title: Legislative resolution embodying the opinion of the European Parliament on the proposal for a European Parliament and Council Directive amending Directive 93/38/ EEC coordinating the procurement procedures of entities operating in the water, energy, transport and telecommunications sectors (COM(95)0107 - C4-0162/95 - 95/ 0080(COD)) [ The matter had been referred back to the committee responsible on 16 July 1996 pursuant to Rule 59(3) (see Minutes of that Sitting, Part II, Item 4).] (Codecision procedure: first reading)

eurovoc_concepts:
GATT
energy use
public contract
telecommunications
transport policy
water

formats: html print


title: Actos relativos à adesão da República da Áustria, da República da Finlândia e do Reino da Suécia à União Europeia.

eurovoc_concepts:
Austria
EAEC Treaty
ECSC Treaty
EEC Treaty
European treaties
Finland
Sweden
Treaty on European Union
accession to the European Union


title: "The EU's future shape - the 1996 Intergovernmental Conference" : Une nouvelle base de données sur la conférence intergouvernementale de 1996.

eurovoc_concepts:
database
intergovernmental conference (EU)
user guide


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2016/96 της Επιτροπής της 22ας Οκτωβρίου 1996 για την αύξηση κοινοτικής δασμολογικής ποσόστωσης παγιωμένης στη Γενική Συμφωνία Δασμών και Εμπορίου για δημοσιογραφικό χαρτί που προέρχεται από τον Καναδά (1996)

eurovoc_concepts:
Canada
GATT
newspaper
originating product
paper
tariff quota

formats: html pdfa1b print


title: Documenten betreffende de toetreding van de Republiek Oostenrijk, de Republiek Finland en het Koninkrijk Zweden tot de Europese Unie.


title: Fonds structurels France : objectif Haute-Normandie.

eurovoc_concepts:
audiovisual production
video cassette


title: BESKATNING I DEN EUROPÆISKE UNION - RAPPORT OM UDVIKLINGEN I SKATTE- OG AFGIFTSSYSTEMERNE

eurovoc_concepts:
competition law
environmental tax
single market
tax system
type of business

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 22. 10. 1996 KOM(96) 546 endelig udg. BESKATNING I DEN EUROPÆISKE UNION RAPPORT OM UDVIKLINGEN I SKATTE- OG AFGIFTSSYSTEMERNE • "*!< Vi » r $> il t. i' '!• •1% k i % VM 'tf (Forelagt af Kommissionen) BESKA TNING I DEN EUROPÆISKE UNION RAPPORT OM UDVIKLINGEN I SKATTE- OG AFGIFTSSYSTEMERNE INDHOLD I. INDLEDNING II. UDVIKLINGEN I SKATTE- OG AFGIFTSSYSTEMERNE I EU III. VIRKSOMHEDERNE: GENNEMFØRELSEN AF DET INDRE MARKED IV. BESKÆFTIGELSEN V. MILJØET VI. DEN VIDERE UDVIKLING I. INDLEDNING 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 1. 5 I diskussionsoplægget "Beskatning i Den Europæiske Union" af 20. marts 1996 præsenterede Kommissionen et nyt og samlet syn på skatte- og afgiftspolitikken. Der blev især sat fokus på de største udfordringer, EU står over for: behovet for at skabe vækst og beskæftigelse, stabilisere skattesystemerne samt realisere det indre marked i fuldt omfang. På det uformelle ØKOFIN-Råd i Verona den 13. april hilste finansministrene Kommissionens dokument velkomment og enedes om, at der var behov for at overveje disse spørgsmål nærmere i en højtstående gruppe, som skulle nedsættes og koordineres af Kommissionen. ØKOFIN-ministrene udpegede personlige repræsentanter til den højtstående gruppe, som mødtes fire gange, nemlig den 24. juni, 19. juli, 12. september og 7. oktober 1996. Rådets generalsekretariat var også repræsenteret på møderne. På møderne fik repræsentanterne lejlighed til at gennemgå og udveksle synspunkter om en række centrale udfordringer for skatte- og afgiftspolitikken. På møderne hørte gruppen mundtlige indlæg fra Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS), Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (UNICE) og Onno Ruding. Via Udvalget om Økonomi, Valutaspørgsmål og Industripolitik blev Europa-Parlamentet holdt underrettet om de brede emner, som Kommissionen forelagde gruppen til overvejelse. I juni foreslog Kommissionen på initiativ af formanden, Jacques Santer, en tillidspagt for beskæftigelsen i Europa. Heri blev der bl. a. sat fokus på behovet for at vende skatte- og afgiftssystemernes skadelige indvirkning på beskæftigelsen som led i en bredere strategi for skabelse af flere arbejdspladser i EU. Det Europæiske Råd i Firenze understregede "det indre markeds afgørende bidrag til fremme af vækst og beskæftigelse" og pålagde Rådet "inden Det Europæiske Råd i Dublin at forelægge det en rapport om udviklingen I skatte- og afgifts systemerne i Unionen under hensyn til, at der skal skabes et fiskalt klima, der stimulerer foretagsomhed og jobskabelse og fremmer en mere effektiv miljøpolitik". 1. 6 I denne rapport • sammenfatter (i afsnit III-V) Kommissionen synspunkterne fra medlemmerne af den højtstående gruppe om de spørgsmål, der blev rejst i Kommissionens Verona dokument Tidligere finansminister i Nederlandene og formand for Udvalget af Uafhængige Eksperter om i marts 1992. i Det Europæiske Fællesskab, som aflagde Virksomhedsbeskatning Kommissionens konklusioner i fortsættelse af den rapport er indeholdt i dens meddelelse af 26. juni 1992(SEK(92) 1118). rapport • giver Kommissionen (i afsnit VI) sin egen vurdering af både disse særlige spørgsmål og den videre udvikling. 1. 7 Kommissionen ønsker at takke ØKOFIN-ministrene for den støtte, de har givet dens initiativ, både gennem deres egne bidrag til drøftelserne i Verona og gennem deres personlige repræsentanters deltagelse i den højtstående gruppe. II. UDVIKLINGEN I SKATTE- OG AFGIFTSSYSTEMERNE I EU 2. 1 Udviklingen i skatterne og de sociale bidrag i de femten EU-lande fremgår både af udviklingen i skatteniveauet (målt f. eks. som en procentdel af BNP) og tendensen i skattestrukturen (som den fremgår af f. eks. de effektive satser, der gælder for forskellige økonomiske grundlag). 2. 2 Mellem 1980 og 1994 steg de samlede skatter og sociale bidrag som en procentdel af BNP i gennemsnit med omkring 2% i EU. Der var imidlertid store forskelle mellem medlemsstaterne. Når man ser på den traditionelle opdeling mellem direkte og indirekte skatter og socialsikringsbidrag, stammede det meste af den samlede stigning i beskatningen i denne periode fra socialsikringsbidragene (en stigning på 1,5 point for EU i gennemsnit, hovedsagelig i 1990'erne). Udviklingen i denne periode er mere relevant end tallene for et givet land i et hvilket som helst år. 2. 3 2. 4 En af metoderne til at analysere den langsigtede udvikling i beskatningsstrukturen er at beregne implicitte skattesatser (skatteprovenu divideret med skattegrundlaget) i henhold til økonomiske funktioner (produktionsfaktorer og forbrug). Mellem 1980 og 1994 steg det europæiske gennemsnit for den implicitte skattesats for lønnet beskæftigelse støt fra 34,7% til 40,5%. Den samme sats for andre produktionsfaktorer (kapital, selvstændige, energi, naturresourcer) faldt fra 44,1% til 35,2% (jf. nedenstående graf). Satsen for forbruget var stort set stabil og steg en smule fra 13,1% til 13,8%). Der var også her store forskelle mellem de enkelte medlemsstater. De medlemsstater, som havde de største stigninger i den implicitte skattesats for lønnet i denne periode, var hovedsagelig dem, hvor det samlede beskæftigelse beskatningsniveau også steg mest. Der er mange mulige forklaringer på disse ændringer i beskatningsstrukturen, herunder udviklingen i skattesatser og -grundlag, ældningen af befolkningen og det forhold, at arbejdsindtægten er et grundlag, der er forholdsvis stabilt og let at beskatte. Endnu en faktor kunne være den gradvise udhuling af visse skattegrundlag, som kan tilskrives overdreven eller skadelig skattekonkurrence. OECD's ministermøder og G7-topmødet i Lyon har i år understreget frygten for, at visse gunstige skatteordninger, navnlig for internationalt mobile aktiviteter, kan resultere i økonomiske fejlallokeringer og undergrave andre landes indtægter Selv om der ikke er forelagt nogen måling af den samlede virkning af udhulingen af skattegrundlaget, er der visse ting, der tyder på, at den effektive beskatning af investeringsindtægter er bragt i fare gennem flytning af investeringer mellem medlemsstaterne eller uden for EU udelukkende af skattemæssige grunde. Implicitte skattesatser 1980-1994 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Lønnet beskæftigelse Andre faktorer III. VIRKSOMHEDERNE: GENNEMFØRELSEN AF DET INDRE MARKED Baggrund 3. 1 Virksomhederne er en vigtig faktor i forbindelse med skabelse af vækst, velstand og beskæftigelse i EU. Skabelse af et miljø, hvor virksomhederne kan blomstre, er af afgørende betydning, når det drejer sig om at bevare og styrke EU's konkurrenceevne på verdensplan. Det indre marked spiller en central rolle i forbindelse hermed. Efterhånden som de lovgivningsmæssige restriktioner falder bort, bliver de skattemæssige ændringer eller forvridninger, der bliver tilbage, stadig mere tydelige, og beskatningen betragtes da også i høj grad som et af de vigtigste områder, hvor det indre marked endnu ikke er gennemført fuldt ud. Dette er tilfældet selv inden for sådanne områder som moms, hvor systemet for en omfattende fællesskabslovgivning stadig er langt fra at være tilpasset behovet på det indre marked, og hvor dets kompleksitet og uensartede anvendelse skaber reelle problemer. trods til 3. 2 3. 3 Skattesystemerne skal give mulighed for, at de grænseoverskridende økonomiske aktiviteter kan udvikle sig i EU. Samtidig er det imidlertid nødvendigt at sikre, at de øgede muligheder for grænseoverskridende handel og investering ikke medfører et uacceptabelt tab af skatteindtægter som følge af skattearbitrage, -unddragelse eller -svig. Ligesom af grænseoverskridende indkomststrømme, bør transaktioner inden for EU ikke have mulighed for fuldstændig at undgå beskatning. dobbeltbeskatning er nødvendigt forhindre det at Fremme afvækst og foretagsomhed Der var i den højtstående gruppe bred enighed om, at de bedste betingelser for at stimulere virksomhederne består i skattesystemer, der er så enkle, rimelige og effektive som muligt. I de seneste år er tendensen gået imod bredt baserede systemer med generelt lave skattesatser. Disse bliver som helhed anset for at være bedst egnede til at fremme en fortsat økonomisk vækst og bør foretrækkes frem for en række særlige skattefritagelser eller -fradrag rettet mod individuelle erhvervssektorer eller nicher. 3. 4 Medlemsstaterne har imidlertid taget en række særlige initiativer med henblik på at fremme virksomhedsstart og stimulere små og mellemstore virksomheder. Begge disse områder er vigtige kilder til skabelse af ny velstand og arbejdspladser, og de kan begge lide under uforholdsmæssigt høje omkostninger i forbindelse med de pforpligtelser, der påhviler dem. Det indre marked 3. 5 Der var stort set enighed om, at beskatningsreglerne udgjorde et vigtigt element med hensyn til en fuldstændig gennemførelse af det indre marked, og at udviklingen af det indre marked havde givet anledning til visse udfordringer for skattesystemerne, navnlig for så vidt angår beskyttelse af skattegrundlaget og forebyggelse af svig og unddragelse på tværs af grænserne. Der var imidlertid divergerende opfattelser af, hvor meget det hastede med specifikke foranstaltninger på fællesskabsplan. Mens alle repræsentanter understregede, at skattebeslutninger er politisk følsomme, og at det er nødvendigt at overholde subsidiaritetsprincippet, insisterede nogle på, at disse forhold ikke måtte være en undskyldning for inaktivitet og stilstand på skatteområdet. 3. 6 En række repræsentanter forventede, at de skattemæssige forvridninger vil blive endnu mere synlige under ØMU's tredje fase, når der vil være færre variable, og transaktionsomkostninger og valutarisici i mindre grad vil udgøre en handelshindring. Andre mente imidlertid, at ØMU's største virkning vil være at understrege, hvor vigtigt det er at bevare national fleksibilitet inden for skattepolitikken. 3. 7 Gruppen som helhed mente, at det er vigtigt at have en klar mellem- og langlrislct opfattelse af beskatningens rolle inden for det indre marked, men at der inden for disse rammer skal indtages en pragmatisk og praktisk holdning til enkeltspørgsmål. Den bemærkede endvidere, at selv i fraværet af ny lovgivning på skatteområdet, er et stigende antal sager indbragt for domstolene, enten i de enkelte lande eller ved EF- Domstolen. På denne måde sker der en konstant udvikling i fortolkningen af lovgivningen. En række repræsentanter udtrykte alvorlig bekymring for, at medmindre domstolsafgørelserne blev fulgt op af andre instrumenter, var der risiko for, at Fællesskabets skattesystemer ville udvikle sig på en usammenhængende måde. 3. 8 Mange personlige repræsentanter anførte, at efter deres mening måtte Fællesskabet først og fremmest fjerne de skattemæssige hindringer for indkomststrømme på tværs af grænserne. Et stort antal nævnte i den forbindelse rente- og royaltybetalinger mellem virksomheder og bad Kommissionen om at udarbejde et nyt direktivforslag, som igen kunne sætte gang i drøftelserne. Mange påpegede ligeledes, at der er behov for et enklere og mere effektivt momssystem med henblik på at fjerne de indviklede regler, markedsopsplitningen og mulighederne for bedrageri i de nuværende overgangsordninger. Nogle mente, at man snarest muligt burde gå i gang med at gennemføre Kommissionens program for en ny fælles momsordning. 3. 9 En række repræsentanter mente, at 1992-rapporten fra Ruding-Udvalget indeholdt en nyttig analyse af de skridt, der bør tages med hensyn til beskatning af virksomheder. Blandt de områder, hvor Fællesskabet snarest burde træffe foranstaltninger, var finansielle pensioner, indkomstbeskatning og sociale sikringsordninger for grænsegængere, punktafgifter og eventuel udarbejdelse af fælles skattedefinitioner. tjenesteydelser, livsforsikring herunder især og 3. 10 Der var en længere drøftelse af, hvordan dobbeltbeskatningsaftalerne mellem medlemsstaterne (og med tredjelande) mest effektivt kunne bidrage til at opfylde målene for det indre marked. Selv om de bilaterale overenskomster, der er baseret på OECD's model, i høj grad har bidraget til at fremme den internationale handel, ønskede mange repræsentanter, at de skulle gøres mere effektive. Det blev foreslået, at man udpegede visse områder, hvor der kunne tænkes at ske dobbeltbeskatning, og at der fandtes en løsning på fællesskabsplan, hvorved det ville blive muligt at gøre systemet mere strømlinet. 3. 11 Flere repræsentanter fremhævede, at man først og fremmest måtte videreudvikle og styrke skattemyndighedernes samarbejde om bekæmpelse af svig og unddragelse inden for det indre marked. Skattesystemerne bør være ikke-diskriminerende, men de må også være i stand til at kunne modstå provenutab som følge af skatteunddragelse. Samarbejdet skal ikke blot bestå i at udveksle erfaringer om, hvordan man bedst bekæmper svig, men også i at forbedre de foranstaltninger til kontrol og gensidig bistand, der træffes af medlemsstaternes skattemyndigheder. Muligheden for fælles skattemæssig kontrol i forbindelse med grænseoverskridende økonomiske aktiviteter blev ligeledes nævnt. Skattemæssig konkurrence for indtægterne 3. 12 Drøftelserne i gruppen viste, at den trussel, som unfair eller skadelig konkurrence kan udgøre internationalt mobile virksomheder, påvirker skattepolitikken forskelligt fra land til land. Endvidere var der ingen fælles eller objektiv opfattelse af, hvad der udgør en unfair foranstaltning. Nogle repræsentanter understregede, at de var bekymrede for, at virkningerne af skatteudhulingen ender med at bringe opfyldelsen af vitale fællesskabsmålsætninger i fare, og efterlyste derfor en fælles holdning inden for EU. fra 3. 13 En række repræsentanter lagde stor vægt på nødvendigheden af, at EF's konkur renceregler, herunder statsstøttereglerne, anvendes på en konsekvent og gennemsigtig måde. En række andre støttede ønsket om gennemsigtighed og påpegede ligeledes, at skatteforanstaltninger var kun en af måderne, hvorpå regeringerne kunne hjælpe virksomhederne, og at behandlingen af skattemæssige incitamenter bør hænge sammen med den bredere konkurrencepolitik, herunder anerkendelsen af regionalpolitiske målsætninger. Gruppen ønskede som helhed et nærmere samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne på dette område. 3. 14 Den højtstående gruppe var som helhed ikke særlig indstillet på, at der på nuværende tidspunkt fastsættes minimumssatser eller -grundlag for beskatningen af virksomheder, heller ikke inden for rammerne af det overordnede mål, som er at sikre et minimum af effektiv beskatning inden for EU. 3. 15 Mange repræsentanter gik imidlertid ind for at videreføre initiativer, der specifikt tager sigte på at begrænse eller fjerne unfair konkurrence på dette område, parallelt med det arbejde, der i øjeblikket foregår i OECD. Repræsentanterne foreslog også en række yderligere initiativer, bl. a. med henblik på at afklare fortolkningen af den eksisterendelovgivning, definere begreberne acceptabel og uacceptabel adfærd i fællesskabssammenhæng og styrke udvekslingen af informationer om andre medlemsstaters skattepolitik og -foranstaltninger. Beskatning af kapitalindkomst 3. 16 Mange personlige repræsentanter henledte især opmærksomheden på problemet omkring beskatning af kapitalindkomst, både i EU og på verdensplan. Kapital indkomst, herunder især renteindtægter fra opsparinger, udgør det mest mobile grundlag, og forskelle i beskatningen kan forårsage store forvridninger i kapital fordelingen og kapitalstrømmene. En række repræsentanter mente, at fjernelsen af valutarisikoen og reduktionen af renteforskellene under ØMU's tredje fase ville øge denne følsomhed over for skatteforskellene. 3. 17 Til forstyrrelser og provenutab. Nogle gik løsning af dette problem foreslog flere medlemmer, at der indføres et mindstebeskatningsniveau for renteindtægter fra opsparinger i hele EU, således at man undgår økonomiske for en mindstebeskatning ved kilden; andre gik for ind, at myndighederne skulle udveksle oplysninger om ikke-bosiddendes renteindtægter og var tilbageholdende med hensyn til en kildeskat i EU, hvis bankhemmeligheden ikke blev ophævet. Endnu andre mente, at en kombination af disse to fremgangsmåder kunne være et udgangspunkt for at komme videre. ind IV. BESKÆFTIGELSEN Baggrund 4. 1 4. 2 4. 3 Kampen mod arbejdsløsheden er den største udfordring, EU står over for i dag. Som anført ovenfor har den langsigtede tendens i beskatningen i EU været ugunstig for arbejdskraften. Den strukturelle skævhed for arbejdskraften har ført til en større udskiftning af arbejdskraft med kapital. i skattesystemerne til ugunst Der er endnu ikke sket en betydelig reduktion i beskatningen af arbejdskraften med henblik på at fremme beskæftigelsen (1-2% af BNP), således som Kommissionen foreslog i hvidbogen om Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. Den væsentligste årsag hertil er medlemsstaternes vanskeligheder med at finde egnede og tilstrækkelige budgetmidler til at opveje provenutabene. Beskatningens rolle Der var i den højtstående gruppe enighed om, at beskatningen af arbejdskraften bør reduceres. Nogle personlige repræsentanter gik ind for en målrettet fremgangsmåde, hvor skat på arbejdskraft reduceres for bestemte kategorier af arbejdstagere (f. eks. langtidsledige, unge ledige) med det formål at øge de beskæftigelsesmæssige virkninger. Andre repræsentanter understregede behovet for at skabe det rette skattemæssige miljø for jobskabelse ved at reducere den samlede skattebyrde, herunder for virksomhederne. En række repræsentanter gik ind for at flytte skatten væk fra arbejdskraft og over til alternative skattegrundlag. Andre mente, at jobskabelsen kunne øges ved at reducere den samlede skattebyrde og ved at styre eller reducere de offentlige udgifter. Lang- og kortsigtede foranstaltninger 4. 4 Mange personlige repræsentanter erkendte, at det var nødvendigt at vende den mangeårige tendens til øget beskatning af arbejdskraften, selv om det i praksis ville være vanskeligt, især som følge af de begrænsede muligheder for at finansiere større reduktioner i beskatningen af arbejdskraften. Hvis denne tendens vendes, vil det sandsynligvis i højere grad end kortsigtede foranstaltninger have en indvirkning på ansættelsesbeslutningerne på mellemlang og lang sigt. De fleste repræsentanter anså det for at være af afgørende betydning, at arbejdsgiverne får et klart signal om, at den langsigtede tendens i beskatningsstrukturerne nu vendes, og at dette signal indgår i deres forventninger. 4. 5 En række personlige repræsentanter fremhævede betydningen af visse kortsigtede foranstaltninger, der er gennemført i nogle medlemsstater. Disse består for det meste i midlertidige reduktioner i de ikke-lønrelaterede arbejdsomkostninger og er rettet mod bestemte kategorier af arbejdstagere; det er endvidere mere sandsynligt, at de har en indvirkning på ansættelsesbeslutningerne på kort længe foranstaltningerne består. Et vigtigt spørgsmål er her, i hvilket omfang efterspørgslen efter arbejdskraft reagerer på disse kortsigtede reduktioner i omkostningerne. En række repræsentanter påpegede risikoen ved disse kortsigtede foranstaltninger, f. eks. de høje omkostninger i forhold til de potentielle fordele. sigt, nemlig så Finansiering af reduktioner i beskatningen af arbejdskraften 4. 6 Mulighederne for at finansiere reduktioner i beskatningen af arbejdskraften (både på kort og lang sigt) består i nedskæringer i de offentlige udgifter og øget beskatning på andre områder. De alternative skattegrundlag kunne være forbrug eller andre produktionsfaktorer end arbejdskraft. Finansiering af sådanne reduktioner vil være lettere i en kontekst med højere økonomisk vækst. 4. 7 4. 8 tendens repræsentanter påpegede den nuværende Efter nogle personlige repræsentanters mening burde nedskæringer i de offentlige udgifter have højeste prioritet. Disse kunne give mulighed for enten at finansiere reduktioner i arbejdskraftbeskatningen eller for at reducere den samlede skattebyrde mere generelt. Visse i medlemsstaterne til at flytte skatterne fra skatter på indkomst (herunder arbejds indtægter) over til skatter på udgifter eller forbrug. Hvad angår muligheden for at anvende ekstraindtægterne fra justeringen af standardmomssatsen i den nye fælles ordning, mente de personlige repræsentanter, at dette mere var en mulighed på mellem- eller langt sigt. Nogle fremhævede neutraliteten i momsstigninger med hensyn til EU's konkurrenceevne. Muligheden for at indføre miljøskatter eller øge dem, herunder energiafgifter, for at finansiere reduktioner i arbejdskraftbeskatningen og derved bidrage til at rette op på den nuværende utilstrækkelige udnyttelse af arbejdskraften og overforbruget af knappe miljøressourcer blev belyst af en række personlige repræsentanter (jf. afsnit V). Med hensyn til beskatningen af andre produktionsfaktorer især mobil kapital, påpegede visse repræsentanter, at det er vigtigt at nå til enighed om "sikkerhedsnet" enten for at sikre stabile alternative skattegrundlag i stedet for arbejdskraften eller for at forhindre, at en yderligere udhuling af disse skattegrundlag fører til en øget beskatning af arbejdskraften. end arbejdskraft, Konfronteret med et øget pres på deres sociale sikringsordninger har en række medlemsstater indført alternative metoder til at finansiere de sociale udgifter, f. eks. ved at udvide finansieringsgrundlaget, således at den fulde byrde ikke længere til private udelukkende sikringsordninger. Visse personlige repræsentanter understregede forbindelsen mellem sociale bidrag og sociale ydelser. Andre fremhævede, at med befolkningens ældning og den relative indskrænkning af arbejdskraftgrundlaget måtte der findes andre ligger på arbejdskraften, eller ved at tilskynde 10 metoder til at finansiere de sociale udgifter. En række repræsentanter redegjorde for nogle af de seneste reformer på dette område. V. MILJØET Baggrund 5. 1 som bl. a. kræver gode økonomiske En af Fællesskabets opgaver er at fremme en bæredygtig vækst, som respekterer miljøet. For at undgå at høje miljønormer griber unødigt ind i andre mål, såsom et højt beskæftigelsesniveau, resultater og en konkurrencedygtig europæisk industri, er det vigtigt at finde omkostningseffektive løsninger på miljøproblemerne. For så vidt som beskatningen påvirker prisen på varer, er den et økonomisk instrument, der kan anvendes til at fremme en mere afbalanceret anvendelse af knappe naturressourcer og til at internalisere de eksterne omkostninger ved brugen af disse. 5. 2 Miljørelaterede afgifter, der f. eks. opkræves på brugen af begrænsede naturressourcer og på energi, kan stort set defineres som alle afgifter, hvis grundlag har en specifik negativ indvirkning på miljøet. Foruden at give mulighed for at øge indtægterne tjener de også som et incitament til ændringer i adfærden. De anses derfor ofte som et effektivt økonomisk instrument til miljøbeskyttelsesformål. Erfaringen på sådanne områder som brug af blyfri benzin har vist, at miljømålsætningerne ofte bedst kan nås, når skatteinstrumenterne kombineres med andre foranstaltninger, der anvendes konsekvent med henblik på at ændre adfærden. 5. 3 5. 4 Brugen af miljørelaterede afgifter, herunder energiafgifter, er som helhed ikke steget væsentligt mellem 1980 og 1994. For EU som helhed beløb miljø- og energiafgifterne sig til 2,6% af BNP i 1980 og til 2,9% i 1994. Resultaterne for 1995 og 1996 kan udvise en vis stigning, idet flere af medlemsstaterne har indført nye miljøafgifter, som ikke afspejles i ovennævnte tal. Nogle af repræsentanterne redegjorde for disse nylige "grønne" skattereformer i deres lande. Miljøafgifter og reduktioner I beskatningen af arbejdskraften Som anført ovenfor kan indtægter fra øget brug af miljø- og energiafgifter anvendes til at finansiere reduktioner i arbejdskraftbeskatningen. I så henseende gik en række personlige repræsentanter ind for at øge de energirelaterede afgifter og mindede om, at flere medlemsstater allerede havde benyttet sig af denne mulighed. Energiafgifterne blev betragtet som et område, hvor der var mulighed for betydelige indtægter, selv om visse medlemsstater allerede havde forholdsvis høje energiafgifter. Andre miljørelaterede afgifter med mindre afgiftsgrundlag ville sandsynligvis ikke kunne give væsentlige beløb, navnlig hvis de effektivt var i stand til at påvirke adfærden. Efter andre repræsentanters mening var der ikke så store muligheder for at anvende energi- og miljøafgifterne til at reducere arbejdskraftbeskatningen, navnlig hvis andre lande ikke indførte samme politik. Det blev endvidere understreget, at de potentielt 11 negative virkninger for konkurrenceevnen af højere afgifter på industriel brug al energi kunne dæmpes, hvis der indførtes en fælles ramme for miljøafgifter i EU. VI. DEN VIDERE UDVIKLING En styrkelse af samarbejdet I denne afsluttende del af rapporten anfører Kommissionen de konklusioner, den har draget af de fire møder i den højtstående gruppe. Disse konklusioner er baseret på det dokument, der blev udarbejdet til det uformelle ØKOFIN-møde i Verona, og på drøftelserne i den højtstående gruppe, herunder de opfordringer til foranstaltninger, som var fremsat af EFS, UNICE og Onno Ruding. tage fuldt hensyn til fællesskabsforanstaltning på Kommissionen understreger, at ethvert forslag til subsidiaritets- og proportionalitets skatteområdet skal principperne. Den ønsker for harmoniseringens skyld. Den går snarere ind for en pragmatisk og realistisk fremgangsmåde, som tager sigte på at give medlemsstaterne et mere effektivt middel til at beskytte sig mod det tab af national suverænitet på skatteområdet, der er sket til fordel for markederne. ikke harmonisering af beskatningssystemerne Hvordan opnås der et bedre samarbejde på fællesskabsplan? De personlige repræsentanter har givet udtryk for, at der er et tydeligt behov for en gruppe, hvor medlemsstaterne og Kommissionen kan udveksle oplysninger om og se nærmere på afgifts- og skattepolitikken. En sådan gruppe, der bør ledes af Kommissionen, kunne give mulighed for at få et strategisk overblik over skatte- og afgiftspolitikken og over arbejdet i de bestående særlige udvalg mellem Kommissionen og medlemsstaterne (omfattende indirekte beskatning, ikke-lønrelaterede og arbejdsomkostninger). Gruppen kunne ligeledes bidrage til at identificere de nøgle initiativer - af lovgivningsmæssig karakter eller ej - som globalt set kunne bidrage til at realisere de vigtigste fællesskabsmål, således som de blev fastlagt i Firenze, samtidig med at medlemsstaternes skatteopkrævningsmuligheder bevares. beskatning reduktion direkte af En mere omfattende udveksling af informationer om politikker og foranstaltninger i andre medlemsstater kunne sætte gruppen i stand til at behandle spørgsmålet om skattemæssig konkurrence. I den forbindelse vil Kommissionen fremlægge en række initiativer, herunder en række af dem, der er foreslået af de personlige repræsentanter. Disse initiativer vil tage sigte på at sikre bred enighed om de typer foranstaltninger, der anses for skadelige I fællesskabssammenhæng at definere fælles normer på en række områder (en "adfærdskodeks") 12 6. 1 6. 2 6. 3 6. 4 6. 5 • • • • træffes af skatte- og at sikre større samordning af afgiftsmyndighederne i medlemsstaterne, og som er beregnet til at forhindre den skattemæssige konkurrence i at skade den fælles interesse foranstaltninger, der at styrke samarbejdet mellem skatte- og afgiftsmyndighederne i den fælles kamp mod svig og unddragelse. 6. 6 Ud over disse områder kunne gruppen også gøre det muligt at undersøge de vigtigste politiske virkninger af visse specifikke spørgsmål. Som eksempel på disse, hvoraf mange blev anført af de personlige repræsentanter, kan nævnes: • • • • dobbeltbeskatningsaftalernes rolle, funktion og eventuelle samordning forenkling af afgifts- og skattebetingelserne for SMV og andre virksomheder vekselvirkningen mellem skatter og socialsikringsbidrag, navnlig for grænsegængere beskatningen af internationale tjenester og betydningen af nye teknologier. 6. 7 Endelig er der behov for at arbejde videre med vekselvirkningen mellem beskatningen og de fælles mål for Fællesskabet som defineret i Firenze, nemlig virksomhederne, beskæftigelsen og miljøet, efter de retningslinjer, der foreslås nedenfor. Virksomhederne og det indre marked 6. 8 6. 9 For at få fuldt udbytte af det indre marked og for at stimulere virksomhederne må der tages alvorligt fat på de skatte- og afgiftsmæssige hindringer for erhvervsudøvelse i EU. Fjernelse af hindringerne for grænseoverskridende indtægts- og kapital strømme vil gøre forholdene mindre indviklede og derfor bidrage til at reducere omkostningerne ved at drive virksomhed. På længere sigt er et skatte- og afgiftsneutralt miljø, der bidrager til at fremme virksomhedernes aktiviteter og til at skabe velstand, et af de bedste midler til at sikre den konkurrenceevne, der er af afgørende betydning på internationalt plan. Kommissionen er klar over, at der er tale om et følsomt og vanskeligt område, men mener, at der bør gøres en indsats for at fjerne sådanne hindringer. Den er endvidere overbevist om, at det er absolut nødvendigt med en fælles indsats, hvis det skal lykkes at opbygge skattesystemer, som ikke har en forvridende virkning og er tilpasset det indre markeds behov. Indtil nu har nogle af hindringerne for den frie bevægelighed og ikke-diskriminationsprincipperne i traktaterne været genstand for afgørelser truffet af EF-Domstolen, når nationale domstole har ment, at forskellige skattebestemmelser stod i vejen for det indre markeds funktion. Hvis denne tendens fortsætter, og der ikke til en usammenhængende træffes andre foranstaltninger, kan det nemt føre fremgangsmåde, som aldrig kan udgøre et ordentligt alternativ til et samarbejde. 6. 10 På denne baggrund sætter Kommissionen fokus på fire områder, hvor der bør sættes ind med henblik på at skabe de rette skattemæssige vilkår, således at det indre marked kan fungere optimalt. Kommissionen vil: 13 fortsætte sit arbejdsprogram for indførelsen af et nyt fælles momssystem fremsætte nye forslag med henblik på at fjerne skattemæssige hindringer forgrænseoverskridende økonomiske aktiviteter, begyndende med betaling af renter og royalties mellem associerede selskaber • • præcisere omfanget af og sikre en konsekvent anvendelse af Fællesskabets konkurrenceregler, herunder statsstøttereglerne bestræbe sig på at forbedre mulighederne for et udvidet samarbejde og gensidig bistand mellem skattemyndighederne, bl. a. gennem specifikke forslag, der integrerer samarbejdsredskaber og styrker den gensidige assistance med hensyn til inddrivelse af skatter. 6. 11 Hvad angår beskatningen af opsparinger, mener Kommissionen, at den nuværende situation er så kaotisk, at der er behov for en effektiv indsats. Den mener, at indførelsen af en minimumskildeskat på linje med forslaget fra 1989 vil være et værdifuldt første skridt. Dette medfører ikke, at princippet om bankhemmelighed knæsættes, og det vil sikre, at der i det mindste gælder et minimumsbeskatningsniveau for alle renteindtægter i EU. Kommissionen opfordrer derfor Rådet til snarest muligt igen at overveje det eksisterende forslag om beskatning af renter af opsparing. Beskæftigelsesfremme 6. 12 Med henblik på at fremme beskæftigelsen er der almindelig enighed om, at det er nødvendigt at vende skattestrukturernes tendens til stigende byrder på arbejdskraften i forhold til andre skattegrundlag. Kommissionen understreger, at i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet bør medlemsstaterne have fleksibilitet med hensyn til at til at reducere beskatningen af vælge, hvilken metode der skal anvendes arbejdskraften, reduktioner. Alle og midlerne finansieringsmulighederne er imidlertid forbundet med begrænsninger: de bør alle overvejes, herunder en blanding af de forskellige muligheder. Kommissionen mener, at det er af største betydning at intensivere den udveksling af informationer og erfaringer, der i øjeblikket finder sted med hensyn til disse spørgsmål efter offentliggørelsen af Kommissionens rapport om socialsikringens fremtidige rolle i Fællesskabet. finansiere disse til at 6. 13 På kort sigt har de foranstaltninger, der i mange medlemsstater er truffet til at nedbringe de ikke-lønrelaterede arbejdsomkostninger, og som er rettet mod specifikke kategorier af arbejdstagere som f. eks. de mindre kvalificerede eller nye arbejdstagere, endnu ikke under de nuværende økonomiske forhold medført væsentlige fald i arbejdsløsheden. Erfaringen viser imidlertid, at virkningen kan øges betydeligt, hvis de udformes meget omhyggeligt. Disse foranstaltninger kunne blive mere effektive, hvis de knyttes til jobskabelse og på en fleksibel måde knyttes til forsøg, der indebærer ændringer i tilrettelæggelsen af arbejdet eller arbejdstiden. Hvis foranstaltningerne forenkles så meget som muligt, vil det endvidere bidrage til at udbrede anvendelsen og 14 fremtrædende kilde holde omkostningerne nede, navnlig for de mindste virksomheder. Eftersom SMV er den mest i EU, bør skatte- og afgiftspolitikken endvidere lette og styrke deres muligheder for at skabe beskæftigelse. til Hvis der i beskatningen af virksomhederne tages større hensyn til udgifter immaterielle investeringer, vil det endvidere bidrage til at styrke kvalifikationerne, øge kompetencen samt forbedre innovationsstrategierne. til nye arbejdspladser 6. 14 På længere sigt mener Kommissionen, at det vil være fordelagtigt at samordne skatteforanstaltningerne og fremlægge dem som en del af en fællesskabsindsats til nedbringelse af arbejdsløsheden. Det er af afgørende betydning at overbevise de økonomiske agenter om, at beskatningsstrukturerne fra nu af vil tage sigte på at fremme beskæftigelsen. En sådan samordning kan være særdeles værdifuld, når det drejer sig om at vende den tendens, der i lang tid har karakteriseret skatte- og afgiftsstrukturerne, samt bidrage til at sikre den nødvendige tillid i forbindelse med den europæiske tillidspagt. Miljøet 6. 15 Hvad angår miljøet, erkender Kommissionen, at det er nødvendigt at undersøge virkningerne af en større brug af energi- og miljøafgifter. Den nuværende praksis viser skatteinstrumenterne imidlertid, at miljømålsætningerne ofte bedst nås, når kombineres med andre foranstaltninger, der anvendes konsistent med henblik på at ændre adfærden. Når der vælges instrumenter, må virkningerne for konkurrenceevnen, beskæftigelsen og miljøet vurderes omhyggeligt. 6. 16 6. 17 Selv om den passende blanding af politiske instrumenter til opnåelse af miljø målsætninger måske ikke er den samme i alle medlemsstater, er det vigtigt, at forskellene er forenelige med det indre markeds funktion. I den forbindelse vil Kommissionen inden længe fremlægge en meddelelse indeholdende retningslinjer for medlemsstaterne om brugen af miljøafgifter på grundlag af gældende fællesskabsret. Selv om det er op til medlemsstaterne at vurdere, hvorvidt det vil være nødvendigt med skatte- og afgiftsinstrumenter for at nå miljømålsætningerne på nationalt plan, er der et område, hvor der helt klart er behov for foranstaltninger på fællesskabsplan. Det drejer sig om beskatningen af energiprodukter, som bl. a. skal spille en vigtig rolle med henblik på at nå målet for stabilisering af C02-emissionerne på 1990-niveauet inden år 2000. I den sammenhæng fremlægger Kommissionen nye forslag om beskatning af energiprodukter inden årets udgang. Disse forslag vil udgøre en fælles ramme, som giver medlemsstaterne mulighed for selv at udforme deres skattesystemer i forhold til landets egen situation, samtidig med at de respekterer det indre markeds funktion. Konklusioner 6. 18 På baggrund af ovenstående analyse og handlingsplaner mener Kommissionen, at der er stort behov for at gøre fremskridt både med hensyn til enkelte spørgsmål og skatte- og afgiftspolitikken som helhed. Det kunne være værdifuldt med en arbejdsgruppe vedrørende skatte- og afgiftspolitik, som former og vurderer udviklingen på disse 15 områder. På længere sigt kunne den bane vej for en generel aftale, som skal sikre, at skatte- og afgiftspolitikken i højere grad bidrager til at nå EU's vigtigste mål, samtidig med at skattegrundlaget beskyttes mod illoyal skattemæssig konkurrence. 6. 19 Kommissionen opfordrer Rådet til : i) ii) at tage denne rapport til efterretning og henlede Det Europæiske Råds opmærksomhed på den at bruge en af sine kommende samlinger til en global undersøgelse af såvel eksisterende fremtidige foranstaltninger fra Kommissionen som eventuelle forslag iii) at godkende, at gruppen indleder arbejdet, og godkende hovedlinjerne i dens arbejdsprogram som beskrevet i denne rapport. 16 ISSN 0254-1459 KOM(96) 546 endelig udg. DOKUMENTER DA 09 Katalognummer : CB-C0-96-547-DA-C ISBN 92-78-10716-6 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 11-


title: Decision on the common position established by the Council with a view to the adoption of a European Parliament and Council Decision establishing a Community action programme in the field of cultural heritage - The Raphael programme (C4-0378/96 - 95/0078(COD)) (Codecision procedure: second reading)

eurovoc_concepts:
Council of Europe
EU action
EU policy
EU programme
Unesco
cultural difference
cultural heritage
cultural object
cultural policy
education policy
heritage protection
monument


title: Decisión relativa a la posición común aprobada por el Consejo con vistas a la adopción de la decisión del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se establece un programa de apoyo en el ámbito del libro y de la lectura (ARIANE) (C4-0377/96 - 94/0189 (COD)) (Procedimiento de codecisión: segunda lectura)

eurovoc_concepts:
Council of Europe
EU programme
cultural prize
cultural transmission
literature
minority language
translation


title: Resolution on the Commission Green Paper on the protection of utility models in the single market (COM(95)0370 - C4- 0353/95)

eurovoc_concepts:
industrial property
invention
single market


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2016/96, annettu 22 päivänä lokakuuta 1996, GATTiin sidotun yhteisön tariffikiintiön lisäämisestä Kanadasta tulevan sanomalehtipaperin osalta (1996)