 miljoonaa ecua, saataneen Euroopan parlamentin käyttöön 1 päivänä lokakuuta 1997. Tuolloin parlamentti ei enää käytä päärakennusta eikä IPE Ill-kiinteistöä eikä mahdollisesti myöskään ainakaan osaa IPE II-kiinteistöstä. b) osalta Luxemburgin uusia rakennushankkeita, mutta siellä tutkitaan mahdollisuutta siirtyä nykyisten vuokratilojen omistajaksi. parlamentilla suunnitteilla ole ei 2. Euroopan parlamentissa on vastikään vahvistettu uudet Brysselin D3-kiinteistön ja Strasbourgin IPE IV-kiinteistön rahoitusehdot, jotta saataisiin aikaan säästöjä ja turvattaisiin toimien suurempi avoimuus: tutkimalla mahdollisuuksia korvata nykyinen rahoitus, jolle on ominaista rakennusyhtiöiden osallistuminen ja pitkäaikaisen vuokrasopimusten tekeminen niiden kanssa, jonka ansiosta omistussuhde voisi alkaa välittömästi tai vähän kiinteistöjen käyttöönoton jälkeen rahoituksella, suoralla lyhentämällä rahoilusaiku kymmeneen vuoteen nykyisen vahvistetun 20 vuoden sijaan (työvaliokunnan päätös 24 päivältä tammikuuta 1997). Toimielin on ottanut huomioon tämän lyhyemmän ajan ennakkoarviossaan, joka kuuluu alustavaan esitykseen talousarvioksi vuodelle 1997. Lisäksi parlamentissa toivotaan voitavan soveltaa mahdollisimman pitkälle samaa rahoitusmallia Strasbourgissa ja Brysselissä. 3. Euroopan parlamentti on pyytänyt komissiota antamaan ehdotus-, sääntely- ja varainhoitovaltuuksiensa rajoissa tiedonannon, jossa budjettivallan käyttäjän kanta näihin suuntaviivoihin kävisi ilmi. Tämä tiedonanto on vastaus pyyntöön. Ensin siinä palautetaan mieliin parlamentin antamien tietojen pohjalta tällä hetkellä käytössä olevan rahoitusjärjestelmän tärkeimmät piirteet. Sen jälkeen tarkennetaan, mitkä komission mielestä ovat parlamentissa harkittujen uusien suuntaviivojen oikeus-, kirjanpito-, rahoitus- ja budjettivaikutukset. 4. Budjettivallan käyttäjää pyydettiin ilmaisemaan kantansa: periaatteeseen, jonka mukaan Euroopan yhteisö rahoittaisi suoraan kyseiset rakennushankkeet, joiden takaisinmaksu kirjattaisiin Euroopan parlamentin toimintabudj ettiin rahoituksen kestosta, oli kyseessä suora tai nykyinen rahoitusjärjestelmä (sanotun rajoittamatta sitä, miten sitä voidaan parantaa rahoitusmarkkinoiden mahdollisuuksien mukaisesti). rahoitus I -TALLA HETKELLÄ KÄYTÖSSÄ OLEVA RAHOITUSJÄRJESTELMÄ 1. liryssdiii Liopold-kiiiildstöi ylimaan kuuluva IH-kiiiitiislö Euroopan parlamentin Brysselissä aloittamien rakennustoimien myötä käytössä oleva kokonaispinta-ala kasvaa nykyisestä 175 000 neliömetristä noin 406 000 neliömetriin (lukuun ottamatta maa-aluetta ja maanalaisia tiloja). Kiinteistöryhmän rakentamisesta on tehty Euroopan parlamentin ja SEL-yhtiön (Société Espace Leopold) välillä 8 päivänä tammikuuta 1992 pitkäaikainen vuokrasopimus, johon sisältyy osto-oikeus, 27 vuodeksi kunkin kiinteistön luovuttamisesta alkaen, 20 vuoden takaisinmaksuajalla. Pitkäaikaisen rahoituksen osalta Euroopan parlamentilla on tämän sopimuksen perusteella mahdollisuus läheisessä yhteistyössä SEL-yhtiön kanssa muuttaa alunperin sovittuja rahoitusehtoja, jos tämän katsotaan olevan edullisempaa. Sopimuksessa Euroopan parlamentille annetaan mahdollisuus lyhentää jäljellä olevan lainapääoman määrää yhdessä tai useammassa erässä. Maksujen myötä pienennetään joko seuraavien lyhennysten kokoa tai lukumäärää Euroopan parlamentin valinnan mukaan. Näin D1-rakennuksen luotot oli maksettu kokonaan 31 päivänä heinäkuuta 1995 ja D2- rakennuksen luotot 1 päivänä maaliskuuta 1996. D3-rakennuksen rahoitusehdot ovat tällä hetkellä samat kuin alunperin vahvistetut: pankkien yhteenliittymän 20 vuodeksi myöntämä luotto Belgian frangeissa (BIBOR-korko+0,15 prosenttia) tai ecuissa (LIBOR- korko+0,275 prosenttia). Euroopan parlamentti voi ostaa rakennukset milloin tahansa lyhentämätöntä pääomaa vastaavalla rahasummalla tai yhdellä eculla siinä tapauksessa, että maksut on jo kokonaisuudessaan suoritettu. D3-kiinteistön maa-aluetta koskevaa osto-oikeutta ei kuitenkaan voida käyttää ennen 31 päivää toukokuuta 1998 ja siinä tapauksessa Euroopan parlamentin on myös käytettävä kiinteistöryhmän muita osia koskevaa osto-oikeuttaan. Tällä hetkellä maa-alueen omistaja SNCB on vuokrannut D3-kiinteistön maa-alueen 93 vuoden pitkäaikaisella vuokrasopimuksella SEL-yhtiölle, ja koko maksu on jo suoriteltu. Jos Euroopan parlamentti käyttää maa-alueen ja siten koko rakennusryhmän osto- oikeuttaan 31 toukokuuta 1998 mennessä, Belgian hallitus on sitoutunut tukemaan hankintaa (vuoden 1995 lopussa 4 138 miljooonalla Belgian frangilla eli 107 miljoonalla eculla) Euroopan parlamentin kanssa parhaillaan neuvoteltavien maksumenettelyjen mukaisesti. Riippumatta siitä, hankitaanko maa-alue vai ei, on vielä määriteltävä Belgian hallituksen kanssa sen sitoumusten mukaiset yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat sen osallistumista kunnallistekniikan rakentamiseen (2,6 miljardia Belgian frangia ilman arvonlisäveroa). 2. Strasbourgin IPE IV-kiinteistö Tähän rakennukseen kuuluu uusi 750 paikan täysistuntosali, lehdistökeskus ja 1 133 työhuonetta. Euroopan parlamentin Strasbourgissa aloittamien rakennustoimien myötä käytössä oleva kokonaispinta-ala kasvaa nykyisestä 120 000 neliömetristä noin 255 000 neliömetriin (lukuun ottamatta maa-aluetta ja maanalaisia tiloja). IPE IV-rakennuksesta on Euroopan parlamentin ja SERS. in (Société d'Aménagement et d'Équipement de la Région de Strasbourg) välillä 31 päivänä maaliskuuta 1994 tehty pitkäaikainen vuokrasopimus 27 vuodeksi luovuttamispäivämäärästä lukien 20 vuoden takaisinmaksuajalla. Rahoitus on järjestetty 340 miljoonan Ranskan frangin luotolla (PIBOR-korko+0,125 prosenttia) ja vasta-arvoltaan 2 214 miljoonan Ranskan frangin eculuotolla (LIBOR-korko+0,18 prosenttia). Ranskan valtio ja eri alueelliset yhteisöt, joita asia koskee, ovat sitoutuneet kahden miljardin Ranskan frangin takaukseen. Kuten Brysselin I)3-kiinleistön kohdalla, IPE IV-rakennusta koskeva sopimus antaa Euroopan parlamentille mahdollisuuden: pyytää alunperin sovittujen rahoitusehtojen tarkistamista lyhentää pääomaa siten, että vuosi lyhennysten summa pienenee, tai että takaisinmaksuaika lyhenee toimia ostajana koska tahansa vuokrasopimuksen voimassaoloaikana. Ei kuitenkaan vielä arvonlisäverokohteluun. Tässä asiassa odotetaan vastausta Ranskan hallitukselta. tiedetä, miten osto-oikeuden käyttöajankohta vaikuttaisi SERS on jo maksanut puolet maa-alueesta (130 miljoonan sopimushinnasta) Strasbourgin kaupungille. Jäljellä olevat 65 miljoonaa Ranskan frangia on maksettava 10 vuotta rakennuksen valmistumisen jälkeen. Strasbourgin kaupunki pidättäytyy kuitenkin toisesta maksusta, jos Euroopan parlamentti on ennen sitä käyttänyt osto-oikeuttaan. 3. Nykyisen rahoitusjärjestelmän vaikutus talousarvioon Käytössä olevien rahoitusehtojen säilyttämisen budjettivaikutukset luetellaan liitteessä A: 1. 2. 3. Brysselin D3-kiinteistöä koskevat rahoitukselliset ja talousarvioon liittyvät seikat Strasbourgin IPE IV-rakennusta koskevat rahoitukselliset ja talousarvioon liittyvät seikat Budjettimenot, jotka liittyvät muihin Euroopan parlamentin hallussa oleviin rakennuksiin (1997-1999) II - EUROOPAN PARLAMENTIN UUSIEN SUUNTAVIIVOJEN VAIKUTUKSET rakennuksia Brysselissä Mahdollisuutta ja tilaisuutta ottaa suoran rahoituksen turvin haltuun Euroopan parlamentin uusia tarkasteltava ensisijaisesti oikeudellisesti ja kirjanpidollisesti sekä erityisesti mahdollisten rahoitusetujen kannalta. Rahoituksen keston lyhentämistä, suorassa tai nykyisessä rahoitusjärjestelmässä, on sitä vastoin talousarvion puitteisiin mahtuvien vuosimaksujen erääntymisaikataulun kirjanpidon kannalta. ja Strasbourgissa on tarkasteltava lähinnä 1. Oikcus-ja kirjanpitonäkökohdat Tähän saakka Euroopan yhteisö on käyttänyt lainanottoa (suoraan pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta) keinona saada tarpeelliset varat toiminnallisten lainojen myöntämiseksi. Antolainauksen ja ottolainauksen välistä suhdetta vastaavat varainhoitoasetuksen (20 artikla 5 alakohta) säännökset. a) Oikeusnäkökohdat kanssa sovitun Vaikka kiinteistöostoissa ei koskaan aikaisemmin olekaan haettu suoraa rahoitusta tällainen menettely komission mielipiteen mukaan oikeudellisesti pankeilta, on mahdollinen. Kiinteistön hankkiminen suoran rahoituksen turvin (esimerkiksi epäsuoran velanoton sijaan rakennusyrittäjän pitkäaikaisen vuokrasopimuksen kautta) ei ole ristiriidassa perustamissopimuksen määräysten kanssa. Euroopan yhteisöstä tehdyn sopimuksen 199 artiklassa ja omien varojen järjestelmästä tehdyssä päätöksessä mainittu tulojen ja menojen tasapainon tavoite ei vaarannu, jos komissio erityisellä toimenpiteellä, jossa saadaan vastaavaa (tässä tapauksessa todellista vastaavaa otto-/antolainauksen saatavan sijaan), toteuttaa lainauksen ja perustelee sen toimilla, joissa kerralla tarvitaan suuri rahamäärä. Juuri omia varoja käytettäisiin lainan lyhentämisen aiheuttamiin vuotuisiin budjettimenoihin, pääomatoimet (laina ja kiinteistön osto) eivät näkyisi talousarviossa, vaan ne kirjattaisiin taseeseen. vuokraus-ostosopimuksen tai Komissio esitti rakennushanketta varten. tätä rahoitusmallia jo vuonna 1992 Geneven "Eurooppa-talon" toiminnalliseen politiikkaan kuuluvien Yhteisön lainanantotoimien toteuttaminen perustuu erityisiin säännöksiin, joiden pohjana ovat perustamissopimuksen 235 artiklan määräykset. lainanotto- ja Suoraa rahoitukseen turvautuminen toimielinten toimintaan tarkoitetun kiinteistön hankkimiseksi kuuluu kyseisten toimielinten hallintojohtamiseen, joissa niillä on itsemääräämisoikeutensa. Komission mielestä ei siis tarvita erillistä säädöstä, ja suoraa rahoitusta kiinteistöhankintoja varten voidaan hakea molempien budjettivallan käyttäjien suostumuksella. Budjettivallan käyttäjä antaisi komissiolle luvan sopia perustamissopimuksen 211 artiklan mukaisesti Euroopan yhteisön puolesta esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen ja rahamäärien mukaisesti. rahoituksesta tarpeellisesta Euroopan parlamentti voisi olla komission valtuuttamana rakennuksiin sopimusten tekijä, jolloin Euroopan yhteisöstä tulisi kyseisten rakennusten omistaja. liittyvien h) Kirjanpitonäkökohdat talousarvion Koska sovitun rahoituksen liitteenä komission talousarvion B osaan ulkopuolisena toimena ja se kirjattaisiin varainhoitoasetuksen 20 artiklan 5 alakohdassa tarkoitettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Kiinteistöjä sitä vastaava velka kirjattaisiin tasetileille varallisuuden osina. tulos ei ole budjettituioa, sitä pidettäisiin rahoituksen vuosittain Sovitun asianmukaisesti selvitettyinä menoina talousarvion Euroopan parlamenttia koskevan pääluokan 20 lukuun (kiinteistösijoitukset, kiinteistöjen vuokrat ja lisäkulut). summat kirjattaisiin vuosittaisten lyhennysten Ei ole täytäntöönpanematta jättämisen vaara voi johtua vain itse talousarviosta. takuuta koskevaa budjettikohtaa, talousarvioon tarpeen avata koska 2. Rahoitusnäkökohdat ja soveltuvin sopimuspuolia valittaessa on epäilemättä huomioitava Komission turvautuessa suoraan rahoitukseen kiinteistöjen hankkimiseksi on etukäteen etsittävä parhaat olosuhteet tekniikka kilpailuttamalla kiinnostuneita rahoituslaitoksia tarjouspyynnön kautta. Rahoitusta koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä ja siis esitettyjen mallien vertailukustannuksen lisäksi myös mahdollisuus osittaisiin ennakkomaksuihin heti, kun talousarvion käytettävissä olevat varat tekevät sen mahdolliseksi, ja mahdollisuus rajoittaa säännöllisten maksujen suuruudessa esiintyviä vaihteluja, jotka voisivat haitata kaikkien toimielinten hallintomenojen hallittua kehitystä pitkällä aikavälillä. lyhenny sajoille hankittavien kiinteistöjen kustannuksen mukaan Liitteessä B luetellaan tämän kaltaisen rahoituksen vuotuiset lyhennykset ja koronmaksut ja nykyisten eri markkinaolosuhteiden perusteella oletettuina. Kyseisestä saadaan myös vertailukohtia nykyiseen rahoitusjärjestelyyn. liitteestä Tiedoista ilmenee, että suoran rahoituksen budjettimenot ovat samalla ajanjaksolla ainoastaan hyvin vähän pienemmät nykyiseen rahoitusjärjestelyyn verrattuna. Tulos ei yllätä, ainoastaan välilysmarginaalin pienenemisestä ja ehkä mahdollisuudesta saada rahoituslaitoksilta suorin neuvotteluin hieman edullisemmat ehdot. rahoituksesta odotettavat suorasta johtuvat säästöt koska Aikaisemmat maksusitoumukset huomioon ottaen malli sitä vastoin helpottaisi kiinteistöjen osto-oikeuden käyttämistä maa-alueen maksutta luovuttamiseen tarvittavan määräajan kuluessa: D3-rakennuksen hintaa (107 miljoonaa ecua) vastaavan tuen myöntämisessä, jota koskevista maksumenettelyistä neuvotellaan parhaillaan Belgian hallituksen ja Euroopan parlamentin välillä; asianomaisten Ranskan olosuhteissa pidättäytymään kymmenentenä vuotena rakennuksen luovuttamisesta maksusta, joka koskee puolta IPE IV-rakennukseen kuuluvasta maa-alueesta, mikä tällä erääntymisajalla merkitsisi 10 miljoonan ecun säästöä. viranomaisten sitoutuessa näissä Euroopan parlamentti katsoo, että suoran rahoituksen käyttämiseen liittyy erityisesti se etu, että se huomattavasti yksinkertaistaa nykyistä oikeudellista järjestelyä. Suoraan rakennusten omistajaksi siirtymisen lisäksi mallin avulla kaikki sopimussuhteet voitaisiin typistää yhteisön ja rahoituksesta vastaavien pankkilaitosten ryhmän välisiin suhteisiin, jolloin rakennusyrittäjät katoaisivat välistä. Näin toimien hallinnoinnista tulisi avoimempaa erityisesti Euroopan kansalaisten kannalta. 3. Rahoituksen kesto: pysyminen talousarvion asettamissa rajoissa toive alunperin vahvistetun rahoitusajan Euroopan parlamentin lyhentämisestä ei käytännössä liity valittuun rahoitusmalliin: lyhennetty kesto on mahdollinen sekä tavanomaista nykyisessä erääntymisaikataulua aikaisemmat maksut ovat mahdollisia molemmissa. rahoituksessa; myös järjestelyssä suorassa että a) Rahoitusnäkökohtia Lyhyemmän ajanjakson kuluessa suoritettu lainan takaisinmaksu maksaa käypään arvoon muutettuna varmasti kokonaisuudessaan vähemmän kuin takaisinmaksu pitemmän ajanjakson kuluessa, koska kerääntyneet samaan korkoon perustuvat korot ovat pienemmät. Rahoituslaskelmassa on kuitenkin otettava huomioon kaksi asiaa: Tilanteessa, jossa talousarvio asettaa ahtaat rajat, on huomioitava lisävarojen vaihtoehtoiset käyttötavat, jotka ensimmäisinä vuosina ovat tarpeen lyhyemmän takaisinmaksuajan toteuttamiseksi. Rahoituksen lyhentäminen voi johtaa muiden menojen syrjäyttämiseen ja siten vaikeasti kestettäviin rajoituksiin tietyillä toiminta-aloilla ja kalliiksi käyviin ratkaisuihin muissa hankkeissa ja toimielimissä. Jos vertailu perustuu tämänhetkisiin arvoihin muiden olosuhteisen ollessa samat ja nykyarvokertoimen vastatessa korkotasoa1, lainanoton kestolla ei ole vaikutusta lainan kustannuksiin. b) Talousarvion asettamat rajat Rahoitusnäkymien 5 otsakkeen enimmäismäärä on vahvistettu vuoteen 1999 saakka, ja ennen sitä on vaikea kuvitella enimmäismäärän tarkistamista ja nostamista. On myös melko epätodennäköistä, että toimielinten hallintokulut todellisuudessa kasvaisivat uudessa Käteisen rahan osalta täysin käypä oletus. viitekehyksessä, joka määritellään tulevalle lyhyelle aikavälille. Lisäksi eläkemenot kasvavat voimakkaasti tässä talousarviossa. 5 otsakkeeseen kuuluvien toimielinten hallintokulujen eri osa-alueilla havaittu ja ennakoitu vuosien 1995-1999 kehitys esitetään liitteessä C. Siitä käy ilmi, että jopa nykyinen Euroopan parlamentin uusien rakennusten rahoittaminen toimielinten kahdessakymmenessä vuodessa hallintomenojen rajoittamiseksi aina vuoteen 1999 saakka ja erityisesti vuonna 1998. Tässä tilanteessa on erittäin vaikea toteuttaa kaavailtuja viimeisimmän laajentumisen edellyttämiä henkilöstön palvelukseenottamis- ja kiinteistöjen mukauttamisohjelmia. Paineet jatkuvat hyvin todennäköisesti vuoden 1999 jälkeenkin. tietää voimakkaita paineita muiden Näin ollen Euroopan parlamentin uusien rakennusten rahoittaminen kymmenessä vuodessa vaikeuttaisi suuresti muiden toimielinten toimintaa. Edelleen olettaen, että Euroopan parlamentin uudet rakennukset rahoitetaan kymmenessä vuodessa ja että sen muut hallintomenot järjestetään kuten nykyisin, pääsihteeristön vahvistamalla tavalla, Euroopan parlamentin kokonaisosuus 5 otsakkeessa olisi luetelluista menoista vuonna 1996 19,9 prosenttia2, vuonna 1998 21,8 prosenttia ja vuonna 1999 21,3 prosenttia (22,0% vuonna 1996, 24,2% vuonna 1998 ja 23,7% vuonna 1999 otsakkeen 5 enimmäismäärästä ilman eläkkeitä). YHTEENVETO Komissio on sitä mieltä, että: (1) Euroopan parlamentin uusien kiinteistöjen suora rahoitus, jolla korvattaisiin nykyinen järjestely, on oikeudellisesti mahdollinen ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukainen: rahoitus suora yksinkertaistamista ja suurempaa avoimuutta sopimussuhteissa tarkoittaisi nykyiseen järjestelyyn verrattuna huomattavaa tehtyjen sitoumusten rajoissa mallin käyttäminen tekisi mahdolliseksi kiinteistöihin kuuluvan maa-alueen hankkimiseen liittyvien tukien saamisen uusi rahoitusmalli tekisi mahdolliseksi rakennusten omistussuhteen alkamisen välittömästi tai pian rakennusten käyttöönoton jälkeen jos markkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia käytetään oikein, voidaan uudelta järjestelyltä odottaa pienehköjä säästöjä Mukaan lukien ensimmäinen korjaavan ja täydentävän talousarvion 1/1996 vaikutus. 9 (2) Näiden rakennusten rahoituksen lyhentäminen saattaisi pakottaa muut toimielimet toimintaansa haittaaviin rajoitustoimiin. Parlamentin suunnittelema näiden rakennusten rahoituksen lyhentäminen ei saisi johtaa toimielimen kokonaisosuuden otsakkeessa 5 nousemiseen yli 20 prosentin, mikä suunnilleen vastaa nykytilannetta. Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien puheenjohtajat suosittelivat marraskuussa 1988 tämän prosenttiosuuden pitämistä rahoituskehyksenä toimielimen tulevien talousarvioiden laatimisessa. Se asettaa jo nyt muille toimielimille hyvin suuria rajoituksia, kun pidetään mielessä eläkemenojen odotettu kasvu ja sen väistämätön supistusvaikutus muiden toimielinten määrärahoihin. LIITE A: NYKYISEN RAHOITUSJÄRJESTELMÄN VAIKUTUS TALOUSARVIOON 1. Brysselin D3-rakennus Arvioitu käyttöönotto: 1 päivänä huhtikuuta 1997 Rakennuksen arvioidut kustannukset käyttöönottopäivänä: 831 miljoonaa ecua (32 070 miljoonaa Belgian frangia) Pitkäaikaisen vuokrasopimuksen vuosimaksun laskutapa: - Kesto: 20 vuotta - Maksut: kaksi kertaa vuodessa olettaen, että ennenaikaisia maksuja ei ole - Peruskorko: 6 prosenttia (ecu-LIBOR-korko) marginaali mukaan lukien. Tässä oletetaan, että korko pysyy koko ajan muuttumattomana. Käytetty vaihtokurssi: 1 ecu = 38,6974 Belgian frangia, oletettu muuttumattomaksi koko ajalle. Vuosimaksun ennakoitu määrä: - vuonna 1997: 53,9 miljoonaa ecua - muina vuosina vuoteen 2017 saakka: 71,9 miljoonaa ecua (jokaiselta kokonaiselta vuodelta) Muut tulot tai menot: - Belgian hallituksen tuki maa-alueen hankkimiseksi: ei otettu huomioon (maa-alueen ja kiinteistöryhmän hankkimisehtoa ei voitaisi toteuttaa ennen vuoden 1998 määräaikaa) - Mahdollinen (riippumatta rahoitusmallista) tuki maa-alueen kunnallistekniikan rakentamiseen: ei huomioitu 11 LIITE A: NYKYISEN RAHOITUSJÄRJESTELMÄN VAIKUTUS TALOUSARVIOON (JATKOA) 2. Strasbourgin IPE IV-rakennus Arvioitu käyttöönotto: 1 päivänä lokakuuta 1997 Rakennuksen arvioidut kustannukset käyttöönottopäivänä: 460 miljoonaa ecua (3 000 miljoonaa Ranskan frangia) Pitkäaikaisen vuokrasopimuksen vuosimaksun laskutapa: - Kesto: 20 vuotta - Maksu: kahdesti vuodessa, jakson lopussa; ei ennenaikaisia maksuja - Peruskorko: 6 prosenttia (ecu-LIBOR-korko) 410 miljoonasta ecusta 20 vuoden ajalta, 6 prosenttia (ecu-LIBOR-korko) 50 miljoonasta ecusta 6 vuoden ajalta Tässä oletetaan, että korko pysyy muuttumattomana koko ajan. Käytetty vaihtokurssi: 1 ecu = 6,518 Ranskan muuttumattomana koko ajan frangia, oletettu pysyvän Vuosimaksun arvioitu summa Mil 1997 joonaa ecua Kiin teistöt Lait teisto 8,8 2,5 vuoteen 2003 saakka (kokonaisilta vuosilta) vuoteen 2017 saakka (kokonaisilta vuosilta) - 35,374 10,068 - Muut tulot tai menot: Puolet maa-alueen hinnasta maksetaan vuonna 2007, jos rakennusta ei ennen tätä määräaikaa ole hankittu: 65 miljoonaa Ranskan frangia eli 9,9 miljoonaa ecua. Vaikutus SERS:ille vuosittain maksettaviin maksuihin tuosta hetkestä alkaen: 1,3 miljoonaa ecua. 12 LIITE A: NYKYISEN RAHOITUSJÄRJESTELMÄN VAIKUTUS TALOUSARVIOON 3- Muihin Euroopan parlamentin hallussa oleviin rakennuksiin liittyvät talousarviosta johtuvat rajoitukset (1997-1999), miljoonaa ecua BAK Täysistuntosali Schuman Senningerberg Torni Luxemburg yhteensä Päärakennus (Palais de l'Europe) IPE I PEI IPE II IPE III Paikoitusalue Strasbourg yhteensä Belliard I ja 11 Montoyer Renard Van Maerlant Eastman Remorqueur Dl D2 Bryssel yhteensä YHTEENSÄ 1997 10,3 0,3 3,8 0,4 1,7 16,5 0,9 5,3 0,5 2,8 5,0 0,04 14,5 7,1 5,2 1,3 2,0 0,3 0,3 0 0 16,2 47,2 1998 10,5 0,3 3,9 0,4 1,8 1999 10,8 0,3 4,0 0,5 1,9 16,9 17,5 5,4 0,5 2,9 0,04 8,8 5,5 0,6 3,0 0,04 9,1 5,3 5,4 0,3 0,4 0 0 5,8 32,4 0 0 5,6 31,3 13 LIITE li: KIINTEISTÖJEN HANKKIMINEN EUROOPAN YHTEISÖN SUORALLA RAHOITUSSOPIMUKSELLA 1. Brysselin D3-rakcnnus Loppusumma, jolle rahoitussopimus on tehtävä: 831 miljoonaa ecua Samansuuruisten vuosimaksujen laskutapa: - Korko: 5,9 prosenttia, oletettu pysyvä korkotaso lyhennysaikana - Lyhennysajankohdat: kesäkuu ja joulukuu - Maksut suoritetaan kauden lopussa Samansuuruiset vuosimaksut, miljoonaa ecua: 1997 83,4 63,2 53,5 K) vuodelta 15 vuodelta 20 vuodelta Muut tulot ja menot: Seuraavat vuodet 111,257 84,292 71,360 - Belgian hallituksen tuki maa-alueelle, jos osto-oikeutta käytetään. Tässä oletetaan, että tuki maksetaan porrastettuna 10 vuodelle 5,8 prosentin nykyarvokertoimella, toisin sanoen vuosimaksu on 13,6 miljoonaa ecua. - Mahdollinen tuki kunnallistekniikan rakentamiseksi maa-alueelle: ei huomioitu (riippumatta rahoitusmallista) 14 LIITE B: KIINTEISTÖJEN HANKKIMINEN EUROOPAN YHTEISÖN SUORALLA RAHOITUSSOPIMUKSELLA (JATKOA) 2- Strasbourgin IPE IV-rakennus Määrä, jolle rahoitus on sovittava: 460 miljoonaa ecua, josta 50 miljoonaa ecua kuudelle vuodelle Samansuuruisten vuosimaksujen laskutapa: - Korko: 5,9 prosenttia, oletettu pysyvän muuttumattomana lyhennysajan - Maksut: kesäkuussa ja joulukuussa - Maksut suoritetaan jakson lopussa Samansuuruiset vuosimaksut, miljoonaa ecua: 1997 Kuusi ensimmäistä vuotta (täydet vuodet) Seuraavat vuodet 10 vuodelta 16,2 15 vuodelta 12,8 20 vuodelta 11,3 64,8 51,5 45,2 54,8 41,5 35,2 tulot ja menot: Maa-alueen hinnan loppuosan maksuttomuus (65 miljoonaa Ranskan frangia, toisin sanoen 9,9 miljoonaa ecua) kymmenentenä vuonna käyttöönotosta, koska kiinteistö on hankittu aiemmmin. 15 LIITE B: KIINTEISTÖJEN HANKKIMINEN EUROOPAN YHTEISÖN SUORALLA RAHOITUSSOPIMUKSELLA (JATKOA JA LOPPU) 3- Suoran rahoituksen ja nykyisen rahoitusjärjestelmän kustannusten vertailu Kaikki kerätty yhteen 20 vuoden rahoitusajalle, miljoonaa ecua Senhetkiset arvot Tämänhetki set arvot vuonna I9971 D3 IPE IV Yhteen sä D3 IPE IV Yhteen sä 10,8 6,0 16,8 6,5 3,5 10,0 136,0 - 136,0 107,0 - 107,0 9,9 9,9 5,5 5,5 Erotus: pitkäaikai s-ten vuokra- sopimuste n maksut yh-teensä vä- hennettyn ä vuosi lyhe n-nysten yh- leissum- masta D3-maa- alueen tuki IPE IV- maa- alueen tuki Yhteensä 146,9 15,9 162,7 113,5 9,0 122,5 Muuntokerroin kuusi prosenttia vuodessa 16 LIITE C:RAHOITUSNÀKYMIEN 5 OTSAKKEESEEN KUULUVIEN MENOJEN KEHITYS, 1995-1999 Menetelmä Jäljempänä taulukossa 1 esitetään otsake selkeästi eriteltynä enimmäismäärään kuuluvien eri menolajien välillä: - Eläkemenot (kaikki toimielimet) - Kiinteistömenot (myynnit, vuokraukset): Euroopan parlamentti (lukuun ottamatta OPOCEa), muut toimielimet - Muut Euroopan parlamentin menot (jäsenet ja henkilökunta, hallinto) - Muiden toimielinten kuin Euroopan parlamentin hallinnosta johtuvat menot, jotka liittyvät kiinteistöjen hallussapitoon - Jäännös otsakkeen enimmäismäärän suhteen osoittaa muiden toimielinten kuin Euroopan parlamentin menoihin käytettävissä olevat varat kiinteistöjä lukuun ottamatta Taulukossa 2 esitetään toimielinten osuuden kehitys koko otsakkeen alla (eläkkeineen i ilman). Vuosille 1997-1999 mainitaan ainoastaan Euroopan parlamentin suhteellinen osuus toimielimen antaman ohjelman mukaisesti, muiden toimielinten vastaavat osuudet riippuvat budjettivallan käyttäjän esitettyjen tarpeiden mukaan toteutetusta harkinnasta Esitettävien tietojen ja oletusten lähteet 1. 5 otsakkeen enimmäismäärä senhetkisin hinnoin: voimassaolevat rahoitusnäkymät, kahden prosentin inflaatiotaso vuosina 1998 ja 1999. Tätä oletusta on myös periaatteessa käytetty huomioituja eri menoluokissa kahtena vuotena ennakoitavissa olevia menoja arvioitaessa. 2. Eläkemenot (kaikki toimielimet): komission elinten rahoitussuunnitelma, joka on päivitetty vuodelle 1997 käynnissä olevan talousarviomenettelyn yhteydessä toteutettujen viimeisten arvioiden mukaisesti. 3. Euroopan parlamentin menot: a) Kiinteistöohjelma - 1997: uusien kiinteistöjen rahoitus 10 vuoden aikana: alustava talousarvioesitys (APB) uusien kiinteistöjen rahoitus 20 vuoden aikana: Euroopan parlamentin sihteeristön arvio - 1998-1999: Euroopan parlamentin sihteeristön antamat arviot, jotka perustuvat kiinteistöjen suoran rahoituksen oletukseen 10 tai 20 vuoden rahoitusajalla. 17 - vuosivähennysten summasta on vähennetty Belgian hallituksen 10 ensimmäiselle vuodelle porrastama Brysselin D3-rakennuksen maa-alueen hankintaan liittyvä tuki. b) Muut menot: Euroopan parlamentin päivitetty ohjelma. 4. Muiden toimielinten kuin Euroopan parlamentin kiinteistömenot (vuokrat/ostot) a) 1997: alustava talousarvioesitys (APB) b) 1998-1999: kyseisten toimielinten vuoden 1997 alustavaan talousarvioesitykseen päätetyt ohjelmat. Ohjelmat vastaavat kokonaisuudessaan toimielinten välisen teknisen työryhmän helmikuussa 1996 vahvistamia suuntaviivoja "Kiinteistöohjelmista ja rahoitusehdoista" (GRIM) olettaen, että suositaan vuokraus-ostomalleja. 5. Muut kiinteistöihin liittyvät menot (muut kuin Euroopan parlamentin) Nämä ovat huoltomenoja sekä puutarhanhoitoon, vakuutuksiin ja kulutusverkkoyhteyksiin liittyviä menoja ja niin edelleen. Kyseisten toimielinten ohjelmat. 6. (Muiden kuin Euroopan parlamentin) muut aiemmin mainitsemattomat menot (henkilöstömenot ja käyttömenot lukuun ottamatta kiinteistöjä) Näitä käsitellään jäännöksenä 5 otsakkeen enimmäismäärästä. 18 LIITE C Taulukko 1: MENOJEN KEHITYS 5 OTSAKKEEN ALLA, MILJOONAA ECUA, KÄYVIN HINNOIN 1. Otsakkeen enimmäismäärä prosenttia/vuosi 1995 4022 1996 1997 4191 4,2% 4352 3,8% 1998 4504 3,5% 1999 4663 3,5% 2. Eläkkeet 349,8 396,5 421,3 450,2 475,5 3. (1-2) Enimmäismäärä ilman eläkkeitä prosenttia/vuosi 4. Kiinteistömenot Euroopan parlamentti a) 10 vuodelle b) 20 vuodelle 3672,2 3794,5 3,3% 3930,7 3,6%, 4053,8 3,1% 4187,5 3,3%. 184,9 99,7 137,0 98,8 193,8 134,3 194,9 135,4 Komissio 181,8 183,3 207,1 248,7 263,7 Muut toimielimet 37,9 82,5 33,5 37,3 38,8 Yhteensä a) b) 5. Euroopan parlamentti: muut kuin kiinteistöjen vuokra-/hankintamcnot prosenttia/vuosi 6. Euroopan parlamentti: menot yhteensä a) 10 vuodelta b) 20 vuodelta 404,6 365,5 377,6 339,4 479,8 420,3 497,4 437,9 658,4 733,9 750,2 788,0 799,1 11,5% 2,2% 5,0% 1,4% 843,3 833,6 887,2 981,8 994,0 849,0 922,3 934,5 1 19 LIITE C Taulukko 1 (jatkoa ja loppu): 5 OTSAKKEEN MENOJEN KEHITYS 1995 1996 1997 1998 1999 7. (3-4-5) 2609,2 2695,1 Muut toimielimet : käytettävissä oleva marginaali muihin kuin kiinteistömenoihin prosenttia/vuosi 3,3% 2802,9 4,0% 2841,1 5,4% 2786,0 -0,6% 2845,5 0,2% 2891,0 3,8% 2950,5 3,7% 105,4 109,9 118,2 126,6 130,3 a) prosenttia/vuosi b) prosenttia/vuosi 8. Muut toimielimet: jatkuvat kiinteistömenot 9. (7-8) 2503,8 2585,2 Muut toimielimet: käytettävissä oleva marginaali henkilöstö- ja hallintomenoihin lukuun ottamatta kiinteistö-menoja prosenttia/vuosi 3,3% a) prosenttia/vuosi b) prosenttia/vuosi 2684,7 3,8% 2722,9 5,3% 2659,4 -0. 9% 2718,9 -0,1% 2760,72 3,8% 2820,23 3,7% ~Rli todellinen vuosittainen kahden prosentin kasvuvauhti 1996-1999. 'Eli todellinen vuosittainen 0,9 prosentin kasvuvauhti 1996-1999. 20 LIITE C Taulukko 2: 5 OTSAKKEEN MENOJEN RAKENNE TOIMIELIMITTÄIN PROSENTTIA 1995 1996 1997 1998 1999 1. Osuudet koko 5 otsakkeen enimmäismäärästä Eläkkeet Euroopan parlamentti a) b) 8,7% 9,5% 9,7% 10,0% 10,2% 21,0% 19,9% 20,4% 21,8% 21,3% 19,5% 20,5% 20,0%) Komissio 54,3% 53,6% Muut toimielimet 15,5% 16,3% 2. Osuudet 5 otsakkeen enimmäismäärästä ilman eläkkeitä Euroopan parlamentti a) b) 23,0% 22,0% 22,6% 24,2% 23,7% 21,6% 22,8% 22,3% Komissio 59,4% 59,2% Muut toimielimet 17,0% 18,0% 21 ISSN 1024-4492 KOM(96) 518 lopullinen ASIAKIRJAT FI oi Luettelonumero : CB-CO-96-525-FI-C ISBN 92-78-10394-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Verordening (EG) nr. 2079/96 van de Commissie van 29 oktober 1996 houdende vaststelling van eenheidswaarden voor de bepaling van de douanewaarde van bepaalde aan bederf onderhevige goederen

eurovoc_concepts:
customs regulations
customs territory (EU)
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods


title: Commission Regulation (EC) No 2079/96 of 29 October 1996 establishing unit values for the determination of the customs value of certain perishable goods


title: Règlement (CE) nº 2067/96 de la Commission du 29 octobre 1996 modifiant le règlement (CE) nº 1000/96 en ce qui concerne certaines normes de commercialisation pour la viande de volaille

eurovoc_concepts:
marketing
marketing standard
poultrymeat


title: France.

eurovoc_concepts:
Community support framework
France
job access
youth unemployment


title: COMMISSION COMMUNICATION TO THE COUNCIL AND PARLIAMENT - Financing new buildings for the European Parliament in Brussels and Strasbourg

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 29. 10. 1996 COM(96) 518 final COMMISSION COMMUNICATION TO THE COUNCIL AND PARLIAMENT Financing new buildings for the European Parliament in Brussels and Strasbourg FINANCING NEW BUILDINGS FOR THE EUROPEAN PARLIAMENT IN BRUSSELS AND STRASBOURG INTRODUCTION 1. The decision adopted by the governments of the Member States at the European Council in Edinburgh on 12 December 1992 requires the European Parliament to carry on its activities in Strasbourg, Brussels and Luxembourg. Appropriate buildings must therefore be made available in each of these three cities. For new buildings, Parliament is tending towards long-term leasehold formulas with purchase options: (a) For Brussels and Strasbourg, the aim is to establish a buildings capacity compatible with a Parliament of around 700 members, which it currently considers its maximum potential size, even in the case of future enlargement of the European Union. In Brussels, the "Espace Leopold" programme consists of constructing* three buildings. Buildings Dl and D2 have been completed and fully paid for from Parliament's budget (for a total of ECU 344. 35 million, including ECU 28. 55 million in interest). Building D3, the cost of which is currently estimated at ECU 831 million including the land, will be ready for 1 April 1997. Parliament intends to have vacated all other buildings apart from the Espace Leopold, Montoyer and Eastman buildings by the end of 1997, which means that shortly after this date the Belliard I and II, Renard, Remorqueur and Van Maerlant buildings will be given up. In Strasbourg, the IPE IV building, the cost of which is currently estimated at ECU 460 million including land, should be available to Parliament on 1 October 1997. At that point, Parliament will cease to occupy the Palais and the IPE III building. (b) For Luxembourg, Parliament does not foresee any new building projects, but is examining the possibilities for purchasing office buildings that it currently leases. Parliament recently drew up new guidelines for the conditions for financing the 2. D3 building in Brussels and the IPE IV building in Strasbourg, with the aim saving money and increasing the transparency of the operations: - - examination of the possibilities of replacing the current financing arrangements, which involve the intermediation of property developers and the conclusion of leasehold contracts with them, by a direct financing allowing for the purchase of the buildings as soon as they are available, or shortly afterwards; reduction of the period for financing from the current 20 years (Bureau decision of 24 January 1996) to 10 years. This shorter period was assumed by Parliament in the figures it put forward for the 1997 preliminary draft budget. Parliament would also like to introduce a strict alignment, as far as possible, between the financing formulas in Strasbourg and Brussels. 3. The European Parliament asked the Commission, as the competent body for proposing, regulating and managing the budget, to present a communication to the budgetary authority on these guidelines. This communication is the response to the request. First of all, it notes the main features of the current financing system, on the basis of information provided by Parliament. It then states what, according to the Commission, would be the legal, accounting, financial and budgetary implications of the new guidelines envisaged by Parliament. 4. The budgetary authority is asked to take a position: - - on the principle of direct financing contracted by the European Community for these buildings operations, the repayment of which would be charged to Parliament's budget; on the length of the financing period, either in the case of direct financing or within the framework of the current financing system (without prejudice to the improvements which could be made to it, depending on the possibilities of the financial markets). I - THE CURRENT FINANCING SYSTEM 1. The D3 building in the "Espace Leopold" complex in Brussels The building work undertaken by Parliament in Brussels will bring the total area used by it to around 406 000 m2 (above and below ground), compared with 175 000 m2now. A leasehold contract with purchase option was concluded for the construction of the complex, for a period of 27 years from the delivery date for each building and with a repayment period of 20 years, signed on 8 January 1992 between Parliament and the SEL (Société Espace Leopold). With regard to long-term financing, this contract allows Parliament, in close collaboration with the SEL, to modify, if it is considered more beneficial, the financing* terms stated at the outset. The contract gives Parliament the possibility of making one or several capital payments, deducted from the amount still outstanding. These payments lead to the reduction of either the amount or the number, as Parliament decides, of future instalments. In this way, the investment costs of the Dl and D2 buildings were fully repaid on 31 July 1995 and 1 March 1996 respectively. For the D3 building, the financing conditions currently remain those set out at the beginning: credit provided by a bank consortium, over 20 years, in BFR (BIBOR+0. 15%) or in ecus (LIBOR+0. 275%). Parliament can, at any time, buy the buildings for the sum of the outstanding capital or for one ecu if it has been fully repaid. However, the purchase option for the land on which the D3 building stands may only be exercised until 31 May 1998, and in this case Parliament is bound also to exercise the purchase option on the rest of the complex. The land on which the D3 building stands is currently leased by the Belgian railways (SNCB), which owns it, to the SEL, under a 93-year lease, which has already been paid in full. On the condition that Parliament exercises its option on this land before 31 May 1988, and, therefore, on the whole complex, the Belgian government has undertaken the end of 1995, at BFR 4 138 million, or ECU 107 million), on the basis of the terms of payment currently being negotiated with Parliament. this purchase to subsidize (valued, at Independently of the question of whether the land will be purchased or not, the terms of the Belgian government's acceptance of the costs of development (BFR 2 600 million excluding VAT) still have to be agreed. 2. The IPE IV building in Strasbourg This building will consist of a new assembly chamber seating 750, a press centre and 1133 offices. The building work undertaken by Parliament in Strasbourg will bring the total area occupied there to around 255 000 m2 (above and below ground), compared with 120 000 m2 now. The IPE IV building has been leased for 27 years from the date of delivery and with a repayment period of 20 years. The lease was signed on 31 March 1994 by Parliament and the SERS (Société d'Aménagement et d'Equipement de la Région loan de Strasbourg). Construction (PIBOR+0. 125%) and a to FF 2 214 million (LIBOR+0. 18%). The French government and the various local authorities concerned have underwritten a guarantee of up to FF 2 000 million. is being financed by a FF 340 million in ecus equivalent loan As in the case of the D3 building in Brussels, the contract for the IPE IV building leaves Parliament the possibility: - - - of asking for the initial financing conditions to be renegotiated; of making capital payments reducing the total of the instalments or the repayment period, of announcing its intention to buy at any moment between the lease taking effect and its expiry. However, the question remains of what, depending on the length of time before this purchase option is exercised, the fiscal treatment of this operation would be in terms of VAT. An answer to this is awaited from the French government. The SERS has already paid half of the contract price of the land (contract price: FF 130 million) to the City of Strasbourg. The balance of FF 65 million must be paid 10 years after the building is completed. However, the City of Strasbourg will forgo this second payment if Parliament has already exercised its purchase option. 3. Budgetary effect of the current financing system The foreseeable budgetary implications of keeping the current financing conditions are presented in Annex A: 1 - Financial and budgetary data on the D3 building in Brussels 2 - Financial and budgetary data on the IPE IV building in Strasbourg 3 - Budgetary costs relating to the other buildings occupied by Parliament (1997-99) II - THE IMPLICATIONS OF THE NEW GUIDELINES ADOPTED BY THE EUROPEAN PARLIAMENT The question of whether direct financing can and should be used to purchase new buildings for Parliament in Brussels and Strasbourg must be considered mainly on the basis of legal and accounting considerations, as well as from the point of view of the benefits which could accrue from it, in particular financial benefits. However, the question of shortening the financing period, either within the framework of direct financing or within that of the current system, essentially revolves around the compatibility of the scheduling of the resulting annual charges with the budgetary constraint. 1. Legal and accounting aspects Up to now, borrowing (directly on the capital markets or from financial institutions) has been used by the European Community as a means of obtaining the necessary funds to be able to grant loans for policy operations. The provisions of the Financial Regulation (Article 20(5)) correspond to this borrowing/lending link. (a) Legal aspects Even if, in the past, direct financing by banks was never used for purchasing buildings, this formula, in the Commission's view, is possible from a legal point of view. Using direct financing (instead, for example, of indirect borrowing through a developer with a lease-purchase contract or a long-term lease) for the purchase of a building is not incompatible with the provisions of the Treaty. The principle of a balanced budget set out in Article 199 of the EC Treaty and in the decision on the own resources system would not be breached if the Community borrowed for a specific operation leading to the formation of assets (in this case, real assets, as opposed to a financial asset as in lending/borrowing operations) justified by its activities and requiring a considerable lump-sum expenditure. It is own resources that will be used to cover the annual budgetary expenditure for the repayment of the loan, while the capital operations (loan and purchase of the building) do not appear in the budget, but are recorded in the assets accounts. Incidentally, this financing formula was already proposed by the Commission in 1992 for the "Maison d'Europe" building project in Geneva. The implementation of borrowing/lending operations within the framework of Community operational policies is based on specific legal instruments adopted on the basis of Article 235 of the Treaty. In the case of direct financing for the acquisition of a building to be used for carrying on the institutions' activities, the operation comes under the administrative management of these institutions, which make their own autonomous decisions in this respect. The Commission therefore believes that a specific legal instrument is not necessary and that direct financing for the purchase of buildings could be done with the backing of the two arms of the budgetary authority. The budgetary authority would authorize the Commission to charge the necessary financing to the European Community, pursuant to Article 211 of the Treaty, according to the methods and amounts shown. The contracts relating to the purchase of buildings could be passed by Parliament, on a mandate from the Commission, the European Community then becoming the owner of these buildings. (b) Accounting aspects As the proceeds of the financing contracted do not constitute budget revenue, they would be treated as an extra-budgetary operation and would be included in an annex to part B of the Commission budget, in accordance with the arrangements laid down in Article 20(5) of the Financial Regulation. The building and the corresponding borrowing would be included in the balance sheet accounts among the institution's assets. The amounts of the repayment instalments for the finance contracted would be entered each year under expenditure in Chapter 20 (investments in immovable property, rental of buildings and associated costs) of the Parliament section of the budget, with the appropriate remarks. There would be no need to make a guarantee entry in the budget, because the risk of default could only come from the budget itself. 2. Financial aspects In the case of direct financing contracted by the Community for the acquisition of buildings, the best terms and most appropriate techniques will first have to be sought In the choice of by asking for tenders from financial institutions interested. financing arrangements, and therefore the other parties to the contract, it will be necessary to take into account not just the comparative cost of the various formulas proposed, but also the possibilities of making partial early repayments, should funds be available in the budget, and the possibilities of limiting the risks of variability in the periodic payments, which might jeopardize the orderly long-term development of the administrative expenditure of all the institutions. The amounts of the annual instalments for repayment of financing of this type, based on the cost of the buildings to be acquired and the assumptions corresponding to the current market conditions, are indicated in Annex B. for various repayment periods. This same annex also includes a comparison with the current financial arrangement. This information shows that, over the same period, the annual budget expenditure which would result from direct financing would be only marginally less than that which can be anticipated under the current system of financing. This result is not surprising in that the savings that can be expected from direct financing involve only a reduction in the intermediation margins and perhaps the possibility of obtaining slightly better terms from the financial institutions by direct negotiation. However, in view of past commitments, this formula would facilitate the exercise of purchase options on the buildings within the time limits necessary to obtain the benefit of free acquisition of the land: - by means of a subsidy corresponding to the price of the land on which the D3 building stands (ECU 107 million), the methods of payment for which are currently being negotiated between the Belgian government and Parliament; - by the undertaking given by the French authorities concerned that under these conditions they would forgo the half payment, in the 10th year after delivery of the building, of the land on which the IPE IV building stands, by which time it would mean a saving of around ECU 10 million. The Parliament sees the main advantage of the use of direct financing as being a considerable simplification of the current legal arrangements. Apart from the immediate acquisition of ownership of the buildings, this rbrmula would mean that contractual relations could be limited to those established between the Community and the group of banks providing the finance, so that there would no longer be any intermediation by property developers. This would lead to greater transparency in managing the operations, notably for the public. 3. The question of the financing period: compatibility with the budget constraint Parliament's wish to shorten the time period initially envisaged for the financing is not in fact connected to the formula which would be adopted for this financing: a shorter period is possible both in the case of the current arrangements and in the case of direct financing; earlier repayments than on the normal schedule would also be possible in the two cases. (a) Financial considerations It is certain that repayment over a shorter period costs less in total, at current prices, than repayment over a longer period, the cumulative interest being less, assuming the rate stays the same. However, two elements must be taken into account in the financial calculation: Given the strict budgetary constraint, account should be taken of the alternative uses for the additional resources which are needed in the first few years to make a repayment over a shorter period. The shortening of the financing period may lead to other expenditure being supplanted and therefore to constraints which are difficult to sustain in certain areas of activity, or to less economical choices for other projects and other institutions. - If the comparison is made in present values, all other things being equal, and since the rate of discount is equal to the interest rate1, the period of the financing has no effect on its cost. (b) The budgetary constraint The ceiling of heading 5 of the financial perspective is set up to 1999, and it is difficult to envisage a revision to raise this ceiling before then. It is also not very likely that the allocation for the administrative expenditure of the institutions will increase appreciably in real terms in the new framework which will have to be defined in the medium-term period to come. Furthermore, within this allocation, expenditure on pensions should increase considerably. The past and future development of the various categories of administrative expenditure of the institutions covered by heading 5 over the period 1995-99 is presented in Annex C. It emerges from this that, even in the current situation of financing the new Parliament buildings over 20 years, there will be tight constraints between now and 1999, and particularly in 1998, on the growth of the other institutions' administrative expenditure. This situation will make it very difficult to implement recruitment programmes as planned after the last enlargement, and adapt building capacity correspondingly. These constraints will very probably continue beyond 1999. Shortening the period of financing of Parliament's buildings to 10 years would therefore severely handicap the running of the other institutions. Still assuming a 10-year financing of Parliament's buildings and taking as a basis the most recent scheduling of its other administrative expenditure, as established by its Secretariat, Parliament's share of expenditure in the heading 5 total would rise from 19. 9% in 19962 to 21. 8% in 1998 and to 21. 3% in 1999 (in relation to the heading 5 ceiling excluding pensions, this share would rise from 22. 0% in 1996 to 24. 2% in 1998 and 23. 7% in 1999). An entirely valid assumption in this case. Including the effect of the supplementary and amending budget 1/1996. CONCLUSIONS The Commission is of the opinion: (1) That using a direct financing formula for Parliament's new buildings, replacing the current system, is legally possible and compatible with the principles of sound financial management: - - - - it would result in a significant simplification of the current system and much greater transparency in contractual relations; using this formula would make it possible to obtain subsidies related to the acquisition of land on which the buildings stand; the new financing arrangement would make it possible to become owner of the buildings as soon as,. or shortly after, they are delivered: savings, albeit small, can be expected from this new financial package, if the market possibilities are properly exploited. (2) That shortening the period of financing these buildings could force the other institutions into restrictive measures which would hamper their smooth operation. Any shortening of the financing period envisaged by Parliament should not lead to an increase in its share in the heading 5 total beyond 20%, which roughly corresponds to the current situation. This proportion is what the chairmen of the political groups in Parliament recommended in November 1988 as a financial package for establishing ils future budgets. It would already impose tight constraints on the other institutions, if account is taken of the expected increase in expenditure on pensions, which involves an inevitable reduction in resources for the other institutions when Parliament's share in the total of the heading reaches a given level. 10 ANNEX A: BUDGETARY IMPACT OF THE CURRENT FINANCING SYSTEM 1 - D3 building in Brussels Anticipated date of availability: 1 April 1997 Estimated cost of the building at the date of availability: ECU 831 million (BFR 32 070 million) Calculation of the annual lease payment: - Period: 20 years - Payment: six-monthly, the assumption here being that there would be no early payments - Basic interest rate: 6% (ECU LIBOR) including margin. The assumption here is that the rate remains unchanged over the whole period. Exchange rate used: 1 ECU = BFR 38. 6974, assumed to remain unchanged over the whole period Anticipated amount of the annual payment: - 1997: ECU 53. 9 million - subsequent years up to 2017: ECU 71. 9 million (per full year) Other revenue or expenditure: - Subsidy from the Belgian government for the purchase of the land: not taken into account in this case (the condition that the ground be purchased, with the whole complex, before the deadline of 1998 could not be fulfilled) - Possible subsidy ot the cost of developing the land: not taken into account (independent of the financing formula) 11 ANNEX A: BUDGETARY IMPACT OF THE CURRENT FINANCING SYSTEM (CONTD. ) 2 - IPE IV building in Strasbourg Anticipated date of availability: 1 October 1997 Estimated cost of the building at the date of availability: ECU 460 million (FF 3 000 million) Calculation of the annual lease payment: - Period: 20 years - Payment: six-monthly, at the end of the period, no early payments - Basic interest rate: 6% (ECU LIBOR) for ECU 410 million, ovçr a period of 20 years; 6% (ECU LIBOR) for ECU 50 million, over a period of 6 years The assumption here is that the rate remains unchanged over the whole period. Exchange rate used: 1 ECU = FF 6. 518, assumed to remain unchanged over the whole period Anticipated amount of the annual payment: ECU (million) 1997 up to 2003 (per full year) up to 2017 (per full year) Building Fitting out 8. 8 2. 5 - 10. 068 35. 474 - Other revenue or expenditure: Half payment of the ground in 2007 if the building is not purchased before that date: FF 65 million, i. e. ECU 9. 9 million. Effect on the sum of annual payments to be made to the SERS from this date: ECU 1. 3 million 12 ANNEX A: BUDGETARY IMPACT ON THE CURRENT SYSTEM OF FINANCING 3- Budgetary charges relating to the other buildings occupied by Parliament (1997-99) in ECU million BAK Chamber Schuman Senningerberg Tour Total Luxembourg Palais IPE IPE I IPE II IPE III Parking Total Strasbourg Belliard I and II Montoyer Renard Van Maerlant Eastman Remorqueur Dl D2 Total Brussels TOTAL 1997 10. 3 0. 3 3. 8 0. 4 1. 7 16. 5 0. 9 5. 3 0. 5 2. 8 5. 0 0. 04 14. 5 7. 1 5. 2 1. 3 20 0. 3 0. 3 0 0 16. 2 47. 2 1998 10. 5 0. 3 3. 9 0. 4 1. 8 16. 9 5. 4 0. 5 2. 9 0. 04 8. 8 5. 3 0. 3 0 0 5. 6 31. 3. 1999 10. 8 0. 3 4. 0 0. 5 1. 9 17. 5 5. 5 0. 6 3. 0 0. 04 9. 1 5. 4 0. 4 0 0 5. 8 32,4 13 ANNEX B: PURCHASE OF BUILDINGS BY DIRECT FINANCING CONTRACTED BY THE EC 1 - D3 building in Brussels Amount of financing to be contracted: ECU 831 million Calculation of the constant repayment instalments: - Interest rate: 5. 9%, assumed to remain constant over the repayment period - Frequency of payments: June and December - Payments made at the end of the period Amounts of constant repayment instalments, in million ecus: Over 10 years Over 15 years Over 20 years 1997 83^4 632 5 Ï5 Subsequent years 111. 257 84. 292 71. 360 Other revenue and expenditure: - Subsidy from the Belgian government for the land, if the purchase option is exercised. The assumption used here is that the subsidy is staggered over 10 years, discounted at a rate of 5. 8%, i. e. an annual payment of ECU 13. 6 million. - Possible subsidy of the cost of developing the land: not taken into account (independent of the financing formula) 14 ANNEX B: PURCHASE OF BUILDINGS BY DIRECT FINANCING CONTRACTED BY THE EC (CONTD. ) 2- IPE IV Building in Strasbourg Amount of financing to be contracted: ECU 460 million, including ECU 50 million over 6 years Calculation of the constant repayment instalments: - Interest rate: 5. 9%, assumed to remain constant over the repayment period - Frequency of payments: June and December - Payments made at the end of the period Amounts of constant repayment instalments, in million ecus: Over 10 years Over 15 years Over 20 years 1997 16. 2 12. 8 11. 3 6 first years (full years) Subsequent years 64. 8 51. 5 45. 2 54. 8 41. 5 35. 2 Other revenue and expenditure: Non payment of the second half (FF 65 million, i. e. ECU 9. 9 million) of the price of the ground, the 10th year following delivery, as a result of prior acquisition of the building 15 ANNEX B: PURCHASE OF THE BUILDINGS BY DIRECT FINANCING CONTRACTED BY THE EC (CONTD. ) 3- Costs compared with use of direct financing and with the current system of financing Cumulative total over a financing period of 20 years, in million ecus Difference: total lease payments minus total of repayment instalments Subsidy D3 land Subsidy IPE IV land Total Current prices IPE IV D3 Total Present values, 1997 (1) D3 IPE IV Total 10. 8 6. 0 16. 8 6. 5 136. 0 - 146. 8 - 9. 9 15. 9 136. 0 9. 9 162. 7 107. 0 - 113. 5 3. 5 - 5. 5 9. 0 10. 0 107. 0 5. 5 122. 5 (1) Discounted at a rate of 6% per year 16 ANNEX C: EXPENDITURE UNDER HEADING 5 OF THE FINANCIAL PERSPECTIVE, 1995-99 Method Table 1 below presents a multi-stage breakdown of the heading between the various categories of expenditure to be covered by the ceiling: - Pensions (all institutions) - Buildings (purchases/leases): Parliament, Commission (except the Publications Office), other institutions - Other Parliament expenditure (members and staff, administration) - Administrative expenditure related to the occupation of the buildings of the institutions other than Parliament - The balance beneath the ceiling of the heading shows the amounts available for expenditure, other than on buildings, for the institutions other than Parliament Table 2 shows the development of the institutions' share in the tota1 of the heading (including or excluding pensions). For the years 1997 to 1999, only Parliament's share is shown, according to the forecast supplied for this institution, as the respective shares of the other institutions will depend on decisions made by the budgetary authority for dividing resources between the needs shown. Data sources and assumptions 1. Heading 5 ceiling at current prices: current financial perspective, inflation rate of 2% in 1998 and 1999. This-last assumption is also applied for estimating the foreseeable needs for the various categories of expenditure for the last two years. 2. Expenditure on pensions (all institutions): financial forecast by the Commission, updated for 1997 in the light of the last estimates made under the current budgetary procedure. 3. Parliament expenditure: (a) Buildings programmes: - 1997: financing of new buildings over 10 years: PDB financing of new buildings over 20 years: estimates by Parliament's Secretariat - 1998-99: estimates given by Parliament's Secretariat, based on the assumption of direct financing of the new buildings, over 10 or 20 years. 17 - The payment, staggered over the first 10 years, of the Belgian government's subsidy for the purchase of the land on which the D3 building stands, is deducted from the total of repayment instalments. (b) Other expenditure: updated programme established by Parliament's secretariat 4. Buildings expenditure (rental/purchases) of the institutions other than Parliament (a) 1997: PDB (b) 1998-99: forecasts by the institutions concerned, established for the 1997 PDB. These schedules correspond, on the whole, with those adopted in February 1996 by the interinstitutional technical group on "building programmes and financing terms" (GRIM), assuming that preference will be given to lease-purchase formulas. 5. Other expenditure related to buildings (other than that of Parliament) This refers to expenditure on maintenance, security guards, insurance, network and utility connections, etc. Forecasts by the institutions concerned. 6. Other expenditure not already mentioned (staff expenditure and routine administrative costs, except property, of the institutions other than Parliament) This is determined as the balance in relation to the heading 5 ceiling. 18 ANNEX C Table 1 : EXPENDITURE UNDER HEADING 5, MILLION ECUS, CURRENT PRICES 1. Heading ceiling % p. a. 2. Pensions 1995 1996 1997 1998 4022 4191 4352 4504 1999 4663 4. 2% 3. 8% 3. 5% 3. 5% 349. 8 396. 5 421. 3 450. 2 475. 5 3. (1-2) Ceiling minus pensions 3672. 2 3794. 5 3930. 7 4053. 8 4187. 5 % p. a. 3. 3% 3. 6% 3. 1% 3. 3% 4. Expenditure on buildings Parliament 184. 9 99. 7 (a) over 10 years (b) over 20 years 137. 0 • 193. 8 194. 9 98. 8 134. 3 135. 4 Commission 181. 8 183. 3 207. 1 248. 7 263. 7 Other institutions 37. 9 82. 5 33. 5 37. 3 38. 8 Total (a) (b) 404. 6 365. 5 5. Parliament: expenditure other than rental/purchase of buildings 658. 4 733. 9 377. 6 479. 8 497. 4 339. 4 750. 2 420. 3 788. 0 437. 9 799. 1 % p. a. 11. 5% 2. 2% 5. 0% 1. 4% 6. Parliament: total expenditure 843. 3 833. 6 (a) Over 10 years (b) Over 20 years 887. 2 981. 8 994. 0 849. 0 922. 3 934. 5 19 Table 1 (contd. ): EXPENDITURE UNDER HEADING 5 ANNEX C 1995 1996 1997 1998 1999 7. (3-4-5) Other institutions: margin available for expenditure other than buildings 2609. 2 2695. 1 (a) (b) % p. a % p. a % p. a. 8. Other expenditure buildings institutions: routine connected with (7-8) Other 9. institutions: margin available for staff costs and except property running costs % p. a. % p. a. (a) (b) % p. a. 3. 3% 2802. 9 2786. 0 2891. 0 4. 0% -0. 6% 3. 8% 2841. 1 2845. 5 2950. 5 5. 4% 0:2% 3. 7% 105. 4 109. 9 118. 2 126. 6 130. 3 2503. 8 2585. 2 3. 3% 2684. 7 2659. 4 2760. 71 3. 8% -0. 9% 3. 8% 2722. 9 2718. 9 2820. 22 5. 3% -0. 1% 3. 7% i. e. an average annual growth rate in real terms of 0. 2% from 1996 to 1999 i. e. an average annual growth raie in real terms of 0. 9% from 1996 to 1999 20 ANNEX C Table 2: STRUCTURE OF EXPENDITURE BY INSTITUTION UNDER HEADING 5, IN % 1. Shares in the total ceiling of heading 5 Pensions Parliament (a) (b) 1995 1996 1997 1998 1999 8. 7% 9. 5% 9. 7% 10. 0% 10. 2% 21. 0% 19. 9% 20. 4% 21. 8% 21. 3% 19. 5% 20. 5% 20. 0% Commission 54. 3% 53. 6% Other institutions 2. Shares in ceiling, excluding pensions the heading 5 15. 5% 16. 3% Parliament 23. 0% 22. 0% (a) (b) 22. 6% 24. 2% 23. 7% 21. 6% 22. 8% 22. 3% Commission 59. 4% 59. 2% Other institutions 17. 0% 18. 0% 21 ISSN 0254-1475 COM(96) 518 final DOCUMENTS EN 01 Catalogue number : CB-CO-96-525-EN-C ISBN 92-78-10389-6 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg M


title: A Bizottság 2068/96/EK Rendelete (1996. október 29.) a sertéshúst illetően egyes vámkontingensek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1432/94/EK és 1486/95/EK rendelet módosításáról

formats: html pdf print

text: 02/7. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 283 31996R2068 L 277/12 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1996. 10. 30. A BIZOTTSÁG 2068/96/EK RENDELETE (1996. október 29. ) a sertéshúst illetően egyes vámkontingensek alkalmazására vonatkozó részletes megállapításáról szóló 1432/94/EK és 1486/95/EK rendelet módosításáról szabályok AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, mivel az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Sertéshús Irányítóbizottságának véleményével, tekintettel a legutóbb a 3290/94/EK rendelettel (1) módosított, a sertéshús piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2759/75/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 22. cik- kére, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk mivel az 1593/95/EK rendelettel (3) módosított, a sertéshúsra és egyes más mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezelésük szabályozásáról szóló 774/94/EK tanácsi rendeletben előírt behozatali szabályok sertéshúságazatban történő alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. június 22-i 1432/94/EK bizottsági rendelet (4) alapján, valamint az 1176/96/EK rendelettel (5) módo- sított, a sertéshús ágazatban vámkontingens megnyitásáról és 28-i, kezelésének 1486/95/EK Bizottság rendelet (6) alapján egyes sertéshúster- mékek tekintetében vámkontingenseket ítéltek meg; mivel az Európai Közösség és a harmadik országok közötti kereskedelem elősegítése érdekében lehetővé kell tenni sertéshústermékek kivi- telét a származási országból történő kivitel kötelezettsége nélkül, amelyet mindazonáltal statisztikai okokból a kiviteli engedély 8. szakaszában fel kell tüntetni; szabályozásáról június 1995. szóló, Az 1432/94/EK rendelet 3. cikkének c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: „c) Az engedélykérelmek és az engedélyek 8. szakaszában a származási országot kell feltüntetni. ” 2. cikk Az 1486/95/EK rendelet 4. cikkének c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: „c) Az engedélykérelmek és az engedélyek 8. szakaszában a származási országot kell feltüntetni. ” 3. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. mivel ezeknek az előírásoknak azokra a behozatali engedélyekre kell vonatkozniuk, amelyek érvényességi ideje még nem járt le, és amelyeket még nem, vagy még csak részben használtak fel; Ez a rendelet azokra az importengedélyekre vonatkozik, amelyek érvényességi ideje még nem járt le, és amelyeket még nem vagy még csak részben használtak fel. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1996. október 29-én. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja (1) HL L 349. , 1994. 12. 31. , 105. o. (2) HL L 282. , 1975. 11. 1. , 1. o. (3) HL L 150. , szám, 1995. 7. 1. , 94. o. (4) HL L 156. , 1994. 6. 23. , 14. o. (5) HL L 155. , 1996. 6. 28. , 26. o. (6) HL L 145. , 1995. 6. 29. , 58. o