title: Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om Europeiska investeringsbankens lån till projekt i länderna i Central- och Östeuropa (Polen, Ungern, Tjeckien, Slovakien, Rumänien, Bulgarien, Lettland, Estland, Litauen och Albanien) (1.1.1995 - 31.12.1995)

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION * * Bryssel den 18. 10. 1996 KOM(96) 501 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET om Europeiska investeringsbankens lån till projekt i länderna i Central- och Östeuropa (Polen, Ungern, Tjeckien, Slovakien, Rumänien, Bulgarien, Lettland, Estland, Litauen och Albanien) (1. 1. 1995-31. 12. 1995) INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. Inledning 2. 3. 4. 5. Rättslig ram Europeiska investeringsbankens verksamhet i Central- och Östeuropa under 1995 Bankens mål och prioriteringar Samarbete med andra organ 1. Inledning Denna årsrapport om Europeiska investeringsbankens (EIB) verksamhet i Central- och Östeuropa (Polen, Ungern, Tjeckien, Slovakien, Rumänien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen och Albanien) har sammanställts i enlighet med rådets beslut 93/696/EG av den 13 december 1993 (EGT nr L 321 av den 23 december 1993). Rapporten behandlar det andra året för genomförandet av rådets beslut och omfattar perioden fr. o. m. den 1 januari 1995 t. o. m. den 31 december 1995. 2. Rättslig ram Den institutionella och rättsliga ramen för EIB:s mandat i Central- och Östeuropa fastställs i följande beslut och handlingar: - Rådets beslut 93/696/EG av den 13 december 1993 (EGT nr L 321 av den 23 december 1993) om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska utvecklingsbanken för att täcka förluster vid lån till projekt i länder i Central- och Östeuropa. Garantin är begränsad genom ett lånetak på 3 miljarder ecu under en treårsperiod med början den 23 december 1993. Garantin täcker fullt ut alla förfallna betalningar som inte inkommit till banken på lån som beviljats på sedvanliga grunder för investeringsprojekt i de länder som anges i beslutet. (Lånegarantitaket omfattar vad som fastställs för investeringar i Estland, Lettland och Litauen genom rådets beslut 93/166/EEG av den 15 mars 1993). - Beslut av EIB:s guvernörsråd av den 2 maj 1994 om att tillåta banken att låna ut på grundval av rådets beslut av den 13 december 1993. - Garantiavtal undertecknat av gemenskapen och EIB den 22 juli och den 12 augusti 1994. Detta avtal ersätter det garantiavtal som hänför sig till ovannämnda rådsbeslut av den 15 mars 1993. 3. Europeiska investeringsbankens verksamhet i Central- och Östeuropa under 1995 1995 undertecknade EEB 19 låneavtal med länder i Central- och Östeuropa till ett sammanlagt oelopp om 973 miljoner ecu jämfört med 921 miljoner ecu föregående år. 3. 1 Geografisk fördelning Projektverksamheten har nära samband med den ekonomiska reformtakten. Länder där reformer genomfördes tidigt och där reformprocessen hunnit längre fortsätter att uppvisa höga siffror för mottagna lån. Av tabell 1 framgår att lån till Tjeckien, Ungern, Rumänien och Polen stod för nästan 80 % av den totala utlåningen 1995. Återstoden fördelar sig på Bulgarien, Albanien (som lånar för första gången), Litauen och Estland. Tabell 1. Geografisk fördelning för EIB:s utlåning 1995 Land Antal lån Tjeckien Ungern Rumänien Polen Slovakien Bulgarien Albanien Litauen Estland Totalt 3 2 3 2 2 1 3 2 1 19 1 Totalt belopp för de undertecknade låneavtalen (miljoner ecu) 260 (26,7 %) 200 (20,6 %) 175(18,0%) 140(14,4%) 80 (8,2 %) 60(6,2%) 34 (3,5 %) 19(2,0%) 5 (0,5 %) 973(100%) 1 3. 2 Fördelning på sektorer Bankens verksamhet i Central- och Östeuropa har omfattat alla ekonomiska sektorer (tabell 2). EIB-lån har bidragit till att finansiera olika infrastruktur- projekt, vilka spelar en nyckelroll både för genomförandet av reformer och för att stödja industriella projekt, särskilt beträffande små och medelstora företag. Vad gäller infrastruktur har banken mest verksamhet i energisektorn med fyra projekt i tre länder vars totala lånevolym uppgår till 290 miljoner ecu, vilket motsvarar nästan 30 % av EIB:s samlade utlåning i området 1995. Projekt i denna sektor rör förbättring av värmekraftverk och modernisering av kraftproduktion och -överföring. Projekt i transportsektorn kommer inte långt efter i betydelse med över 24 % av den totala utlåningen. Lån till sex länder undertecknades för ett sammanlagt belopp av 238 miljoner ecu till stöd för sju projekt för att rusta upp transportsystem så att de når upp till europeisk standard. Väg- och järnvägsprojekt som stöds av banken ingår som en del i mer omfattande transportleder inom de transeuropeiska näten (TEN) eller i transitleder av avgörande intresse för gemenskapen och dess transportpolitik. Projekt 13,4 % av EIB:s sammanlagda utlåning 1995. Två lån för tillsammans 130 miljoner ecu undertecknades för utbyggnad och modernisering av telenätet. telekommunikationssektorn utgör inom Stöd till industrisektorn (över 32 %) där de huvudsakliga mottagarna är små och medelstora företag står för den största enskilda andelen av bankens verksamhet i Central- och Östeuropa under 1995. Det kan erinras om att stöd från EIB till små och medelstora företag förmedlas via lämpliga finansiella intermediärer som har tillgång till EIB-medel antingen i form av ett s. k. globallån -en kredit som avtalats mellan EIB och ett visst finansiellt institut, eller i form av ett APEX-lån - en kredit som är tillgänglig för ett antal kvalificerade institut inom ett visst land och som vanligtvis förmedlas via 4 centralbanken i fråga. De lån som undertecknats i den industriella sektorn uppgår sammantaget till 315 miljoner ecu varav strax över 82 % utgörs av sk. globallån. Tabell 2. Fördelning på land och sektor för EIB-lån som undertecknats 1995 Land Tjeckien Ungern Rumänien Polen Slovakien Bulgarien Albanien Litauen Estland Totalt Totalt belopp för de undertecknade låneavtalen (miljoner ecu) 260 200 175 140 80 60 34 19 5 973 (100 %) varav Energi Transport Tele kommunikationer Industri, övrigt 50 80 200 60 30 60 35 40 60 29 14 290 (29,5%) 238 (24,5 %) 130 (13,4 %) 150 100 50 5 5 5 315 (32,4 %) Av tabell 3 framgår närmare uppgifter för de låneavtal som undertecknades 1995. En förteckning över samtliga lån som undertecknats t. o. m. den 31 december 1995 återfinns i bilagan. 3. 3 Övervakning Banken övervakar investeringen i fråga under hela genomförandetiden för projektet och under hela låneperioden. Utbetalningarna är utspridda över ganska långa perioder vilket är vanligt för lån till infrastruktur med långa löptider (12 till 20 år) och typiskt för kreditarrangemang där utbetalningarna äger rum först när beslutet om att stödja genomförandet av ett individuellt investi ingsprojekt har fattats. Räntor och amorteringar har betalats punktligt. Tabell 3. Undertecknade EIB-lån mellan den 1 januari och den 31 december 1995 enligt rådets beslut av den 13 december 1993 (93/696/EG) LAND PROJEKT BESKRIVNING LÅNEBELOPP (miljoner ecu) TOTALT PER LAND (miljoner ecu) 34 Albanien Vägförbindelse öst-väst Färjeterminal i Durrës hamn APEX globallån Iståndsättande och förbättring av ca 94 km väg längs den huvudsakliga leden öst-väst Utbyggnad av den befintliga färieterminalen i Durrës hamn och prioriterade reparationer av kajer och lagringsanläggninar Finansiering av små och medelstora företag inom industri, jordbruksindustri, turism och närstående verksamheter samt av projekt som främjar miljöskydd och energibesparing Bulgarien Tjeckien Estland Ungern Transitvägar II Iståndsättande och återuppbyggnad av ca 900 km transithuvudväg CEZI (Förbättring av kraftverk) - utbetalning A CEZ I (Förbättring av kraftverk) - utbetalning B Vägar Installation av avsvavlingsutrustning vid sex värmekraftverk Installation av avsvavlingsutrustning vid sex värmekraftverk Förbättring av vägnätet Estniska investeringsbanken, globallån - utbetalning B Finansiering av små och medelstora företag inom industri, turism och närstående verksamheter Globallån- finansiella sektorn Telekommunikationer B - utbetalning B Finansiering av projekt inom industri, infrastruktur och turism Utbyggnad och modernisering av telenätet 24 5 5 60 100 100 60 5 150 50 60 260 5 200 LAND PROJEKT BESKRIVNING LÅNEBELOPP (miljoner ecu) TOTALT PER LAND (miljoner ecu) Litauen Polen Rumänien Slovakien TOTALT Klaipedas hamn Litauiska utvecklingsbanken, globallån Globallån - finansiella sektorn Järnvägar III Telekommunikationer Värme- och kraftproduktion Iståndsättande av hamnen i Constanta Statlig bank och globallån II SPP naturgasöverföring Bygge av en liten containerterminal och förbättring av roll-on/roll-off-terminalen Finansiering av små och medelstora företag inom turism, industri och närstående verksamheter Finansiering av små- och medelskaliga investeringar inom industri, mfrastruktur och turism Iståndsättande och upprustning av det första avsnittet av TEN-järnvägsförbindelsen Warszawa- Terespol Utbyggnad och modernisering av telenätet Iståndsättande och modernisering av värme- och kraftproduktion samt av anläggningar för överföring och distribution av elektricitet Reparation av storm- och olycksrelaterade skador på vågbrytare, färdigställande av vågbrytare Finansiering av tidsbestämda lånetransaktioner inom industri, turism och närstående verksamheter samt inom miljöskydd och energibesparing Modernisering och utbyggnad, i Slovakien, av både det internationella transitnätet för naturgas och det inhemska nätet. 19 140 175 80 14 5 100 40 80 60 35 50 30 973 973 4. Bankens mål och prioriteringar Banken stödjer de central- och östeuropeiska länder vars långsiktiga mål är att förbereda sig för ett EU-medlemskap, genom att hjälpa dem att skapa den ekonomiska struktur som är nödvändig för att kvalificera sig som medlem. De grekiska, portugisiska och spanska exemplen utgör en historisk parallell. Även i de fallen började EIB sin utlåningsverksamhet många år innan dessa länder slutligen blev medlemmar av gemenskapen och hjälpte dem att uppfylla villkoren för medlemsskap. EIB:s roll är framför allt att agera som en katalysator i den svåra processen att uppbåda finansiella resurser för viktiga infrastrukturprojekt. Detta överensstämmer väl med dess specifika karaktär av att vara den som tillhandahåller kompletterande finansiering, d. v. s. den som träder in när finansiering från den kommersiella sektorn inte är tillgänglig eller är otillräcklig. EIB är särskilt engagerad i att utsträcka de transeuropeiska näten av vägar och järnvägar till länderna i Central- och Östeuropa, på grundval av de väg- och järnvägsförbindelser som transportministrarnas alleuropeiska konferens angett som prioriterade utvecklingsinsatser på medellång sikt. 5. Samarbete med andra organ Bankens verksamhet i de central- och östeuropeiska länderna bedrivs inom ramen för EU:s program för att hjälpa dessa länder att förbereda sig för en anslutning till unionen, särskilt genom att finansiera investeringar som syftar till att integrera deras infrastruktur (transport, telekommunikation, energi, miljö) med EU: s och genom att stödja små och medelstora företag. Så ofta det är möjligt samfinansieras verksamheten med andra organ, särskilt i syfte att uppfylla ovanstående kriterier. Bankens verksamhet utgör således en del av ett samlat tillvägagångssätt i nära samarbete med kommissionen och, när så är lämpligt, med de internationella finansiella institut som är verksamma i området. Banken har ett nära samarbete med kommissionen, särskilt med PHARE. Förutom ett betydande stöd från PHARE under den fas som föregår investeringen (stöd i form av undersökningar och tekniskt bistånd) har banken och PHARE under referensperioden samfinansierat ett järnvägsprojekt i Polen, ett vägprojekt i Tjeckien, väg- och hamnutvecklingsprojekt i Rumänien och ett i Albanien, ett energiprojekt hamnutvecklingsprojekt i Litauen. Bland de internationella finansiella instituten samarbetar EIB nära med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och med Världsbanken. Tillsammans finansierar de en del av projekten i området i syfte att maximera effekten av sina insatser till nytta för de berörda länderna. Under referensperioden har EIB tillsammans med EBRD och Världsbanken samfinansierat ett projekt inom energisektorn i Rumänien. Andelarna för de olika finansieringskällorna i projekt med EIB-finansiering framgår av tabellen nedan. Tabell 4. Andel för PHARE och internationella finansiella institut i EIB- finansierade projekt 1995 Land EIB EBRD IBRD Andra1 PHARE TOTALT (miljoner ecu) Albanien Bulgarien Tjeckien Estland Ungern Litauen Polen Rumänien Slovakien 34 60 260 5 200 19 140 175 80 2 183 160 2 61 280 5 840 36 23 176 73 31 12 10 5 20 15 69 133 550 10 1040 60 183 709 153 TOTALT 973 (33 %) 185 (7%) 160 (6%) 1496 (51 %) 93 (3%) 2907 (100 %) Stater, offentliga organ eller andra inhemska finansiella källor, inklusive gäldenärens/företagets egna medel. 9 CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA Bilaga 1 EIB-lån som undertecknats under perioden 15. 3. 1993-31. 12. 1995 på grundval av rådets beslut av den 15 mars 1993 (93/166/EEG) och av den 13 december 1993 (93/696/EG) LAND Albanien Bulgarien Tjeckien Estland Ungern Lettland Tidpunkt för under tecknande PROJEKT Lånebelopp (miljoner ecu) SUMMA PER LAND 24 5 5 30 60 125 100 30 100 100 60 5 20 15 7 5 100 40 150 50 5 34 90 515 52 340 5 1995 1995 1995 1994 1995 1994 1994 1994 1995 1995 1995 1993* 1994 1994 1994 1995 1994 1994 1995 1995 Vägförbindelse öst-väst Färjeterminal i Durrës hamn APEX globallån Luftfartstjänster - B Transitvägar II Järnvägsförbindelse Berlin- Wien Oljeledning MERO-IKL (D- CZ) Telekommunikationer 1 - B CEZ I (Förbättring av kraftverk) - utbetalning A CEZ I (Förbättring av kraftverk) - utbetalning B Vägar Estniska investeringsbanken, globallån - utbetalning A Upprustning av luftfartstjänster Bulkterminal i Muugas hamn Iståndsättande av fjärrvärmesystem Esniska investeringsbanken, globallån - utbetalning B Telekommunikationer II Globallån - kommunal infrastruktur Globallån- finansiella sektorn Telekommunikationer II - utbetalning B 1993* Lettlands investeringsbank - globallån 10 LAND Litauen Polen Rumänien Slovakien SUMMA Tidpunkt för under tecknande PROJEKT Lånebelopp (miljoner ecu) SUMMA PER LAND 1994 1995 1995 1994 1994 1994 1994 1995 1995 1994 1994 1995 1995 1995 1994 1994 1995 1995 Vilnius flygplats Klaipedas hamn Litauiska utvecklingsbanken - globallån Telekommunikationer II Motorvägar Reningsverk i Warszawa Banken för exportutveckling - globallån Finansiella sektorn - globallån Järnvägar III Iståndsättande och modernisering av Romgaz Luftfartstjänster - B Telekommunikationer Iståndsättande av värme- och kraftproduktion Iståndsättande av hamnen i Constanta Telekommunikationer 1 - B Luftfartstjänster Statlig bank och globallån II SPP naturgasöverföring 10 14 5 150 125 45 13 100 40 50 16 80 60 35 20 15 50 30 1894 29 473 241 115 1894 Undertecknat på grundval av rådets beslut 93/166/EEG. 11 ISSN 1024-4506 KOM(96) 501 slutlig DOKUMENT sv n Katalognummer : CB-CO-96-504-SV-C ISBN 92-78-09954-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg la


title: RAPPORT DE LA COMMISSION AU CONSEIL ET AU PARLEMENT EUROPEEN concernant la mise en oeuvre des prêts de la Banque européenne d'investissement en faveur de projets dans des pays d'Europe centrale et orientale (Pologne, Hongrie, République tchèque, République slovaque, Roumanie, Bulgarie, Lettonie, Estonie, Lituanie et Albanie) - (1.1.1995 - 31.12.1995)

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EIB loan
European Investment Bank
credit guarantee
investment project

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 18. 10. 1996 COM(96) 501 final RAPPORT DE LA COMMISSION AU CONSEIL ET AU PARLEMENT EUROPEEN concernant la mise en oeuvre des prêts de la Banque européenne d'investissement en faveur de projets dans des pays d'Europe centrale et orientale (Pologne, Hongrie, République tchèque, République slovaque, Roumanie, Bulgarie, Lettonie, Estonie, Lituanie et Albanie) (1. 1. 1995-31. 12. 1995) SOMMAIRE 1. Introduction 2. 3. 4. 5. Cadre juridique Les activités de la Banque européenne d'investissement en Europe centrale et orientale en 1995 Les objectifs et les priorités de la Banque La coopération avec les autres institutions 1. Introduction Le présent rapport relatif aux activités de la Banque européenne d'investissement (BEI) dans les pays d'Europe centrale et orientale a été élaboré conformément à la décision du Conseil 93/696/CE du 13 décembre 1993 (JO n°L321 du 23. 12. 1993). Il couvre les activités de la Banque dans les pays précités au cours de la deuxième année de mise en oeuvre de la décision du Conseil et concerne la période allant du 1er janvier au 31 décembre 1995. 2. Cadre juridique Le cadre juridique et institutionnel de la mission confiée à la BEI en Europe centrale et orientale est défini par les décisions et documents suivants: - décision 93/696/CE du Conseil du 13 décembre 1993 (JOn°L321 du 23 décembre 1993) accordant la garantie de la Communauté à la BEI en cas de pertes résultant de prêts accordés en faveur de projets réalisés dans les pays d'Europe centrale et orientale. La garantie est limitée à un plafond global de prêts d'un montant de 3 milliards d'écus sur une période de trois ans commençant le 23 décembre 1993. Elle couvre entièrement les paiements que la Banque ne recevrait pas au titre du remboursement de prêts accordés, selon ses critères habituels, en faveur de projets d'investissement réalisés dans les pays indiqués dans la décision. (Le plafond des prêts garantis tient compte des dispositions arrêtées en faveur des investissements en Estonie, en Lettonie et en Lituanie adoptées en application de la décision du Conseil 93/166/CEE du 15 mars 1993). - décision du conseil des gouverneurs de la BEI du 2 mai 1994 autorisant la Banque à accorder des prêts sur la base de la décision du Conseil du 13 décembre 1993. - contrat de cautionnement entre la Communauté et la BEI signé les 22 juillet et 12 août 1994. Ce contrat prime le contrat de cautionnement se rapportant à la décision du Conseil du 15 mars 1993 précitée. 3. Les activités de la BEI en Europe centrale et orientale en 1995 En 1995, la BEI a signé 19 contrats de financement en Europe centrale et orientale pour un montant global de 973 millions d'écus, contre 921 millions au cours de l'année précédente. 3. 1 Ventilation géographique L'activité est étroitement liée aux progrès de la réforme économique. Dans les pays où le processus de réforme a été engagé plus tôt et qui se trouvent à un stade plus avancé, l'absorption des prêts est plus forte. Le tableau 1 montre que les prêts signés en faveur de la République tchèque, de la Hongrie, de la 3 Roumanie et de la Pologne ont représenté près de 80 % du volume total des prêts en 1995. Le reste a été partagé entre la Bulgarie, l'Albanie (premier prêt), la Lituanie et l'Estonie. Tableau 1. Ventilation géographique des prêts de la BEI Pays République tchèque Hongrie Roumanie Pologne République slovaque Bulgarie Albanie Lituanie Estonie Total 3. 2 Ventilation sectorielle Nombre de >rêts "3 19 Total des prêts signés (en millions d'écus) 260 (26,7 %) 200 (20,6 %) 175 (18,0 %) 140 (14,4 %) 80 (8,2 %) 60 (6,2 %) 34 (3,5 %) 19 (2,0 %) 5(0. 3%) 973 (100 %) Les opérations de la Banque en Europe centrale et orientale concernent tous les secteurs économiques (tableau 2) Les prêts de la BEI ont contribué à la réalisation de divers projets dans le domaine des infrastructures, qui jouent un rôle essentiel dans la mise en oeuvre des réformes, et au soutien de projets industriels, en particulier dans les PME. L'énergie est le principal secteur d'infrastructure et compte quatre projets dans trois pays pour un total de 290 millions d'écus, ce qui représente près de 30 % de l'ensemble des prêts accordés par la BEI dans la région en 1995. Ces projets concernent l'amélioration des centrales thermiques et la modernisation de la production et de la transmission d'électricité. Vient ensuite, par ordre décroissant d'importance, le secteur des transports, qui absorbe plus de 24 % des prêts totaux. Des prêts ont été signés dans six pays pour un total de 238 millions d'écus en faveur de sept projets destinés à adapter les systèmes de transport aux normes européennes. Les projets routiers et les projets relatifs aux transports ferroviaires auxquels la Banque apporte son concours se situent dans des corridors importants des réseaux transeuropéens et dans des axes de transit présentant un intérêt vital pour la Communauté et ses politiques de transport. Les projets dans le secteur des télécommunications ont obtenu 13,4 % de l'ensemble des prêts de la BEÏ en 1995. Deux prêts d'un total de ECU 130 millions ont été signés pour le développement et la modernisation du réseau de télécommunications. Le secteur industriel, où les principaux bénéficiaires sont des petites et moyennes entreprises, a représenté à lui seul la partie la plus importante (plus de 32%) de l'activité de la Banque en Europe centrale et orientale en 1995. Il convient de rappeler que l'aide que la BEI accorde aux PME passe par des intermédiaires financiers appropriés, qui ont un accès direct aux ressources de la 4 BEI soit dans le cadre d'un prêt global (ligne de crédit dont dispose une institution financière donnée auprès de la Banque), soit dans le cadre d'un prêt APEX (ligne de crédit ouverte à plusieurs institutions d'un pays, généralement par le canal de la banque centrale. Au total, les prêts signés en faveur du secteur industriel ont atteint 315 millions d'écus, dont les prêts globaux représentent un peu plus de 82 %. Tableau 2: Ventilation par pavs et par secteur des prêts signés par la BEI en 1995 Pays République tchèque Hongrie Roumanie Pologne République slovaque Bulgarie Albanie Lituanie Estonie Total Montant total des prêts signés (millions d'écus) 260 200 175 140 80 60 34 19 5 973 (100%) Energie Transport dont Télécom munications 50 80 200 60 30 60 35 40 60 29 14 290 (29,8%) 238. (24,5%) 130 (13,4%) Industrie, autres secteurs, projets mixtes 150 100 50 5 5 5 315 (32,4%) Le tableau 3 ci-dessous donne des précisions concernant les contrats signés en 1995. En annexe figure la liste de tous les prêts signés au 31 décembre 1995 dans le cadre du mandat en cours. 3. 3 Surveillance La Banque surveille l'évolution de l'investissement durant toute la mise en oeuvre du projet et jusqu'à la fin de la durée du prêt. Les décaissements sont étalés sur des périodes assez longues, ce qui est normal s'agissant de prêts en faveur de l'infrastructure dont les échéances sont lointaines (12 à 20 ans) et systématique dans le cas de lignes de crédit, où le versement a lieu seulement après que la décision de financer l'investissement a été prise. En ce qui concerne le service des prêts, les remboursements ont été effectués dans les délais. Tableau 3. Prêts BEI signés sur la base de la décision du Conseil du 13 décembre 1993 entre le 1er janvier et le 31 décembre 1995 (93/696/EC). Pays Projet Description Albanie Bulgarie Estonie Hongrie Lituanie Corridor routier est-ouest Terminal pour transbordeurs au port de Durrës Prêt global APEX Réhabilitation et amélioration d'environ 94 km de routes le long du principal corridor routier est-ouest Extension du terminal pour transbordeurs existant et réparation prioritaire des quais et zones de stockage Financement des PME dans l'industrie, 1*agro-industrie, le tourisme et les services connexes, et de projets dans le domaine de la protection de l'environnement et des économies d'énergie Routes de transit II Réhabilitation et reconstruction d'environ 900 km de grandes routes de transit Banque d'investissement d'Estonie -Prêt global - Tranche B Financement des PME dans l'industrie, le tourisme et les services connexes Secteur financier - Prêt global Télécommunications II-Tranche B Financement de projets dans le domaine de l'industrie, des infrastructures Expansion et modernisation du réseau de télécommunications Port de Klaipeda Banque de développement de Lituanie - Prêt global Construction d'un petit terminal pour conteneurs et amehoration du terminal de transroulage Financement des PME dans le domaine de l'industrie, du tourisme et des services connexes Montant du prêt (en millions d'écus) Total par pays(en millions d'écus) 34 24 5 5 60 5 150 50 14 5 60 5 200 19 Pays Projet Description Pologne Secteur financier - Prêt global Chemins de fer III Financement d'investissements de petite et moyenne importance dans le domaine de l'industrie, des infrastructures et du tourisme. Réhabilitation et modernisation du premier tronçon de la ligne de chemin de fer RTE Varsovie-Terespol République slovaque Banque d'État et prêt global II Transport de gaz SPP C'EZ I (Amélioration des centrales) - Tranche A - Tranche B Routes tchèques Financement d'opérations de crédit à terme dans l'industrie, le tourisme et les services connexes, et dans le domaine de la protection de l'environnement et des économies d'énergie Modernisation et extension du réseau national de transport du gaz et du réseau international de transit Installation d'équipements de désulfuration dans six centrales thermiques Installation d'équipements de désulfuration dans six centrales thermiques Amélioration du réseau routier Télécommunications Réhabilitation des installations de production de chaleur et d'énergie Réhabilitation du port de Constanta Extension et modernisation du réseau de télécommunications Réhabilitation et modernisation des installations de production de chaleur et d'énergie et de transmission et de distribution d'électricité Réparation des dégâts provoqués par la tempête et par des accidents aux brise-lames et achèvement de ceux-ci République tchèque Roumanie Total Montant du prêt (en millions d'écus) Total par pays(en millions d'écus) 140 100 40 50 30 100 100 60 80 60 35 80 260 175 973" 973 4. Les objectifs et les priorités de la Banque La Banque apporte ses concours aux pays d'Europe centrale et orientale dont l'objectif à long terme est de préparer leur adhésion à l'UE en les aidant à mettre en place le cadre économique nécessaire à cet effet. Les exemples de la Grèce, du Portugal et de l'Espagne constituent un parallèle historique. À l'égard de ces pays, la Banque avait aussi commencé ses activités de prêt avant leur adhésion et les avait aidés à remplir les conditions prévues à cette fin. La BEI a surtout un rôle de catalyseur dans la tâche délicate qui consiste à mobiliser des montages financiers pour de grands projets d'infrastructure. Ceci cadre parfaitement avec sa spécificité, qui est de fournir un financement complémentaire, c'est-à-dire qu'elle intervient lorsque les ressources provenant du secteur commercial sont inexistantes ou insuffisantes. La BEI s'intéresse particulièrement à l'extension, vers les pays d'Europe centrale et orientale, des réseaux transeuropéens sur la base des corridors routiers et ferroviaires considérés comme prioritaires pour le développement à moyen terme par la Conférence paneuropéenne des ministres des transports. 5. La coopération avec d'autres institutions l'infrastructure de ces pays (transports, L'activité de la Banque dans les pays d'Europe centrale et orientale s'inscrit dans le programme communautaire visant à aider ces pays à se préparer sans la perspective de leur adhésion à l'Union, en particulier en finançant des investissements destinés à télécommunications, énergie, intégrer environnement) dans celle de l'UE et à soutenir les PME. Chaque fois que cela est possible, un cofinancement est organisé avec d'autres institutions, eu égard en particulier aux objectifs susmentionnés. L'activité de la Banque s'insère donc dans une approche concertée, qui est appliquée en étroite collaboration avec la Commission et, le cas échéant, avec les institutions financières internationales opérant dans la région. La Banque coopère étroitement avec la Commission, notamment dans le cadre du programme PHARE. En dehors de l'aide fréquente de PHARE pour la phase de pré investissement (études et assistance technique) pendant la période de référence, la Banque a cofinancé avec PHARE un projet ferroviaire en Pologne, un projet routier dans la République tchèque, des projets de développement routier et portuaire en Albanie, un projet énergétique en Roumanie et un projet de développement portuaire en Lituanie. La Banque mondiale et la BERD sont les institutions financières internationales avec lesquelles la BEI coopère étroitement. Ensemble, elles cofinancent de nombreux projets entrepris dans la région afin de maximiser l'impact de leurs interventions dans les pays concernés. Au cours de la période considérée, la BEI a cofinancé des projets avec la BERD et la Banque mondiale dans le secteur de l'énergie en Roumanie. Le tableau 4 ci-après indique la part des différentes sources de financement dans les projets auxquels la BEI apporte son concours. Tableau 4. Pays Albanie Bulgarie République tchèque Estonie Hongrie Lituanie Pologne Roumanie République slovaque TOTAL respectives de PHARE Parts institutions internationales dans des projets financés par la BEI en 1995 et des financières BEI 34 60 260 5 200 19 140 175 80 973 (33%) BERD 2 BIRD Autres1 2 61 (en millions d'écus) PHARE 31 12 TOTAL 69 133 280 5 840 36 23 176 73 10 5 20 15 550 10 1040 60 183 709 153 183 160 185 (7%) 160 (6%) 1496 (51%) 93 (3%) 2907 (100%) 1 États, organismes publics ou autres sources financières intérieures, y compris les ressources appartenant à l'emprunteur/au promoteur. EUROPE CENTRALE ET ORIENTALE Annexe Prêts BEI signés pendant la période 15. 3. 1993-31. 12. 1995 sur la base des décisions du Conseil du 15 mars 1993 (93/166/EC) et du 13 décembre 1993 (93/696/EC). Pays Date de signature Projet Montant du prêt (en millions d'écus) Total du pays (en millions d'écus) Albanie Bulgarie Estonie Hongrie Lettonie Lituanie Pologne 1995 1995 1995 1994 1995 !993(*) 1994 1994 1994 1995 1994 1994 1995 1995 I993H 1994 1995 1995 1994 1994 1994 1994 1995 1995 Corridor routier est-ouest Terminal pour transbordeurs au port de Durrës Prêt global APEX Services de régulation aérienne - B Routes de transit lï Banque d'investissement d'Estonie - Prêt global - Tranche A Amélioration des services de circulation aérienne Terminal vraquier du port de Muuga Rénovation du chauffage urbain Banque d'investissement d'Estonie - prêt global - Tranche B Télécommunications ÎI Infrastructure municipale - Prêt global Secteur financier - Prêt global Télécommunications lï - Tranche B Banque d'investissement de Lettonie - Prêt global Aéroport de Vilnius Port de Klaipeda Banque de développement de Lituanie - Prêt global Télécommunications II Autoroutes Station d'épuration des eaux usées à Varsovie Banque de développement à l'exportation - Prêt global Secteur financier - Prêt global Chemins de fer III 34 90 52 340 5 29 473 24 5 5 30 60 5 20 15 7 5 100 40 150 50 5 10 14 5 150 125 45 13 100 40 (*) Signés sur 3a base de la décision du Coasei! 93/166/CEE. 10 Pays Date de signature Projet République tchèque République slovaque TOTAL 1994 1994 1994 1995 1995 1995 1994 1994 1995 1995 Corridor ferroviaire Berlin-Vienne Oléoduc Mero-IKL (D-CZ) Télécommunications 1 - B C'EZ I (Amélioration des centrales) - Tranche A - Tranche B Routes Télécommunications I-B Services de circulation aérienne Banque d'État et prêt global II Transport de gaz SPP Montant du prêt (en millions d'écus) Total du pays (en millions d'écus) 515 125 100 30 100 100 60 20 15 50 30 1894 115 1894 11 ISSN 0254-1491 COM(96) 501 final DOCUMENTS FR - 11 N° de catalogue : CB-CO-96-504-FR-C ISBN 92-78-09949-X Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg il


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2002/96 DE LA COMMISSION du 18 octobre 1996 portant ouverture de l'intervention conformément à l'article 6 paragraphe 4 du règlement (CEE) n° 805/68 du Conseil

eurovoc_concepts:
Northern Ireland
United Kingdom
beef
intervention buying
market intervention
product quality


title: Euroopan yhteisön ja Argentiinan tasavallan sopimus GATT 1994-sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan mukaisesti käytyjen neuvottelujen päättämisestä

eurovoc_concepts:
Argentina
GATT
agricultural product
fruit
groundnut oil
import (EU)
tariff negotiations
tariff quota
tariff reduction
trade agreement (EU)

formats: html print


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2007/96 DA COMISSÃO de 18 de Outubro de 1996 que fixa as restituições à exportação de azeite

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2002/96 DELLA COMMISSIONE del 18 ottobre 1996 recante apertura dell'intervento a norma dell'articolo 6, paragrafo 4 del regolamento (CEE) n. 805/68 del Consiglio


Action for employment in Europe : A confidence pact.


title: 96/624/EG: Kommissionens beslut av den 17 oktober 1996 om ändring av rådets beslut 79/542/EEG om upprättandet av en förteckning över de tredje länder från vilka medlemsstaterna godkänner import av nötkreatur, svin, hästdjur, får och getter, färskt kött och köttprodukter (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
fresh meat
import
livestock
meat product
third country
veterinary inspection

formats: html pdfa1b print


title: VERORDENING (EG) Nr. 1994/96 VAN DE COMMISSIE van 17 oktober 1996 tot vaststelling van het op de restitutie voor granen toe te passen correctiebedrag

eurovoc_concepts:
cereals
export
export refund
third country


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2736/96 van Amedeo AMADEO aan dee Raad. Niet-gouvernementele organisaties

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
environmental policy
environmental protection
non-governmental organisation


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1996/96 DELLA COMMISSIONE del 17 ottobre 1996 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione per il malto

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
export refund
malt


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1996/96, annettu 17 päivänä lokakuuta 1996, maltaiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta


title: QUESTION ECRITE no 2772/96 de Georges BERTHU au Conseil. CIG - Système monétaire à plusieurs vitesses

eurovoc_concepts:
EU competence
European Parliament
competence of the Member States
constitution
intergovernmental conference (EU)
national parliament
national sovereignty
political responsibility
principle of subsidiarity
veto


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2736/96 del Amedeo AMADEO al Consejo. Organizaciones no gubernamentales


title: QUESTION ECRITE no 2768/96 de Georges BERTHU au Conseil. CIG - Réforme du troisième pilier


title: PROGRAMME DE TRAVAIL DE LA COMMISSION POUR 1997 - Les priorités politiques

eurovoc_concepts:
EU policy
EU programme
Economic and Monetary Union
single market

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 17. 10. 1996 COM(96) 507 final PROGRAMME DE TRAVAIL DE LA COMMISSION POUR 1997 Les priorités politiques Lors de son investiture en 1995, la Commission avait tracé pour la durée de son mandai les grands axes de son action, tout particulièrement autour de l'objectif de croissance et d'emploi, du modèle européen de société fondé sur la solidarité, du renforcement de la présence de l'Europe sur la scène internationale, et des échéances majeures auxquelles l'Europe devra se préparer. Le programme de travail de la Commission pour 1997 poursuit ces objectifs. Dans sa mise en oeuvre, la Commission sera guidée par le souci de faire la preuve que l'Union européenne est au service de tous et qu'elle est efficace. L'Union peut et doit apporter une réelle valeur ajoutée aux citoyens européens. Cette conception dynamique de son droit d'initiative est celle que la Commission entend promouvoir. Il faut, en chaque occasion, traiter les problèmes au niveau adéquat. C'est pourquoi la Commission n'hésitera pas, à nouveau en 1997, à prendre des initiatives dès qu'elle sera convaincue que la contribution de l'Union est nécessaire au traitement efficace d'une question d'intérêt commun. Il ne faut pas que, sous prétexte de subsidiarité ou de proportionnalité, l'on remette en cause l'acquis communautaire ou que l'on en revienne à la méthode intergouvernementale qui demeure inefficace et peu démocratique. L'Union doit être efficace. Le premier gage de la détermination de la Commission à cet égard est d'appliquer la plus grande rigueur à sa propre gestion interne. Une réforme profonde sera ainsi initiée en 1997 afin de moderniser son fonctionnement et d'améliorer ses performances. Cette réforme s'articule autour de trois mots clés : décentralisation, rationalisation, simplification. L'effort de rigueur s'appliquera aux tâches que la Commission s'est vue confier par le Traité et qu'elle assume dans sa gestion quotidienne et dans la mise en oeuvre des politiques communautaires. Il ne faut pas oublier, en effet, qu'une grande partie des actions de la Commission relève de son rôle exécutif, notamment au titre de la politique agricole commune, du marché intérieur ou encore de la gestion des fonds structurels. La transparence des actions de la Commission, la lisibilité et la justesse de ses propositions constituent des objectifs permanents pour elle. Ainsi, trois actions d'information seront menées en direction du citoyen - "Construisons l'Europe ensemble", "Citoyens d'Europe", "L'Euro, une monnaie unique pour l'Europe". La Commission engagera également la troisième phase de son programme SEM 2000 en faveur d'une gestion saine et efficace. Cet exercice doit maintenant porter sur une coopération accrue entre les institutions européennes et les Etats membres. La Commission estime en effet essentiel que ces derniers s'impliquent directement dans cet exercice de gestion rigoureuse de l'argent du contribuable européen et qu'ils mettent en oeuvre les conventions visant la lutte contre la fraude. En ce même domaine, les actions entreprises par la Commission seront encore renforcées. Construire l'Europe, c'est agir pour la paix, la prospérité, le bien-être. Construire l'Europe, c'est agir pour ses citoyens. Face à la globalisation de l'économie et des sociétés qui rendent l'Europe plus indispensable que jamais, la Commission s'attachera en 1997 à atteindre ces objectifs tant dans la réalisation des grandes priorités - Union économique conférence pacte intergouvernementale, élargissement - que dans sa gestion quotidienne. et monétaire, confiance l'emploi, pour de Se fondant sur cette approche, le programme de travail de la Commission pour 1997 se développera autour de quatre grandes priorités : la croissance, l'emploi et l'Euro, 5a promotion du modèle européen de société, la présence de l'Europe sur la scène internationale et la préparation de l'avenir de l'Union. LA CROISSANCE , L'EMPLOI ET L'EURO Depuis le Conseil européen d'Essen, il est confirmé que seule une stratégie à moyen et long terme est à même d'offrir aux citoyens européens l'espoir d'un avenir meilleur. L'initiative d'un pacte européen de confiance découle de ce constat : il approfondit et fixe clairement les responsabilités des différents acteurs concernés tant au niveau européen que national. En 1997, la Commission entend faire progresser et renforcer l'ensemble des mesures préconisées dans ce cadre, et valoriser ainsi l'effet multiplicateur européen en faveur de l'emploi et d'une croissance durable. Elle se propose d'évaluer régulièrement les actions entreprises à ce titre, et de mieux mesurer ainsi les efforts restant à accomplir. Son action se développera autour des axes du Pacte de confiance : la politique macro le marché intérieur, les systèmes d'emploi et les politiques structurelles. économique, UNE POLITIQUE MACRO-ECONOMIQUE SAINE 1996 aura permis, sur la base des résultats positifs du Conseil européen de Madrid, d'avancer de manière décisive sur la voie de l'Union économique et monétaire (UEM), permettant l'instauration d'un climat favorable. L'Euro, sera donc introduit, comme prévu, le 1er janvier 1999, et un nombre significatif d'Etats membres y participeront dès le début. 1997 représente dans ce processus une année charnière. Il faudra compléter les travaux préparatoires au passage à la troisième phase de l'UEM, mais aussi améliorer la convergence et la coordination des politiques économiques. La Commission participera activement à la définition du nouveau système de change entre l'Euro et les monnaies des Etats membres non participants. Elle établira en fin d'année un rapport évaluant le degré de convergence atteint par les Etats membres afin de préparer la décision, à prendre par le Conseil européen aussitôt que possible au début de 1998, d'entrée en 3ème phase de l'UEM. PARACHEVER LE MARCHE INTERIEUR * Le marché intérieur a pris forme, mais il est inachevé. Le Pacte pour l'emploi préconise sa mise en place effective. En 1997, il est impératif que le Conseil et le Parlement adoptent les textes législatifs en souffrance, notamment sur le statut de la société européenne, le cadre juridique des biotechnologies et le marché intérieur du gaz. Parallèlement, dans le cadre notamment de la coopération avec les autorités nationales et du traitement des procédures d'infraction, la Commission accentuera la pression sur les Etats membres pour transposer les directives et les appliquer concrètement. La mise en oeuvre de la politique de concurrence constitue le complément indispensable de ce - 2 - dispositif. En 1997, la Commission compte ad«M»ter des mesures dans les secteurs de la distribution et des aides d'Etat qui auront notamment pour effet d'accroître la transparence du droit applicable. La Commission adopter^ en outre des initiatives destinées à décentraliser le traitement d'une partie des infractions à la concurrence, à simplifier les procédures, et à accentuer la coopération avec les autorités nationales. Des critères permettant de mieux cibler la Commission seront définis. La libéralisation se poursuivra dans le plein respect des missions d'intérêt général et au bénéfice du consommateur. l'intervention de Dans la foulée des orientations à adopter au Conseil européen de Dublin, une attention particulière sera apportée à la simplification de la législation du marché intérieur, en particulier dans le cadre du projet pilote SLIM. L'environnement législatif qui résulte de ces orientations ne sera cependant complet que s'il favorise la création d'emplois dans le secteur d'avenir que représentent les services, notamment dans la société de l'information et l'audiovisuel. Des mesures concrètes à convenir au Conseil européen de Dublin seront mises en oeuvre en 1997 pour éliminer les obstacles au développement de ce secteur. En outre, la Commission a engagé en 1996 une réflexion de fond sur les politiques fiscales en Europe qui conduira à des conclusions opérationnelles en 1997. Sera accélérée l'élaboration de lignes directrices pour une coordination plus poussée des politiques fiscales en Europe, afin en particulier de renverser la tendance actuelle consistant à faire peser sur le travail le poids des charges et prélèvements obligatoires. AMELIORER L'ENVIRONNEMENT COMPETITIF EN EUROPE Le marché intérieur constitue le socle indispensable à un environnement propice à la création d'emplois. Pour que les entreprises européennes en tirent tout le bénéfice, il est nécessaire de promouvoir la compétitivité de l'industrie, par exemple dans les secteurs de l'espace et du commerce électronique, de développer un environnement favorable pour les petites et moyennes entreprises (PME), de créer une base scientifique et technologique performante, de stimuler l'innovation et de faire avancer les secteurs de pointe, et enfin d'investir dans les infrastructures. Dans le domaine de la recherche et du développement technologique, la priorité essentielle pour la Commission en 1997 sera la présentation du cinquième programme- cadre. Ce programme fera une large place à la recherche orientée vers les besoins des citoyens dans des domaines tels que la santé, l'alimentation et le cadre de vie. En outre, la Commission entend valoriser le potentiel du Centre commun de Recherche pour développer les connaissances et les technologies dans des domaines importants tels que la prévention des maladies et des risques technologiques et l'analyse de la qualité des produits. En matière d'innovation, la Commission proposera des mesures concrètes faisant suite à son livre vert et à son plan d'action Les priorités dans le domaine de la société de l'information concerneront la mise en oeuvre d'un nouveau plan d'action. Il conviendra en outre de compléter l'adoption du cadre réglementaire en matière de politique des télécommunications et d'assurer la transposition des mesures par les Etats membres afin de respecter la date butoir du - 3 - 1er janvier 1998 pour télécommunications. l'ouverture complète à la concurrence du secteur des Des infrastructures modernes et efficaces ratent une nécessité objective pour la prospérité de l'Europe et le développement harmonieux de ses régions. C'est pourquoi la Commission tient à ce que tout soit mis en oeuvre pour compléter et faire fonctionner les réseaux transeuropéens. Le financement des réseaux de transport efficacement notamment par un recours plus important au partenariat entre les secteurs public et privé constitue une priorité, de même que le lancement de "freeways" ferroviaires dans le domaine du fret. La Commission appelle à l'achèvement d'un marché unique dans les secteurs des transports, de l'énergie et des télécommunications. ACCELERER LA REFORME DES SYSTEMES D'EMPLOI La Commission s'attachera, en 1997, à faire progresser l'application des recommandations du Pacte de confiance, liées à la réforme des systèmes d'emploi, en étroite relation avec les Etats membres et les partenaires sociaux. Elle contribuera à l'élaboration du rapport conjoint du Conseil et de la Commission sur l'emploi destiné au Conseil européen. Des politiques nationales d'emploi actives, adaptées aux enjeux, devraient s'ensuivre. Le renforcement de la procédure de suivi des programmes nationaux pluriannuels est souhaitable dans ce contexte. La Commission entend, par ailleurs, stimuler l'ouverture des grands chantiers de l'avenir du travail. La contribution de la politique sociale aux performances économiques sera mise en exergue par la Commission. Seront conduits des travaux spécifiques sur l'égalité des chances, la protection sociale, le rôle des partenaires sociaux, l'organisation du travail, ainsi que sur l'information et la consultation des travailleurs. ADAPTER LES POLITIQUES STRUCTURELLES l'occasion de l'examen à mi-parcours pour Les politiques structurelles de la Communauté doivent constituer des instruments essentiels dans la lutte contre le chômage et la réduction des disparités et contribuer ainsi à la cohésion économique et sociale. La Commission proposera en 1997 leur adaptation à l'objectif 1 (régions en retard de développement) et de la programmation visant la nouvelle période 1997-1999 pour l'objectif 2 (régions en reconversion). De nouvelles orientations seront présentées, en ce qui concerne la politique de développement rural. Par ailleurs, la Commission a proposé des pactes territoriaux pour l'emploi qui devraient impliquer les acteurs régionaux et locaux dans la réalisation d'actions et de mesures concrètes en faveur de l'emploi. LE MODELE EUROPEEN DE SOCIETE La monnaie unique et le marché intérieur ne sont pas des objectifs qui se suffisent à eux-mêmes. Ce sont des instruments au service de tous les citoyens et de la priorité que constitue l'emploi. Mais la Commission veut aller plus loin et construire une Europe solidaire à visage humain fidèle au modèle de société qui la caractérise, plus proche des préoccupations de chacun. - 4 Dans cette perspective, l'éducation et la formation sont à utiliser comme leviers prioritaires. La Commission prendra des initiatives concernant l'accès à la formation continue, ainsi que l'acquisition et la validation des compétences tout au long de la vie. La proposition d'un statut européen de l'apprenti, le lancement d'un programme "Erasmus de l'apprentissage" et la mise en oeuvre du plan d'action "Apprendre dans la société de l'information" constituent des exemples de ce que peut faire l'Europe à son niveau. Ce domaine sera également marqué en 1997 par la présentation d'actions pilotes à la suite du livre blanc "Enseigner et apprendre - vers la société cognitive" et du livre vert consacré aux obstacles à la mobilité transnationale. Enfin, 1997 verra le lancement définitif du service volontaire européen sur la base de l'action pilote en cours. L'Europe va ainsi à la rencontre des jeunes. La cohésion économique et sociale, et les instruments communautaires qui s'y rattachent, contribuent directement à la spécificité du modèle européen de société. La Commission prendra en 1997 des initiatives destinées à adapter et renforcer la politique de cohésion. Un schéma de développement du territoire communautaire sera élaboré en liaison avec les Etats membres. La coopération transfrontalière sera renforcée. Une Europe solidaire implique qu'elle soit attentive à la qualité de la vie des citoyens, aux intérêts des consommateurs, au rôle des services d'intérêt général. La Commission s'y emploiera. Par exemple, dans le domaine de l'alimentation, elle maintiendra une grande vigilance. Les priorités qui ont été dégagées en matière d'environnement lors du réexamen du 5ème programme définissent les domaines d'action pour les années à venir : intégration de communautaires, considérations perfectionnement des l'environnement, transposition et application du droit communautaire, coopération internationale. La Commission jouera un rôle moteur dans la préparation de la conférence qui fera suite au sommet de Rio. les autres politiques la protection de environnementales dans instruments destinés à L'Europe doit également constituer un véritable espace de liberté et de sécurité. Les obstacles qui subsistent à la libre circulation des personnes devront être éliminés. La Commission proposera des mesures concrètes à partir des analyses effectuées par le groupe à haut niveau mis en place à cet effet. Mais la drogue, le terrorisme, la criminalité organisée, le trafic et l'exploitation sexuelle des plus vulnérables sont des fléaux qui gangrènent nos sociétés et ne s'arrêtent à aucune frontière. Tous les moyens d'action disponibles devront donc être employés pour les combattre. La coopération en matière de justice et d'affaires intérieures devra rechercher des résultats concrets. La Commission oeuvrera pour que des décisions soient prises en ce sens. Certes, le dispositif institutionnel est loin de permettre une réaction à la hauteur du défi. La Commission en est consciente, c'est pourquoi elle continuera de militer pour que les mécanismes existants soient renforcés au cours de la Conférence intergouvernementale. La Commission mettra en oeuvre tous les moyens en sa possession pour rencontrer les attentes légitimes des citoyens européens. - 5 - UNE EUROPE PRESENTE SUR LA SCENE INTERNATIONALE L'Europe a tissé un réseau dense de relations avec toutes les parties du globe. Elle est le premier donateur au monde d'aide au développement. Cependant, la politique extérieure européenne donne parfois l'impression d'un ensemble inachevé. Plus grave est le fait que l'Europe n'a pas réussi à intégrer les différents instruments à sa disposition dans une approche cohérente et efficace. D'où l'impression que le poids économique et commercial de l'Europe ne se traduit pas au niveau politique. Les relations extérieures ne se prêtent pas à l'établissement d'un programme sur une base annuelle; elle se bâtissent progressivement sur la durée. Dans cette perspective, en 1997, la Commission s'attachera à approfondir les relations avec les pays tiers avec notamment : les pays associés concernés par les perspectives de l'élargissement; les Etats-Unis dans l'esprit du nouvel agenda transatlantique; les pays issus de l'ex-Yougoslavie avec la consolidation du processus de paix et les efforts de reconstruction; les pays méditerranéens et le développement du partenariat établi par la Conférence de Barcelone; la Russie; la Chine; l'Asie notamment dans le cadre de l'ASEM; l'Amérique latine; les Etats ACP; l'Afrique du Sud. La Commission, dans son action et sa contribution à la Conférence intergouvemementale, préservera l'efficacité et la cohérence de la politique commerciale commune, qui doit être adaptée pour tenir compte des réalités des relations économiques internationales. L'année 1997 sera marquée par le démarrage du programme de travail décidé lors de la conférence ministérielle de l'Organisation mondiale du commerce (OMC) à Singapour en décembre 1996. Dans ce contexte, la Commission s'efforcera de faire avancer des dossiers aussi importants que le commerce et l'environnement, la clause sociale, ou encore la concurrence. Par ailleurs, il faudra conclure les négociations relatives à la libéralisation dans les domaines des télécommunications et des services financiers. 1997 verra également la pleine mise en oeuvre de la stratégie d'accès aux marchés des pays tiers. Le lancement par la Commission d'une base de données interactive sur l'accès aux marchés complétera ce dispositif. Les priorités concernant la politique de développement, outre la réflexion prospective d'ensemble engagée sur le futur de la relation ACP-UE et de la convention de Lomé IV, s'articuleront autour de la mise en oeuvre de la 8ème tranche du Fonds européen de développement et l'amélioration de l'efficacité de l'aide au développement. Dans ce cadre, il conviendra de renforcer la coordination entre donateurs et d'exercer un contrôle accru de la qualité des actions de coopération. La Commission poursuivra par ailleurs son action pour la promotion du respect des droits de l'Homme et de la démocratie, y compris dans le cadre des enceintes internationales. La Commission maintiendra son action humanitaire en 1997 pour subvenir aux besoins des populations en détresse, des réfugiés et des victimes de conflits et de catastrophes naturelles. Cette manifestation de la solidarité européenne concernera les théâtres des crises majeures (Grands Lacs, ex-Yougoslavie) mais aussi d'autres régions où les situations sont moins connues. L'année 97 sera également marquée par la poursuite de la mise en oeuvre du nouveau règlement concernant l'aide humanitaire. - 6 - PREPARER L'AVENIR 1997 verra la conclusion de la Conférence i n tc gouvernementale (CIG). Il est impératif que celle-ci parvienne à une réforme de fond pour que l'Union soit en mesure de répondre réellement au défi de l'élargissement. C'est pour cette raison que la Commission plaidera sur la base de son avis concernant la Conférence intergouvernementale pour un niveau d'ambition élevé. Pour la Commission, la Conférence devra se concentrer sur trois objectifs prioritaires. D'abord, se doter d'un système institutionnel permettant à une Union élargie de fonctionner de façon efficace. Le maintien de l'unanimité et de la complexité des procédures actuelles de décision paralyserait l'Union. Ensuite, répondre réellement aux préoccupations des citoyens en matière de sécurité intérieure, d'emploi ou encore d'environnement. Enfin, donner à l'Union une véritable politique extérieure. Cela présuppose à la fois une adaptation de la politique commerciale commune et des relations économiques extérieures à l'évolution du monde moderne, ainsi qu'une réforme profonde de la PESC. Il s'agit de donner à l'identité extérieure de l'Union cohérence, efficacité et visibilité. L'élargissement et le cadre financier de l'Union, après l'expiration des perspectives financières actuelles en 1999, sont deux questions étroitement liées qui, ensemble, constituent 1' "Agenda 2000". La préparation pour ce défi exceptionnel en cette fin de siècle entrera en 1997 dans une nouvelle phase décisive. Après la conclusion de la CIG, la Commission, conformément aux conclusions du Conseil européen de Madrid (décembre 1995), présentera un certain nombre de documents majeurs. D'abord les avis individuels sur les différents pays candidats à l'adhésion. La Commission préparera ces avis de manière rigoureuse et objective, sans parti pris initial, ni complaisance. Ensuite, un document d'ensemble dégageant une approche cohérente sur la problématique de l'élargissement. La Commission procédera dans ce contexte aussi à une évaluation approfondie de l'impact de l'élargissement sur les politiques de l'Union. temps normal, Enfin, une communication sur le cadre financier à partir de l'an 2000. L'exercice, la perspective de difficile en l'élargissement. Il est évident qu'il devra s'accompagner d'une réflexion très poussée sur l'avenir des politiques communautaires, plus particulièrement de la politique agricole commune et des politiques structurelles. le sera encore plus en raison de CONCLUSION L'année 1997 sera très fortement marquée par ce qu'il est convenu dorénavant d'appeler les grandes échéances : la Conférence intergouvernementale, l'Union économique et monétaire, le paquet financier post-1999, l'élargissement. Elle sera à beaucoup d'égards une année charnière dans la mesure où les travaux sur la réforme des traités s'achèveront et céderont la place à l'Agenda 2000. L'Union entrera par ailleurs dans la phase finale des préparatifs pour la décision, au printemps 1998, sur la troisième phase de l'UEM. La Commission aura un rôle tout à fait déterminant à jouer dans le lancement concret de l'Agenda 2000. C'est, en effet, à elle qu'il incombe de procéder à une analyse rigoureuse de la situation et de dégager une approche cohérente dans l'intérêt de l'Union tout entière et de ses membres, actuels et futurs. Pour permettre aux Etats membres et aux autres institutions de prendre responsabilités, la Commission prendra les siennes. leurs Les grandes échéances façonneront l'image de l'Union du XXIème siècle. Mais s'il faut dessiner l'Europe de l'avenir, il convient en même temps de ne pas oublier celle d'aujourd'hui, et de ne pas négliger les préoccupations des citoyens. Le chômage affaiblit nos sociétés et mine la confiance dans les institutions, qu'elles soient nationales ou européennes. La Commission, à elle seule, ne peut pas créer des emplois. Mais elle peut contribuer à élaborer une stratégie commune et appeler les différents acteurs concernés à prendre leurs responsabilités. C'est le sens du Pacte de confiance pour l'emploi proposé en 1996. Le processus lancé de la sorte devra se poursuivre et s'approfondir en 1997. Une Europe qui génère la croissance et crée des emplois sera plus apte à maîtriser les enjeux liés à l'Agenda 2000. ISSN 0254-1491 COM(96) 507 final DOCUMENTS FR 01 N° de catalogue : CB-CO-96-518-FR-C ISBN 92-78-10313-6 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg


title: 96/627/CE: Décision de la Commission du 17 octobre 1996 portant mise en oeuvre de l'article 2 de la directive 77/311/CEE du Conseil concernant le rapprochement des législations des États membres relatives au niveau sonore aux oreilles des conducteurs de tracteurs agricoles ou forestiers à roues (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
drivers
noise level
noise protection
tractor


title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén över det offentliga samrådet beträffande utkastet till tillkännagivande om tillämpningen av konkurrensbestämmelserna inom postsektorn, särskilt utvärderingen av vissa statliga åtgärder i samband med posttjänster

eurovoc_concepts:
approximation of laws
communications policy
competition law
postal and telecommunications services
postal service

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 17 10 1996 KOM(96) 480 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och social kommittén och Regionkommittén över det offentliga samrådet beträffande utkastet till tillkännagivande om tillämpningen av konkurrensbestämmelserna inom postsektorn, särskilt utvärderingen av vissa statliga åtgärder i samband med posttjänster Innehållsförteckning 1. Inledning 2. Bakgrund 3. Offentligt samråd. 4. Funktion och status för utkastet till tillkännagivande 5. Förhållandet mellan direktiv och tillkännagivande 6. Innehåll i utkastet till tillkännagivande 7. Resultaten av det offentliga samrådet 8. Slutsatser och uppföljning 3 3 4 5 5 6 7 10 Bilaga 1 Förteckning över de skriftliga ställningstagandena inom ramen för det offentliga samrådet 1. Inledning I december 1995 offentliggjorde kommissionen i Europeiska gemenskapernas officiella tidning sitt aviserade åtgärdspaket för utveckling av postsektorn. Ett utkast till tillkännagivande om tillämpningen av konkurrensbestämmelserna inom postsektorn offentliggjordes med en inbjudan till samråd. Syftet med detta meddelande är att informera om resultaten av det offentliga samrådet. Det är mycket angeläget att medbeslutandeproceduren beträffande kommissionens förslag till ett direktiv från Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av gemenskapens posttjänster slutförs skyndsamt. Det här meddelande kan bidra till detta. Flera reaktioner inom ramen för det offentliga samrådet visar att det föreligger osäkerhet eller missförstånd beträffande syftet med och statusen för utkastet till tillkännagivande och beträffande förhållandet mellan direktivet och tillkännagivandet. I detta meddelande tas dessa aspekter upp först, och därefter följer en redogörelse av resultaten av det offentliga samrådet. Meddelandet avslutas med de ytterligare åtgärder kommissionen avser att vidta i fråga om tillkännagivandet. 2. Bakgrund Kommissionen lade i juni 1992 fram en grönbok om utvecklingen av den inre marknaden för posttjänster1, som följdes av ett omfattande offentligt samråd. Detta resulterade i riktlinjer för gemenskapens posttjänster som utfärdades i juni 19932. I sin resolution av den 7 februari 19943 inbjöd rådet kommissionen att lägga fram förslag för en harmonisering och en gradvis avreglering av postsektorn. Efter omfattande diskussioner antog kommissionen i juli 1995 ett åtgärdspaket gällande utvecklingen av postsektorn. Det består av ett förslag till direktiv från Europaparlamentet och rådet om gemensamma regler för utvecklingen av posttjänster i gemenskapen och för förbättring av servicekvaliteten4, samt ett utkast till tillkännagivande från 1 KOM(91) 476 slutlig 2 KOM(93) 247 av den 2 juni 1993 3E G T n r C 4 8, 16. 2. 1994 4 KOM(95) 227 slutlig, Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler för utvecklingen av posttjänster i gemenskapen och för förbättring av servicekvaliteten. kommissionen om tillämpningen av konkurrensbestämmelserna inom postsektorn, särskilt utvärderingen av vissa statliga åtgärder i samband med posttjänster. Båda dokumenten har offentliggjorts tillsammans i EGT i december 1995. Atgärdspaketet har presenterats för Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Mot bakgrund av de första reaktionerna på utkastet till tillkännagivande beslutades att offentliggörandet av det slutliga tillkännagivandet skulle skjutas upp - vilket tillkännagavs under rådets möte i telekommunikationsfrågor i november 1995 - tills ett beslut har fattats om direktivet. Ett sådant offentliggörande kommer dock att göras senast i slutet av 1996, eftersom sektorn är i brådskande behov av den klarhet när det gäller konkurrenslagstiftningen som tillkännagivandet kommer att föra med sig. 3. Offentligt samråd Berörda parter inbjöds att lämna synpunkter på utkastet till tillkännagivande inom två månader efter dess offentliggörande i EGT, vilket ägde rum den 2 december 19955. Denna tidsfrist avslutades officiellt den 2 februari 1996. Eftersom man hade beslutat att inte offentliggöra det slutliga tillkännagivandet omedelbart efter utgången av samrådsperioden på två månader utan först efter det att ett beslut har fattats om direktivet, eller senast i slutet av 1996, var det möjligt att låta de berörda parterna få ytterligare någon tid på sig för att formulera sina reaktioner på tillkännagivandet. Samrådsperioden avslutas formellt i och med offentliggörandet av detta meddelande. Man kommer att ta hänsyn till senare inlämnade synpunkter i den utsträckning det är möjligt under resten av förfarandet. GD IV erhöll 46 reaktioner. De organisationer som har deltagit i samrådet representerar ett brett spektrum av olika intressegrupper. Detaljerad information om de reaktioner som inkommit ges nedan. Reaktionerna skall noggrant övervägas under utarbetandet av den slutliga utformningen av tillkännagivandet inför dess offentliggörande i EGT. 5 EGT nr C 322/03, 1995 Utkast till tillkännagivande från kommissionen om tillämpningen av konkurrensbestämmelserna inom postsektorn, särskilt utvärderingen av vissa statliga åtgärder i samband med posttjänster. 4 Som regel trycker kommissionen upp reaktionerna från det offentliga samrådet om föreslagna tillkännagivanden och direktiv och gör dem tillgängliga för berörda parter på begäran. I detta fall har de parter som yttrat sig vid samrådet om utkastet till tillkännagivandet beträffande postsektorn ofta gjort det i kombination med en reaktion pä direktivet om postsektorn. Följaktligen kommer reaktionerna på utkastet till direktiv och utkastet till tillkännagivande att tryckas upp i samma skriftliga underlag. 4. Funktion och status för utkastet till tillkännagivande Utkastet till tillkännagivande grundar sig på konkurrensreglerna i Romfördraget och förklarar kommissionens synpunkter på tillämpningen och de praktiska konsekvenserna av dessa principer inom postsektorn samt de eventuella undantagen från dessa principer. Tillkännagivandet anger också den inställning kommissionen kommer att inta inför domstolen i ärenden som hänvisas till domstolen av nationella domstolar enligt artikel 177 i EG-fördraget. Tillkännagivandet är inte ett rättsligt bindande dokument, och det behöver inte hellervara det. Konkurrensreglerna i fördraget är nämligen redan rättsligt bindande. Kommissionen har redan ställts inför ett ökat antal klagomål över och frågor om tillämpningen av konkurrensreglerna inom postsektorn. Kommissionen måste säkerställa tillämpningen av de konkurrensreglersom anges i fördraget samt att statliga åtgärder - i form av att speciella eller exklusiva rättigheter har beviljats företag - är förenliga med reglerna i fördraget. Utkastet till tillkännagivande offentliggör också de ledande principerna, tillgängliga för alla berörda parter, för hur och varför kommissionen tillämpar, och har för avsikt att i framtiden tillämpa, konkurrensreglerna i fördraget. Utkastet till tillkännagivande bör leda till att överträdelser av fördraget undviks eller förhindras, eftersom klarheten ökas. Det bör också göra det möjligt för alla berörda parter att förstå sin position. 5. Förhållandet mellan direktiv och tillkännagivande Avsikten är att direktivet och tillkännagivandet skall rikta in sig på olika aspekter av postsektorn, men att de skall verka parallellt. Syftet med direktivet är att skapa nya lagbestämmelser, och särskilt att harmonisera reglernaför posttjänster. Tillkännagivandet skall 5 enbart förklara kommissionens synpunkter på bestämmelser i fördraget som redan tillämpas och på deras relevans för postsektorn. Detta gäller framför allt gemenskapens konkurrenslagstiftning. Det hade inte varit lämpligt att i förslaget till direktiv skriva in artiklar som bara upprepar befintlig lag. Det var emellertid bra, och verkligen nödvändigt, att med ett visst mått av detaljer förklara vad kommissionen anser vara innebörden av befintliga konkurrensregler för postmonopol och posttjänster. Direktivet kommer att ålägga medlemsstaterna en rad positiva plikter, huvudsakligen för att posttjänster av god kvalitet skall kunna tillhandahållas. Genom direktivet får medlemsstaterna också befogenhet att förplikta postföretag att tillhandahålla allmänna posttjänster eller att kräva av konkurrerande aktörer inom postsektorn att de skall bidra till en fond för att finansiera allmänna posttjänster. I tillkännagivandet, som grundas på konkurrenslagstiftningen, framhålls däremot att vissa typer av beteenden - antingen från en medlemsstat eller från en dominerande aktör inom postsektorn -inte är tillåtna. Eftersom tillkännagivandet redogör för befintliga lagregler, måste det använda samma termer som används i konkurrensreglerna i fördraget. 6. Innehållet i utkastet till tillkännagivande - Kapitel 1 i utkastet till tillkännagivande innehåller ett antal definitioner som är nödvändiga för den följande texten. Avsikten är att de definitioner som återfinns både i direktivet och i tillkännagivandet skall vara identiska. - I kapitel 2 förklaras uttrycken offentliga företag och företag som har beviljats särskilda eller exklusiva rättigheter, i enlighet med artikel 90. 1 i fördraget. - I kapitel 3 förklaras hur friheten att tillhandahålla tjänster i sektorn skall tolkas mot bakgrund av artikel 59 i fördraget. I detta kapitel tas också frågan om licensiering upp. - I kapitel 4 beskrivs kommissionens synpunkter avseende relevanta marknader inom postsektorn. Däri förklaras varför det anses att de allmänna aktörerna inom postsektorn har en dominerande ställning. Eventuellt missbruk av dessa ställningar gentemot användare av posttjänster och konkurrenter berörs också. I kapitel 5 förklaras allmänt vilka undantag från det allmänna förbudet mot konkurrensbegränsningar som kan accepteras ur konkurrenslagens synvinkel och hur, enligt 6 kommissionen, dessa kan tillämpas på postsektorn. Häri ingår sådana frågor som genomsynlig redovisning och icke-diskriminerande tillgång till postnätet. - I kapitel 6 görs en översikt över de grundläggande principerna för statligt stöd till aktörer inom postsektorn. - I kapitel 7 behandlas en utvärdering av tillkännagivandet mot bakgrund av den samlade erfarenheten. Utvärderingen planeras äga rum år 2000. 7. Resultaten av det offentliga samrådet Som ett resultat av det offentliga samrådet har kommissionen hittills erhållit 46 reaktioner på utkastet till tillkännagivande. Denna siffra innefattar inte de yttranden som Europaparlamentet (preliminärt), Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén har presenterat. En del av reaktionerna har uttryckts mycket kortfattat och gäller bara en eller två frågor, medan andra är mycket detaljerade och berör så gott som alla punkter i utkastet till tillkännagivande. Det går att särskilja flera grupper av parter som har deltagit i samrådet, med olika intressen: offentliga aktörer inom postsektorn, privata aktörer, fackförbund, användarorganisationer, sammanslutningarochandraorganisationer, nationella tillsynsmyndigheteroch medlemsstater. Indelningen av vissa parter i de särskilda intressegrupper som anges ovan har inte alltid varit självklar. Det övergripande intrycket av utkastet till tillkännagivande skiljer sig åt mellan grupperna, men är ganska samstämmigt inom de flesta grupper. En majoritet av de parter som deltagit i samrådet, 60 % (28 av 46) har en positiv inställning till innehållet i tillkännagivandet och stöder offentliggörandet av en slutlig version. Huvudinslagen i de olika gruppernas reaktioner anges nedan. 7. 1 Offentliga aktörer inom postsektorn Både sammanslutningen av europeiska offentliga aktörer inom postsektorn, PostEurop, och Världspostföreningen, UPU, har räknats in i denna grupp. Reaktionerna från PostEurop och UPU liknar dem som har uttryckts av de flesta enskilda offentliga aktörer inom postsektorn. En majoritet av de offentliga aktörerna inom postsektorn stöder inte innehållet i utkastet till tillkännagivande i dess nuvarande utformning. I sina kommentarer påpekar de att de anser att synsättet och den allmänna lydelsen i utkastet till tillkännagivande respektive i direktivet fortfarande skiljer sig åt. Även om de flesta offentliga aktörer är för en gradvis och kontrollerad öppning av marknaden, uttrycks oro över de eventuella effekterna av avregleringen av direktreklam och ankommande gränsöverskridande post. De flesta offentliga aktörer inom postsektorn fruktar att en avreglering av dessa marknader kommer att leda till en oriktig uppdelning av tjänster på konkurrenter eller till en oriktig uppdelning av de monopoliserade tjänsterna. Aktörerna inom postsektorn i de medlemsstater där direktreklam har avreglerats delvis eller helt bekräftar inte denna ståndpunkt. En del offentliga aktörer hävdar att en avreglering på grundval av postförsändelsens innehåll eller ursprung kommer att orsaka praktiska problem. Det sägs att en avreglering av ankommande gränsöverskridande post på Irland och i Luxemburg skulle stöta på särskilda problem. I dessa medlemsstater är andelen ankommande gränsöverskridande post betydligt större än genomsnittet i EU. De offentliga aktörerna inom postsektorn i de medlemsstater där postmarknaden är helt avreglerad skulle föredra ömsesidig tillgång till marknaden. De fruktar att offentliga aktörer som har en skyddad hemmamarknad och som förespråkar stora monopoliserade områden, skall tränga in på deras geografiska marknader för att utvidga sin verksamhet. Det råder förvirring i fråga om tillgången till marknaderna i efterföljande led. En del aktörer fruktar att de kan tvingas att öppna (även delar av) sina nät närhelst konsumenter och konkurrenter så skulle önska. De flesta offentliga aktörer rekommenderar att samordningen mellan direktivet (i dess slutliga utformning) och tillkännagivandet skall förbättras, och de skulle föredra att dessa båda dokument offentliggörs samtidigt. De aktörer inom postsektorn som stöder utkastet till tillkännagivande har angett att de har positiva erfarenheter av avreglering. Dessa aktörer betonar att byte till t. ex. fax och elektronisk post är det verkliga hotet mot postmarknaden. De förespråkar avreglering i enlighet med en klar och kortfristig tidtabell, och de skulle föredra att den nya lagstiftningen får så begränsad omfattning som möjligt. 7. 2 Privata aktörer inom postsektorn Reaktionerna från de privata aktörerna inom postsektorn är enhälligt positiva till ett gradvis införande av avreglering så som föreslagits. Dessa aktörer uppskattar kommissionens tolkning av konkurrensreglerna, och de välkomnar varmt den klarhet vad gäller tillämpningen av konkurrensreglerna som tillkännagivandet kommer att medföra. De privata aktörerna ser fram emot en rättvis konkurrens på postmarknaden och en utvidgning av sina tillåtna verksamhetsområden. Oro har uttryckts vad beträffar möjligheten av en fortsättning på korssubventioneringfråndenmonopoliseradesektorntilldenicke-monopoliseradesektorn. och kommissionens uppmärksamhet har fästs på frågan om tillämpning av mervärdesskatt. 7. 3 Fackförbund Reaktionerna från fackförbunden fokuseras på avregleringens eventuella effekter på sysselsättningen. Det finns farhågor om att de åtgärder aktörer inom postsektorn vidtar för att förbättra sin effektivitet och en ökning av konkurrensen inom postsektorn kommer att leda till en avsevärd minskning av antalet arbetstillfällen. Man uttrycker också sin oro över samordningen mellan direktivet och tillkännagivandet. Om det påvisas att det finns ett behov av riktlinjer, skulle fackförbunden föredra att de offentliggörs efter det att direktivet har offentliggjorts. 7. 4 Användarorganisationer Användarorganisationerna är enhälligt för en gradvis avreglering av postmarknaden. De föredrar en ordning där användarna har möjlighet att välja mellan flera olika tillhandahållare av posttjänster. En del användarorganisationerrekommenderaratt man skall hålla direktreklam och ankommande gränsöverskridande post utanför det monopoliserade området. Det är intressant att notera att offentliga aktörer inom postsektorn säger att de vill skydda konsumenternas intresse av kvalitet på tjänsterna genom att bibehålla ett stort monopoliserat område, medan användarorganisationerna förväntar sig att tjänsternas kvalitet skall öka och att taxorna skall sänkas genom en ökning av konkurrensen. Det har uttryckts oro beträffande överensstämmelsen mellan direktivet och tillkännagivandet. 7. 5 Sammanslutningar och andra organisationer I denna grupp ingår den gemensamma kommittén för posttjänster. Denna kommitté skall säkerställa en dialog mellan företrädare för arbetsgivare och arbetstagare inom postsektorn. Reaktionerna från den gemensamma kommittén för posttjänster liknar dem som har uttryckts av de flesta individuella offentliga aktörer inom postsektorn (se ovan). En stor majoritet av sammanslutningar och andra organisationer har antagit en positiv inställning till tillkännagivandet och välkomnar införandet av ökad konkurrens på postmarknaden. Dessa organisationer lade tonvikten på ökad genomsynlighet vid redovisning och en grundlig kontroll av korssubventioneringen mellan monopoliserade och icke-monopoliserade områden. De vill att detta skall begränsas till en miniminivå. Tjänsternas kvalitet behöver förbättras och förväntas förbättras som ett resultat av avreglering och konkurrens. En minoritet av sammanslutningarna och de andra organisationerna uttrycker sin oro över samordningen mellan direktivet och tillkännagivandet i dess nuvarande utformning. Europaregionens internationella samarbetsorgan för synskadade begär särskilda bestämmelser för handikappade. 7. 6 Nationella tillsynsmyndigheter och medlemsstater En stor majoritet av de nationella tillsynsmyndigheterna och medlemsstaterna som har deltagit i samrådet stöder utkastet till tillkännagivande. I denna grupp ingår Comité Européen de Réglementation Postale (CERP), som faktiskt representerar alla postala tillsynsmyndigheter i EU. Endast ett fåtal nationella tillsynsmyndigheter har svarat individuellt. CERP välkomnar tillkännagivandet, men anser att det finns ett behov av ökad överensstämmelse mellan direktivet och tillkännagivandet för att ett större mått av rättssäkerhet skall uppnås. CERP uttrycker sin oro över tillämpningen av en princip om öppen tillgång. En begränsning av korssubventionering är en viktig fråga för de nationella tillsynsmyndigheterna. Överensstämmelsen mellan direktivet och tillkännagivandet är en viktig fråga för de flesta medlemsstater som har svarat individuellt. En medlemsstat uppskattar kommissionens försök att bringa klarhet i tillämpningen av konkurrensreglerna inom postsektorn, men motsätter sig starkt en avreglering av direktreklam och ankommande gränsöverskridande post på grund av den förmodade risken för att man tar ut de bästa bitarna och för en uppdelning av posttjänsterna. En annan medlemsstat riktar särskilt uppmärksamheten mot de sociala konsekvenser reformer inom postsektorn kan få samt på behovet av att förbättra kvaliteten på gränsöverskridande posttjänster. En medlemsstat har uttryckt sitt stöd för tillkännagivandet och direktivet, men skulle dock föredra att båda dokumenten offentliggörs tillsammans. En medlemsstat välkomnar tillkännagivandet i det stora hela samt den vägledning det kommer att medföra, och betonar att avregleringen skall fortsätta att rulla på. En annan medlemsstat bekräftar att kommissionen är behörig att utfärda ett tillkännagivande och välkomnar dess offentliggörande. Denna medlemsstat framhåller att tillkännagivandet gör det tillräckligt klart vilken inställning kommissionen kommer att ha vad gäller tolkningen och tillämpningen av konkurrensreglerna samt i fråga om frihet att tillhandahålla tjänster. 8. Slutsatser och uppföljning Kommentarerna i sin helhet är tillgängliga på begäran, så som angivits ovan. En majoritet av reaktionerna stöder utkastet till tillkännagivande. Det skulle vara oerhört svårt att tillmäta de erhållna reaktionerna olika vikt, att göra det på ett objektivt sätt samt att på den grunden 10 fastställa hur tillkännagivandet generellt har mottagits. Reaktionerna speglar de olika gruppernas specifika intressen. Osäkerheten om den framtida utvecklingen inom postsektorn - som ofrånkomligen tar den tekniska utvecklingen i beaktande - även förutan en avreglering, resulterar i en defensiv attityd från offentliga aktörer inom postsektorn och från fackförbund. Ett antal av de svarande har formella invändningar och menar att tillkännagivandet inte skall antas före direktivet samt att tillkännagivandet inte alltid använder samma terminologi som direktivet. Dessa reaktioner verkar förmedla farhågor beträffande möjligheten att behålla balansen mellan harmoniseringoch liberalisering samt inflytandet av en mer konkurrensmässig marknadsmiljö. Bortsett från detta är samstämmigheten om fördelarna med att införa eller utvidga konkurrensen inom postsektorn allmänt utbredd. Det står klart att den allmänna uppfattningen skulle kunna förbättras avsevärt genom en tydlig förklaring av tillkännagivandets syfte och rättsliga status. Diskussioner mellan kommissionens tjänster och en del av parterna har visat sig vara mycket nyttiga i detta avseende. Rädslan för att det slutliga direktivet och tillkännagivandet inte skulle stämma överens kan undanröjas genom att tillkännagivandet offentliggörs i en slutlig (justerad) form. Tanken att skjuta upp offentliggörandet av tillkännagivandet till slutet av detta år uppskattas av många av de parter som har deltagit i samrådet. De reaktioner som inkommit inom ramen för det offentliga samrådet kommer att analyseras vidare under loppet av beslutsprocessen för direktivet om posttjänster, och de skall också beaktas vid utarbetandet av tillkännagivandet i dess slutliga utformning. Detsamma gäller för de yttranden som presenterats av Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Det offentliga samrådet har visat att texten i tillkännagivandet kan förbättras för att uppnå ytterligare klarhet i viktiga frågor, framför allt när det gäller definitioner, frågan om allmänna posttjänster och förhållandet mellan monopoliserade områden och speciella och exklusiva rättigheter, principen om tillgång och om korssubventionering. Europaparlamentet avslutade sin första behandling av utkastet till direktiv om harmonisering av postsektorn den 9 maj 1996. Arbetet med utkastet till direktiv fortsätter i Europaparlamentet och rådet. De resultat som har uppnåtts i slutet av detta år vad gäller utkastet till direktiv skall beaktas vid den slutliga utformningen av tillkännagivandet som sedan skall offentliggöras i EGT. H FÖRTECKNING ÖVER DE SKRIFTLIGA STÄLLNINGSTAGANDENA INOM RAMEN FÖR DET OFFENTLIGA SAMRÅDET Bilaga 1 Offentliga aktörer inom postsektorn La Poste/de Post, Belgien Post Danmark, Danmark Deutsche Post AG, Tyskland La Poste, Frankrike An Post, Irland Postes et Télécommunications, Luxemburg PTTPost, Nederländerna Finland Post Ltd Posten på Aland, (Finland) Sweden Post, Sverige The Post Office, Förenade kungariket PostEurop Världspostföreningen Privata aktörer inom postsektorn Association of European Document Exchanges Association of European Express Carriers The European Express Organisation Transport Development Group pic, Consumer Division, Förenade kungariket Transporten Logistiek Nederland, Nederländerna :; 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 Fackförbund Communication Workers Union/Communication Managers Association, 19 Förenade kungariket 20 Deutsche Postgewerkschaft, Tyskland 21 Postal Telegraph and Telephone International Sindicato Nacional dos Trabaihadores dos Correios e Telecomunicaçôes, P. 22 Användarorganisationer Bureau Européen des Unions de Consommateurs European Mail & Express Services Users Association European Mail Order and Distance Selling Trade Association Federation of European Direct Marketing Mail Users'Association Ltd, Förenade kungariket The Reader's Digest Association, Inc 23 24 25 26 27 28 12. Sammanslutningar och andra organisationer British Printing Industries Federation, Förenade kungariket Envelope Makers & Manufacturing Stationers' Association, Förenade kungariket EU Committee of the American Chamber of Commerce in Belgium European Blind Union European Centre of Enterprises with Public Participation Fédération Française des Sociétés d'Assurances, Frankrike International Chamber of Commerce Union of Industrial and Employers Confederations of Europe Gemensam kommitté för poststjänster Nationella tillsynsmyndigheter och medlemsstater Ministère de l'Economie et des Télécommunications, Belgien Bundesministerium fur Post und Telekommunikation, Tyskland Ministère de La Poste des Télécommunications et de l'Espace, Frankrike Hoofddirectie Telecommunicatie en Post, Nederländerna Bundesministerium fur Öffentliche Wirtschaft und Verkehr, Österrike Instituto das Comunicacöes de Portugal Ministry of Transport and Communications, Finland Department of Trade and Industry, Förenade kungariket Comité Européen de Réglementation Postale 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 i3 ISSN 1024-4506 KOM(96) 480 slutlig DOKUMENT SV 08 10 Katalognummer : CB-CO-96-487-SV-C ISBN 92-78-09711-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg H


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1994/96 DA COMISSÃO de 17 de Outubro de 1996 que fixa a correcção aplicável à restituição em relação aos cereais


title: WRITTEN QUESTION No. 2776/96 by Georges BERTHU to the Council. IGC: the role of the national parliaments


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1995/96 DE LA COMMISSION du 17 octobre 1996 fixant les restitutions applicables à l'exportation des céréales, des farines et des gruaux et semoules de froment ou de seigle

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2768/96 του Georges BERTHU προς το Συμβούλ ο. ΔΚΔ - μεταρρύθμιση του τρίτου στύλου


title: 96/627/CE: Decisión de la Comisión de 17 de octubre de 1996 sobre la aplicación del artículo 2 de la Directiva 77/311/CEE del Consejo relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre el nivel sonoro en los oídos de los conductores de tractores agrícolas o forestales de ruedas (Texto pertinente a los fines del EEE)