title: SYVENDE ARSBERETNING om STRUKTURFONDENE - 1995 - EFRU - ESF - EUGFL - FIUF

eurovoc_concepts:
Structural Funds
activity report
implementation of the budget
regional development

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 30. 10. 1996 KOM(96) 502 endelig udg. SYVENDE AR S BE R E TN IN C om STRUKTURFONDENE t f* Mi/ç* # (Forelagt af Kommissionen) Denne rapport er udarbejdet af Europa-Koiruîiissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik og Samhørighed (GD XVI) i samarbejde med Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender (GD V). Generaldirektoratet for Landbrug (GD VI), Generaldirektoratet for Fiskeri (GD XIV) og Generaldirektoratet for Budgetter (GD XIX) og med bidrag fra Generaldirektoratet for Konkurrence (GD IV). Generaldirektoratet for Transport (GD VII), Generaldirektoratet for Miljø, Nuklear Sikkerhed og Civilbeskyttelse (GD XI), Generaldirektoratet for Videnskab, Forskning og Udvikling (GD XII), Generaldirektoratet for Det Indre Marked og Finansiclle Tjenesteydelser (GD XV), Generaldirektoratet for Energi (GD XVII), Generaldirektoratet for for Finanskontrol Erhvervspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger (GD XXIII). (GD XX) og Generaldirektoratet Sytende Årsberetning — Strukturfondene i IW5 INHOLDSFORTEGNELSE INDLEDNING A. ÅR 1995 1. Den nye Kommission samt arbejdsgruppen vedrørende økonomisk og social samhørighed træder i funktion 2. De nye medlemsstaters integration i strukturpolitikkerne 3. Iværksættelse af programmer vedrørende fællesskabsinitiativer 4. Det første hele års interventioner B. EN BERETNING l MILJØETS TEGN , 1. Baggrund 2. Komplementaritet mellem samhørighedspolitikken og miljøpolitikken C. BESKÆFTIGELSEN — EN AF DE STØRSTE UDFORDRINGER FOR UNIONEN D. BERETNINGENS VIGTIGSTE ELEMENTER 1. Bevillingsanvendelsen i 1995 2. Koncentration 3. Programmering. ,-. 4. Additionalitet 5. Partnerskab 6. Evaluering og overvågning , KAPITEL I IVÆRKSÆTTELSE AF PROGRAMMERINGERNE A. INTERVENTIONER PR. MÅL 1. Indledning 1. 1. 1995 i programmeringen for 1994-1999 1. 2. Bedre hensyntagen til miljøet 1. 3. Overvågning og midtvejsevaluering 1. 4. Kontrol med additionaliteten 2. Mål 1 2. 1. Gennemførelse af mål 1 i 1995 2. 2. Programmeringen i de enkelte i ned lem. -, tater ,: , I5 17 18 18 18 19 19 20 20 21 21 21 22 22 23 23 25 27 ,. 27 27 29 32 35 37 37 39 Syvende årsberetning — Strukturfondene i IW5 3- Mål 2 3. 1. Gennemførelsen afmål 2 i 1995 3. 2. Programmeringen i de enkelte lande 4. Mål 3 og 4 f 4. 1. Gennemførelse af mål 3 og 4 i 1995 4. 2. Programmeringen i de enkelte lande 5. Mål 5a 5. 1. Mål 5a-landbrug 5. 2. Mål 5a-fiskeri 6. Mål 5b 6. 1. Programmeringen for 1994-1999 6. 2. Gennemførelsen af mål 5b i 1995 6. 3. Programmeringen i de enkelte lande 7. Integration af de nye medlemsstater i strukturpolitikken : 7. 1. Mål 1 og 6 7. 2. Mål 2 7. 3. Mål 3 og 4 7. 4. Mål 5a 7. 5. Mål 5b ANDRE INTERVENTIONER 1. EF-initiativer Indledning 1. 1. 1. 2. Præsentation af de enkelte initiativer i de tolv medlemsstater , : : ADAPT (1994-1999) BESKÆFTIGELSE og MENNESKELIGE RESSOURCER (1994-1999) LEADER n (1994-1999) PESCA (1994-1999) SMV( 1994-1999) REGIS (1994-1999) RECHAR II (1994-1997) KONVER (1994-1997) RESIDER n (1994-1997) RETEX (1994-1997) URBAN (1994-1999) INTERREG II (1994-1999) PEACE (1994-1997) 1. 3. EF-initiativerne i de tre nye medlemsstater 1. 4. Resumé for de enkelte medlemsstater (EUR 12) ; 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand 2. 1. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 7 og 10 i EFRU-forordningen 2. 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen 63 64 65 81 81 82 95 95 100 105 105 108 110 118 119 123 127 131 133 136 136 136 143 143 145 149 150 151 153 154 155 157 159 161 163 169 169 173 178 178 181 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 - 2. 3. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhojd til artikel 8 i EUGFL-forordningen , 2. 4. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhokl til artikel 4 i FIUF-forordningen KAPITEL II GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET, KONTROL og ØKONOMISK FORVALTNING, SAMORDNING af de FORSKELLIGE FINANSIEL LE INSTRUMENTER, KOMPLEMENTARITET med de ØVRIGE EF- POLITIKKER A. GENNEMFØRELSE AF STRUKTURFONDENES BUDGET 1. Gennemførelse af budgettet i 1995 1. 1. Samlet gennemførelse i 1995 5 182 183 185 187 187 187 1. 2. Anvendelse i 1995 af hver enkelt fonds bevillinger for perioden 1994-1999 193 2. Status over bevillingsanvendelsen i programmeringsperioden 1994-1999 2. 1. Bevillingsanvendelsen 1994-1995 2. 2. Anvendelse i 1994-1995 af fondenes bevillinger for perioden 1994-1999 B. KONTROL OG ØKONOMISK FORVALTNING 1. Kontrol 1. 1. Kontrol foretaget af strukturfondenes tjenestegrene 1. 2. Kontrol foretaget af Finanskontrollen 2. Forbedring af den økonomiske forvaltning C. SAMORDNING AF DE FORSKELLIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER 1. Samhørighedsfonden , 2. EIB 3. EKSF 4. Den Europæiske Investeringsfond 5. Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes finansielle mekanisme D. KOMPLEMENTARITET MED DE ØVRIGE EF-POLITIKKER 1. Strukturfonde, lige muligheder og bekæmpelse af udstødelse 2. Strukturfonde, fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikter 3. Strukturfondene og den fælles fiskeripolitik 4. Strukturfondene og SMV 5. Strukturfonde, forskning og teknologisk udvikling 6. Strukturfondene og transeuropæiske net. , 201 201 202 206 206 206 209 210 211 211 212 213 214 214 215 216 217 218 219 219 220 - 7. Strukturfondene og gennemsigtigheden af de offentlige aftaler. 8. Strukturfondene og konkurrencepolitikken. 9. Strukturpolitikken og almen uddannelse og erhvervsuddannelse 222 223 r. 223 Svvende årsberetning Stiukluifondene i /WS KAPITEL III ENTERINSTITUTIONEL DIALOG, REGIONALT DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER OG KOMMUNIKATION A. INTERINSTITUTIONLL DIALOG PARTNERSKAB, INFORMATION 1. Dialog med Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg 1. 1. Europa-Parlamentet 1. 2. Det Økonomiske og Sociale Udvalg 2. Forbindelser med Regionsudvalget 3. Uformelle ministerrådsmøder om regionalpolitik og fysisk planlægning 4. Udvalgenes og komitéernes udtalelser B. REGIONALT PARTNERSKAB 1. Almindelig oversigt , 2. Gennemførelse af det regionale partnerskab i medlemsstaterne C. DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER OG ØKONOMISKE INTERESSEORGANISATIONER 225 227 227 227 229 229 230 231 233 233 234 239 1. Partnerskabet omfattende arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisa tioner og dets rolle i overvågningen af strukturinterventionerne 239 1. 1. Almindelig oversigt 1. 2. Iværksættelse i medlemsstaterne af partnerskabet omfattende arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer 2. Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer på fællesskabsplan D. INFORMATION OG KOMMUNIKATION, FORMIDLING AF GOD PRAKSIS 1. Information og kommunikation 2. Formidling af god praksis KAPITEL IV VIDEREFØRELSE AF OVERSIGTEN FOR PERIODEN 1989-1993 A. EFTERFØLGENDE EVALUERING AF ADDITIONAL1TETEN 1. Mål 1 og 2 2. Mål 3 og 4 239 239 242 245 245 , 246 249 251 251 251 Svvende. årsberetning — Strukturfondene i 1995 - B. EFTERFØLGENDE EVALUERING AF MÅLENE 1. Mål 3 og 4 2. Mål 5a 3. Mål 5b. C. EFTERFØLGENDE EVALUERING AF EF-INITIATIVERNE 1. Regionaludviklingsinitiativer 2. Initiativerne vedrørende menneskelige ressourcer: NOW, HORIZON og EUROFORM 3. Initiativet vedrørende udvikling af landdistrikter: LEADER 1 BILAG BILAG 1: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995 BILAG 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995 BILAG 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 BILAG 4: Den finansielle gennemførelse af overgangsforanstaltninger og nyskabende aktioner BILAG 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger BILAG 6: Større projekter, der blev godkendt i 1995 BILAG 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager FORKORTELSER 7 ,. 252 252 253. 254 254 255 262 263 265 267 277 287 299 305 319 323 341 A. A. A, A. A A A. A. A^ A A A. A A. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 INDHOLDSFORTEGNELSE OVER TABELLER Tabel 1: Tabel 2: Tabel 3: Tabel 4: Tabel 5: label 6: Tabel 7: Tabel 8: Tabel 9: Tabel 10: Tabel 11: Tabel 12: Tabel 13: Tabel 14: Tabel 15: Tabel 16: Tabel 17: Tabel 18: Tabel 19: Tabel 20: Tabel 21: Tabel 22: Tabel 23: Tabel 24: Tabel 25: Tabel 26: Tabel 27: Tabel 28: Tabel 29: 'Tabel 30: Tabel 31: Tabel 32: Tabel 33: Tabel 34: Finansiel tildeling 1994-1996/1999 ,. Antal godkendte programmeringsdokumenter i 1994-1995 Interventioner, der blev godkendt i 1994-1995, i forhold til antallet af bevillinger, der er programmeret for 1994-1996/99 Forpligtelser 1994-1995 og procentvis andel af den støtte, der er disponeret over Betalinger 1994-1995 og procentvis andel af den udbetalte sløltc Strukturfondenes regionale mål - aktioner, der direkte vedrører miljøet i program meringen for 1994-1996/99 Gennemsnitligt årligt investeringsbehov mellem 1993 og 2003 i de dårligst stillede områder for at bringe miljøinfrastrukturerne i overensstemmelse med de europæis ke direktiver Mål 1 - 1995 i programmeringen for 1994-1999 27 27 28 28 29 30 30 37 Mål 1 og miljøet - fordeling af de bevillinger, der er afsat direkte til miljøformål, 1994-1999 38 Mål 1 - Belgien - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et Mål 1 - Tyskland - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne Mål 1 - Grækenland - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne Mål 1 - Spanien - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne Mål 1 - Frankrig - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 1 - Irland - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne Mål I - Italien - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne Mål 1 - Nederlandene - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et Mål l - Portugal - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne Mål 1 - Det Forenede Kongerige - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Oversigt over de OP/SPD'er under mål 2, der blev godkendt i 1994 og 1995 Mål 2 - 1995 i programmeringen for 1994-1996 Mål 2 og miljøet - fordeling af de bevillinger, der er afsat direkte til miljøformål, 1994-1996 Mål 2 - Belgien - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 2 - Danmark - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 2 - Tyskland - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 2 - Spanien - Prioriteter i de i 1995 godkendte programmer Mål 2 - Spanien - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne Mål 2 - Frankrig - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 2 - Italien - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 2 - Luxembourg - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et Mål 2 - Nederlandene - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 2 - Det Forenede Kongerige - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 3 og 4 - 1995 i programmeringen for 1994/95-1956/99 Mål 3 og 4 - Belgien - Status over den fimmsidk -i. -. -. nemførelse af SPD'erne 40 43 46 49 51 53 55 57 59 62 63 64 65 66 67 69 71 71 73 75 76 78 80 81 83 10 Tabel 35: Tabel 36: Tabel 37: Tabel 38: Tabel 39: Tabel 40: Tabel 41: Tabel 42: Tabel 43: Tabel 44: Tabel 45: Tabel 46: Tabel 47: Tabel 48: Tabel 49: Tabel 50: Tabel 51: Tabel 52: Tabel 53: Tabel 54: Tabel 55: Tabel 56: Tabel 57: Tabel 58: Tabel 59: Tabel 60: Tabel 61: Tabel 62: Tabel 63: Tabel 64: Tabel 65: Tabel 66: Tabel 67: Tabel 68: Tabel 69: Tabel 70: Tabel 71: Tabel 72: Tabel 73: Syvende årsberetning - Strukturfondene i 1995 Mål 3 og 4 - Danmark - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 3 og 4 - Tyskland - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne Mål 3 og 4 - Spanien - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne Mål 3 og 4 - Frankrig - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 3 og 4 - Italien - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne 84 86 88 89 91 Mål 3 og 4 - Luxembourg - Status over den finansielle gennemførelse af program merne 92 Mål 3 og 4 - Nederlandene - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne. 93 Mål 3 og 4 - Det Forenede Kongerige - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et 94 Ugunstigt stillede områder i henhold til direktiv 75/268/EYF Mål 5a-landbrug - gennemførelsesprognoser 1994-1999 Mål 5a-landbrug - finansielle resultater for 1995 Mål 5a-landbrug - konkrete resultater i 1994 Mål 5a-landbrug - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne Mål 5a-fiskeri - SPD'emes interventionsprioriteter, 1994-1999 Mål 5a-fiskeri - 1995 i programmeringen for 1994-1999 Mål 5a-fiskeri - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 97 98 99 99 99 101 102 102 Mål 5b - areal, befolkning i de støtteberettigede områder og finansiel tildeling pr. medlemsstat 1994-1999. 105 Mål 5b og miljøet - fordeling af de bevillinger, der direkte afsættes til miljøet, 1994- 1999 106 Oversigt over de i 1994 og 1995 godkendte SPD'er Mål 5b - 1995 i programmeringen for 1994-1999 Mål 5b - Belgien - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 5b - Danmark - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et Mål 5b - Tyskland - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 108 109 110 111 112 Mål 5b - Spanien - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne t. 113 Mål 5b - Frankrig - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 5b - Italien - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 5b - Luxembourg - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et Mål 5b - Nederlandene - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 114 115 116 116 Mål 5b - Det Forenede Kongerige - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 117 Mål 1 - Ystrig - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et Mål 6 i Finland og Sverige - grundstatistikker Mål 6 - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 2 i de nye medlemsstater - grundstatistikker Mål 2 - Ystrig - fordeling af finansielle midler pr. region og pr. fond Mål 2 - Ystrig - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 2 - Finland - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et Mål 2 - Sverige - fordeling af finansielle midler pr. region og pr. fond Mål 2 - Sverige - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 3 og 4 - Vejledende fordeling af bevillingerne til de nye medlemsstater 120 120 123 123 123 124 126 126 127 127 Svvende årsberetning - Strukturfondene i I9i)5 Label 74 Tabel 75 Tabel 76 Tabel 77 Tabel 78 Tabel 79 Tabel 80 Tabel 81 Tabel 82 Tabel 83 Tabel 84 Tabel 85 Tabel 86 Tabel 87 Tabel 88: Tabel 89: Tabel 90: Tabel 91: Tabel 92: Tabel 93: Tabel 94: Tabel 95: Tabel 96: Tabel 97: Tabel 98: Tabel 99: Tabel 100: Tabel 101: \ \ 128 130 Mål 3 og 4 - Ystrig - Status over den finansielle gennemførelse at SPD'erne Mål 3 og 4 - Finland - Status over den finansielle gennetuførelse af SPD'erne Mål 3 - Sverige - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et :. 131 Mål 5a-landbrug - prognoser vedrørende bevillingsfordelingen i de nye medlemssta ter, 1995-1999 ; 131 Mål 5a-fiskeri - prioriterede interventioner i de nye medlemsstater Mål 5a-fiskeri - status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 5b - SPD'er, der blev godkendt i 1995 i de nye medlemsstater Mål 5b - Ystrig - status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Mål 5b - Finland - status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne Antal EF-initiativprogrammer, der blev fremlagt og godkendt i 1995 Oversigt over Kommissionens beslutninger vedrørende EF-initiativeme i 1994-1995 Kommissionens forslag til fordeling af reserven pr. initiativ i 1995 EF-initiativer - 1995 i programmeringen for 1994-1997/99 132 132 133 134 135 136 138 140 140 Oversigt over de EF-initiativprogrammer, der blev godkendt i 1994 og 1995 - EUR 15 141 ADAPT-programmer, der blev godkendt i 1995 - EUR 12 Status over gennemførelsen af EMPLOI-programmerne - EUR 12 LEADER Il-programmer, der blev godkendt i 1995 - EUR 12 PESCA-programmer, der blev godkendt i 1995 og 1994 - EUR |. 2 , SMV-programmer, der blev godkendt i 1995 - EUR 12 REGIS-programmer, der blev godkendt i 1995 - EUR 12 RECHAR Il-programmer, der blev godkendt i 1995 - EUR 12 KONVER-programmer, der blev godkendt i 1995 - EUR 12 RESIDER Il-programmer, der blev godkendt i 1994 og 1995 - EUR 12 Situationen for RETEX-programmerne i 1995 - EUR 12 URBAN-programmer, der blev godkendt i 1995 - EUR 12 URBAN - Oplysninger om programmets finansiering i Spanien INTERREG/REGEN-programmer, der blev godkendt i 1995 - EUR 12 143 146 149 151 152 153 154 156 157 159 161 163 164 INTERREG Il-programmer (grænseoverskridende samarbejde), der blev godkendt i 1995 - EUR 12 165 Tabel 10 la: PEACE-programmet ••• 169 Tabel 102: EF-initiativer i de nye medlemsstater - Vejledende fordeling af bevillingerne 1995- 1999 170 Tabel 103: EF-initiativer i de nye medlemsstater - Programmer der blev godkendt i 1995 ,. 170 Tabel 104: Tabel 105: Tabel 106: EF-initiativer - Oversigt over de finansielle tildelinger pr. medlemsstat, 1994-1999 173 Nyskabende aktioner (artikel 10 i EFRU-forordningen) - interventionsfelter 1995- 1999 178 Aktioner finansieret i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen i 1995 - forpligtel ser Tabel 107: Aktioner finansieret i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen i 1995 180 182 188 190 191 192 193 194 195 196 198 200 201 202 203 204 205 >. 213 213 255 261 12 Tabel 108: Tabel 109: Tabel 110: Tabel III: Syvende årsberetning - Strukturfondene i 1995 Aktioner finansieret i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen, 1989-1995. Aktioner finansieret i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen i 1995 Forpligtelsesbevillinger for 1995: prindelse og udnyttelse Udnyttelse af bevillingerne i 1995 182 183 187 ,. 187 Tabel 112: Anvendelse af bevillingerne for 1995 pr. budgetpost Tabel 113: Forpligtelser i 1995 Tabel 114: Betalingeri 1995 Tabel 115: Tabel 116: Tabel 117: Tabel 118: Tabel 119: Tabel 120: Tabel 121: Betalinger i 1995 vedrørende interventioner fra perioden før den anden programme ringsperiode Uindfriede forpligtelser pr. 31. december 1995 Anvendelse i 1995 af bevillingerne for perioden 1994-1999 Anvendelse i 1995 af EFRU-bevillingerne for perioden 1994-1999 Anvendelse i 1995 af ESF-beviliingerne for perioden 1994-1999 Anvendelse i 1995 af EUGFL-bevillingerne for perioden 1994-1999 Anvendelse i 1995 af FIUF-bevillingerne for perioden 1994-1999 Tabel 122: Anvendelsen i 1994-1995 af bevillingerne for perioden 1994-1999 Tabel 123: Anvendelse i 1994-1995 af EFRU-bevillingerne for perioden 1994-1999 Tabel 124: Tabel 125: Tabel 126: Tabel 127: Tabel 128: Tabel 129: Tabel 130: Anvendelse i 1994-1995 af ESF-beviliingerne for perioden 1994-1999 Anvendelse i 1994-1995 af EUGFL-bevillingerne for perioden 1994-1999 Anvendelse i 1994-1995 af FIUF-bevillingerne for perioden 1994-1999 EIB - Finansieringer til fordel for regionaludvikling EIB - Fordeling pr. sektor af finansieringerne til fordel for regionaludvikling EF-initiativer 1989-1993 - Finansieringer pr. initiativ og pr. medlemsstat INTERREG - Fordeling af projekterne på sektorer A. A. A. A. A. A. A. A. A. A. A A. A Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 13 MEDDELELSE TIL LÆSEREN Der skal tages hensyn til Here forhold ved læsningen af tabellerne i denne beretning, idet den omhandler strukturfondenes interventioner set ud fra flere synsvinkler. Der er så vidt muligt gjort opmærksom på disse synsvinkler i teksten. Hvilke forskellige synsvinkler er der tale om? • programmeringsperioden: i princippet drejer det sig altid om perioden 1994-1999. Det er kun i kapitel 11. A om den budgetmæssige gennemførelse, at der i fuldstændighedens interesse er taget hensyn til de foregående programmeringsperioder for at medtage al budgetmæssig aktivitet vedrørende strukturfon dene i 1995 (dette vedrører kun udbetalingerne), og i kapitel IV om status for perioden 1989-1993; • programmeringsfasen. På EF-niveau er den første fase EF-støtterammen. I de sammenfattende tabeller i kapitel I drejer det sig om de »programmerede« bevillinger. Den anden fase er de operationelle programmer, globaltilskuddene eller de store projekter. Dette niveau kaldes »vedtaget« i de sammen fattende tabeller. For de samlede programmeringsdokumenter er disse to programmeringsfaser sam menfaldende, og beløbene er derfor identiske; • antallet af medlemsstater (EUR 15, EUR 12 eller EUR 3) afhængigt af året (1994 eller 1995) og interventionstypen (pr. mål, EF-initiativer, teknisk bistand, innoverende foranstaltning). En sammen fatning af alle tal findes i bilagene og i kapitel 11. A om den budgetmæssige gennemførelse. Således skelnes der i kapitel I mellem dels interventioner på medlemsstaternes initiativ, dels undersøgelser og teknisk bistand på initiativ af Kommissionen i forbindelse med disse interventioner, idet retsgrundlaget ikke er det samme. Disse undersøgelser og denne tekniske bistand er derimod medregnet i forpligtelser ne og betalingerne i bilagene, hvis budgetposten er den samme. • interventionen (operationelt program, SPD, teknisk bistand) uden hensyntagen til den budgetpost, der har muliggjort forpligtelsen eller betalingen af bevillingerne eller den budgetpost, der ligger til grund for forpligtelsen eller bevillingen uden hensyntagen til interventionstypen. Forpligtelserne og betalin gerne præsenteres på grundlag af det første kriterium i kapitel I og på grundlag af det ånde* kriterium i kapitel II. A og i bilag 1-4; • bevillingstypen, dvs. bevillinger fra selve regnskabsåret eller fremførte eller genopførte bevillinger. Denne sondring foretages kun, når de brugte bevillinger behandles pr. budgetpost, altså i kapitel II. A og i bilagene. Medmindre andet er anført i overskriften eller i en note, er der altid tale om bevillinger, som omfatter fremførte og genopførte bevillinger; • referenceåret med henblik på angivelse af priserne. Støttebeløbene, bude i forbindelse med programme ringen (EF-støtterammer) og vedtagelsen (operationelle programmer, SPD osv. ) udtrykkes i priserne i vedtagelsesåret. Til gengæld udtrykkes de afholdte bevillinger i priserne i det år, hvor de blev afholdt (løbende priser). INDLEDNING Svvende årsberetning Strukturfondene i 1995 17 Denne beretning bygger på artikel 16 i forordning (EØF) nr, 2052/88 som ændret. Der er fastsat nærmere bestemmelser herom i artikel 31 i forordning (EØF) ,\x. 4253/88 som ændret. Beretningen har til formål at gøre rede for anvendelsen i 1995 af strukturfondsforordningerne og iværksættelsen af de heri fastsatte mål (mål 1-6). Beretningens opbygning er således til en vis grad bestemt af forordningerne, men er også kraftigt påvirket af de hovedaktiviteter og -tendenser, der bar præget 1995, samt "af de innovationer der har fundet sted. Med hensyn til indhold« er der således rejst nye spørgsmål, som f. eks. fremlæggelsen af retningslinjerne for iværksættelsen af det regionale partners kab og i samme del Kommissionens indsats for at sprede kendskabet til god forvaltningspraksis. Med hensyn til formen har man valgt at give de økonomiske oplysninger en udtømmende behandling og at anskue året 1995 som led i programmeringen for 1994-1999. Endelig har man som en væsentlig nyskabelse behandlet et tværgående emne, nemlig den nuværende programmerings hensyntagen til miljøet, et emne, der tages op hele beretningen igennem på grund af dets horisontale karakter og mange dimensioner. I kapitel I gøres der rede for iværksættelsen af de forskellige strukturinterventioner i 1995 som led i den flerårige programmering. Der tænkes først og fremmest på de målspecifikke interventioner, men der lægges også vægt på de tre nye medlemsstaters integration i strukturpolitikkerne og vedtagelsen af nye programmer inden for rammerne af fællesskabsinitiativerne. I overensstemmelse med artikel 31 i forordning (EØF) nr. 4253/88 som ændret vedlægges en liste over de større projekter, men der er også iværksat en grundigere evaluering, hvis resultater eventuelt vil blive fremlagt i en kommende årsberetning. Kapitel II vedrører budgetgennemførelsen for 1995 set på baggrund af den flerårige programmering samt andre finansielle spørgsmål — finansforvaltningen, kontrollen med midlernes anvendelse — og komplementariteten med de øvrige fællesskabspolitikker. Sidstnævnte aspekt, som allerede blev udførligt behandlet i den sjette årsberetning, tillægges stadigvæk stor betydning og går som en rød tråd gennem hele beretningen. I kapitel III behandles de forskellige institutionelle spørgsmål i forbindelse med strukturfondene, fra de interinstitutionelle relationer på fællesskabsplan og det regionale og socioøkonomiske partnerskab til oplysningerne om fondenes virksomhed. Som nævnt lægges der i dette kapitel særlig vægt på det regionale partnerskab og indsatsen til spredning af god forvaltningspraksis på fællesskabsplan. Kapitel IV er en forlængelse af det samme kapitel i den sjette beretning, hvor der gøres status over den første programmeringsperiode 1989-1993. Kun forhold, der ikke er redegjort for i de tidligere årsberetninger (1993 og 1994), behandles i denne beretning. Den første treårige rapport om den økonomiske og sociale samhørighed indeholder en mere generel gennemgang af denne periode. I denne indledning behandles først de hovedspørgsmål, der har præget 1995 i strukturfondssam- menhæng. Derefter gøres der rede for valget af miljøtemaet, og endelig fremhæves beretningens hovedelementer. A. AR 1995 Den nye Kommission samt arbejdsgruppen vedrørende økonomisk og social samhørighed træder i funktion 1. Den nye Kommission samt arbejdsgruppen vedrørende økonomisk og social samhørighed træder i funktion I 1995 trådte det nye kommissærkollegium under forsæde af Jacques Santer i funktion. Kommissio nen, som ønskede at stimulere overvejelserne om visse af Fællesskabets vigtigste politikker, beslutte de i begyndelsen af sit mandat at oprette seks arbejdsgrupper, som skulle behandle »forbindelserne udadtil«, »vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse«, »transeuropæiske net«, »samhørighed«, »informationssamfundet« og »lige muligheder for mænd o" kvinder«. Arbejdsgruppen vedrørende samhørighed ledes af Monika Wulf-Mathies, som i Komn> ionen er den ansvarlige for regionalpoli- Syvende årsberetning — Siruklurfo, ulene i 1995 tik og samhørighed, og består endvidere af Padraig Flynn, ansvarlig for beskæftigelse <>g sociale anliggender, Franz Fischler, ansvarlig for landbrug og udvikling af landdistrikter, Emmjt Bonino, ansvarlig for fiskeri, Ritt Bjerregaard, ansvarlig for miljø, Neil Kinnock, ansvarlig for transport og Yves-Thibault de Silguy, ansvarlig for økonomiske og finansielle anliggender. Arbejdsgruppen trådte sammen første gang i marts 1995 og pålagde sig selv den opgave at diskutere hovedlinjer på følgende områder: bedre forståelse for samhørighedspolitikken som middel til at opnå en gevinst på fællesskabsplan, bedre gennemførelse af strukturfondenes (og Samhørighedsfondens) interventioner og udarbejdelse af et oplæg om den økonomiske og sociale samhørighedspolitiks fremtidige profil. Arbejdsgruppen holdt møde tre gange i 1995. På disse møder blev følgende emner drøftet: anvendel se af fællesskabsinitiativernes budgetreserve, beskæftigelsen og strukturfondene, samhørighedspoli tikken og miljøet, hovedlinjer i Fællesskabets politik for udvikling af landdistrikter samt oplysninger om og formidling af samhørighedspolitikken. Disse drøftelser har gjort det muligt at påvirke Kommissionens arbejde med de nævnte emner og udarbejde kommissionsafgørelser om fordelingen af fællesskabsinitiativreserven og om Kommissionens meddelelser til de øvrige institutioner om »samhørighed og miljø« og »beskæftigelse og strukturfonde«. Ved disse lejligheder orienterede Monika Wulf-Mathies sine kolleger om resultaterne af de uformelle møder mellem de ministre, der har ansvaret for regionalpolitikken og den fysiske planlægning af Strasbourg- og Madrid-områderne. 2. De nye medlemsstaters integration i strukturpolitikkerne 1995 blev præget af Fællesskabets udvidelse med Østrig, Finland og Sverige. Efter den undersøgelse af, hvorledes denne udvidelse påvirker strukturpolitikken, som blev gennemført allerede i 19941, begyndte man i begyndelsen af 1995 at forberede vedtagelsen af de operationelle programmer for de forskellige interventioner. Drøftelserne med de tre nye medlemsstater skred hurtigt og effektivt frem, således at samtlige interventioner under de enkelte mål med enkelte undtagelser kunne sættes i gang i årets løb. De programmer, der endnu ikke var godkendt ved udgangen af 1995, vedrørte ligesom for de øvrige medlemsstaters vedkommende hovedsagelig fællesskabsinitiativerne. 3. Iværksættelse af programmer vedrørende fællesskabsinitiativer Efter den etapevise vedtagelse i 19942 af hovedlinjerne for de tretten fællesskabsinitiativer vedtog Kommissionen i 1995 de dertil hørende programmer. Det meget store antal programmer, der var foreslået af medlemsstaterne (400 i alt), krævede et stort forberedelsesarbejde samt intensive drøftel ser med de forskellige nationale myndigheder. Det lykkedes at vedtage to tredjedele af programmerne i 1995 svarende til over 80% af de rammebeløb, der var fastsat for de tolv medlemsstater, og knap 45% af rammebeløbene for de tre nye medlemsstater. 4. Det første hele års interventioner For de fleste af interventionernes vedkommende — programmerne (EFSR og SPD) for du forskellige mål — var 1995 året for den konkrete gennemførelse af programmer og andre former for interven tion efter disses vedtagelse i 1994. Nye programmer, hovedsagelig henhørende under mål 1 og 5b, blev endvidere vedtaget i 1995, dvs. at så godt som alle programmerede bevillinger blev vedtaget for så vidt angår de tolv medlemsstater for perioden 1994-1999. Se årsberetning 1994. Se årsberetning 1994. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 |i» Dette første hele års interventioner bærer præg af det dobbeltmål, Kommissionen har sat sig. Det første mål går ud på at opnå den størst mulige effektivitet. Ønsket om effektivitet gælder for det første overvågningen af interventionerne, hvorfor der er oprettet overvågningsudvalg og vedtaget kriterier for projektudvælgelsen. Kommissionen har henledt de forskellige partneres opmærksomhed på nødvendigheden af en stram overvågning og nøje overensstemmelse mellem programmålene og valget af projekter. Ønsket om effektivitet har for det andet ført til intenst evalueringsarbejde, nemlig i forbindelse med forberedelsen af midtvejsevalueringerne, den forudgående vurdering af de nye programmer og den efterfølgende evaluering af interventionerne for perioden 1989-1993. For det tredje kræver programmernes effektive forvaltning og socioøkonomiske effekt, at der oprettes et frugtbart og varieret partnerskab. Kommissionen har siden 1994 søgt at overbevise de forskellige myndigheder med ansvar for strukturinterventionerne om vigtigheden af et udstrække partnerskabet til at omfatte en bred vifte af aktører, såvel institutionelle lokale eller regionale partnere som økonomiske og sociale partnere. Endelig har Kommissionen i 1995 fortsat tilstræbt en stram finansiel forvaltning af interventionerne i form af øget kontrol med anvendelsen af midlerne og overvejelser i partnerskab med medlemsstaterne om, hvorledes medlemsstaternes og Kommissionens fælles forvalt ning af fællesskabsbevillingerne kan gøres bedre og mere effektiv. Det andet væsentlige mål for programgennemførelsen i 1995 har været ønsket om sammenhæng med hele rækken af Fællesskabets finansielle politikker og interventioner. Da strukturfondene indebærer meget store fællesskabsfinansieringer, sørger Kommissionen for, at de udvikles i sammenhæng med de øvrige fællesskabsinstrumenter, hvad enten der er tale om lovgivningsmæssige, finansielle eller politiske instrumenter. Således har overvejelserne dels ført til meddelelser vedrørende forbindelserne mellem strukturfondene og visse politikker (på områderne beskæftigelse, miljø, lige muligheder og integreret udvikling af visse områder), dels ført til, at den koordinering af de forskellige finansielle instrumenter, der blev påbegyndt i 1994, blev fortsat i 1995. B. EN BERETNING I MILJØETS TEGN Det ovennævnte forsøg på at skabe sammenhæng mellem strukturfondsinterventionerne og andre fællesskabspolitikker har navnlig vedrørt miljøet. Princippet om økonomisk og social samhørighed og om miljøbeskyttelse er begge nævnt i præambelen til traktaten om Den Europæiske Union. For så vidt angår miljøbeskyttelse giver dette sig udslag i et krav om hensyntagen til miljøet ved fastlæggel sen og gennemførelsen af Fællesskabets øvrige politikker (traktatens artikel 130 R). Dette krav vedrører særlig strukturfondene, dels på grund af ændrede bestemmelser, dels på grund af samspillet mellem strukturpolitikken (særlig regionalpolitikken) og miljøpolitikken. 1. Baggrund Ved revisionen i 1993 af strukturfondsforordningerne blev der stillet nye miljøkrav. Dette førte ubestrideligt til en større hensyntagen til miljøet i de nye programmeringer for perioden 1994-1999. I øvrigt forudsætter disse nye krav, at man i højere grad søger at forebygge overtrædelser af Fællesskabets miljøbestemmelser, og at man sanktionerer de overtrædelser, der alligevel finder sted, hårdere. Kommissionen ønsker at bevidstgøre de forskellige parter herom og lægger vægt' på reglernes overholdelse. Endelig fandt der vigtige drøftelser sted i 1995, som har resulteret i en øget indsats på miljøområdet; således er der udarbejdet en midtvejsstatus inden for rammerne af det femte miljøhandlingsprogram3 og en meddelelse om samhørighedspolitik og miljø4. Disse dokumen ter har anskueliggjort nødvendigheden af at gennemføre det femte programs hovedmålsætninger på grund af miljødimensionens horisontale karakter. KOM(95)624 endelig udg. af 10. januar 1996. KOM(95)509 endelig udg. af" 22. november 1995. 20 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 2. Komplementaritet mellem samhørighedspolitikken og miljøpolitikken I meddelelsen om samhørighedspolitik og miljø peges der på komplementariteten mellem samhørigr hedspolitikken og miljøpolitikken, som viser sig ved en bæredygtig socioøkonomisk udvikling, der tager hensyn til kravet om bevarelse af de naturlige ressourcer. Dette kan illustreres med konkrete eksempler. For det første er miljøet en regionaludviklingsfaktor. Et godt miljø er med til ai tiltrække potentielle investorer til en region. Endvidere virker miljøaktiviteter beskæftigelsesfremmende og fremmende for produktionen af varer og tjenesteydelser, hvor SMV spiller en væsentlig rolle. Endelig er miljøet en vigtig kilde til diversificering af aktiviteter (f. eks. i landdistrikter) eller af arbejdsstyrkens kvalifikationer. For det andet bidrager strukturpolitikken på to måder til miljøet. Den resulterer i store finansielle overførsler, som direkte eller indirekte påvirker miljøet, og som gør det muligt for ugunstigt stillede områder at finansiere de investeringer, der er nødvendige for at nå Fællesskabets miljømål. Men strukturpolitikken har ligeledes betydning for andre instrumenter til fremme af en bæredygtig udvikling. Gennem strukturpolitikken kan man fremme analysen af projekternes miljømæssige virkninger ved at kræve en evaluering heraf. Man kan ligeledes kræve pålidelige miljøstatistikker eller opstille fysiske indikatorer til brug for programevalueringen. Ved strukturfondenes interventio ner på miljøområdet kan man også fremme befolkningens miljøbevidsthed, f. eks. ved at uddanne den til de nye opgaver i den forbindelse og ved at tilskynde de offentlige aktører til at overveje spørgsmålene vedrørende fysisk planlægning og bevarelse af de naturlige ressourcer. På grund af ovennævnte faktorer har man fundet det hensigtsmæssigt ikke længere at behandle komplementariteten mellem disse to politikker i et særligt afsnit i årsberetningen om strukturfonde ne, men at beskæftige sig med dette emne igennem hele rapporten og vise, hvorledes hvert aspekt af strukturfondsaktiveringen kan omfatte en miljødimension, og hvorledes der så vidt muligt tages hensyn til denne dimension i programmerne, der som tidligere nævnt først og fremmest tager sigte på den økonomiske og sociale udvikling. C. BESKÆFTIGELSEN — EN AF DE STØRSTE UDFORDRINGER FOR UNIONEN Den alvorlige beskæftigelsessituation er et centralt problem for Den Europæiske Union, som i øjeblikket rummer ca. 18 mio. arbejdsløse. Det Europæiske Råd i Essen (december 1994) bekræftede endnu en gang, at bekæmpelsen af arbejdsløsheden og tilvejebringelsen af lige muligheder måtte betragtes som højt prioriterede mål. I erkendelse af, at bestræbelserne for at skabe stabil vækst måtte suppleres med strukturreformer på arbejdsmarkedet, pegede Det Europæiske Råd på fem foranstalt ninger, som kunne bidrage til en løsning af de strukturbetingede beskæftigelsesproblemer. Det Europæiske Råd opfordrede medlemsstaterne til at efterkomme henstillingerne ved at prioritere disse foranstaltninger i deres flerårige beskæftigelsesprogrammer. Kommissionen har i sin meddelelse om EU's strukturinterventioner og beskæftigelse3, som blev forelagt i 1995, foreslået forskellige retningslinjer, som kan sikre, at der er sammenhæng mellem den politik, der blev fastlagt i Essen, og strukturfondsstøtten, og øge strukturfondenes virkning ved at integrere dem i en europæisk beskæftigelsesstrategi. Det drejer sig således om at skabe grobund for en langsigtet vækst, øge vækstens beskæftigelsesindhold, udvikle en økonomi, som ikke blot er baseret på konkurrence, mert også på solidaritet, udnytte partnerskabets muligheder bedre og mobilisere de lokale aktører. I praksis drejer det sig om at udnytte den manøvremargen, der er indbygget i gennemførelsesplanerne for EFSR/SPD, og at indstille overvågnings- og evalueringssystemerne på en gradvis gennemførelse af de højt prioriterede aktioner, uden at dette får indvirkning på strukturfondsprogrammerne, som for størstedelens vedkommende blev vedtaget i 1994. Meddelelsen blev forelagt for første gang på det uformelle ministerrådsmøde i Madrid (30. november — 1. december 1995). Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Det Europæiske Råd i Madrid (december 1995) bekræffecfe, at det var nødvendigt at samordne medlemsstaternes beskæftigelsespolitik og EF's strukturpolitik. Strukturfondene spiller en stor rolle for væksten og beskæftigelsen, navnlig i de medlemsstater og regioner, som er de største støttemod tagere. Strukturfondsstøtten bidrager til at stimulere efterspørgslen, idet den Øger dei| regionale indkomst ved at finansiere investeringer i infrastrukturer, produktionskapacitet, menneskelige res sourcer og teknologisk potentiale, som styrker det regionale erhvervslivs konkurrenceevne. Denne strategi betyder også, at der må lægges større vægt på det aktive og præventive aspekt, således som det var tilfældet med de mål 4-aktioner, der blev gennemført i 1995. Dette kræver en samordnet indsats fra alle de aktører, som er involveret i gennemførelsen af strukturfondsinterventionerne. Kommissionen har forpligtet sig til at fremme denne politik inden for rammerne af de forskellige partnerskaber. D. BERETNINGENS VIGTIGSTE ELEMENTER 1. Bevillingsanvendelsen i 1995 I 1995 blev der i alt disponeret over 21,938 mia. ECU af de 24,069 mia. ECU, der var til rådighed for samtlige interventioner. Disse beløb skal sammenholdes med tallene for 1994, nemlig henholdsvis 19,246 mia. og 21,323 mia. Der var således en høj udnyttelsesgrad, 91% (90% i 1994), mens betalingerne nåede op på 82% af forpligtelserne mod 76% i 1994. Det skal fremhæves, at bevillings anvendelsen for så vidt angår fællesskabsinitiativer var klart bedre end i 1994, idet der blev anvendt 2,358 mia. ECU, dvs. 91% af de disponible bevillinger, mod 12% i 1994. Denne fremgang skyldes naturligvis, at de fleste af de planlagte nye programmer blev vedtaget i 1995. Hvad angår de forskellige mål, fordeler forpligtelserne sig således: 14,518 mia. ECU til mål 1, 1,735 mia. ECU til mål 2, henholdsvis 1,607 mia. ECU og 94,5 mio. ECU til mål 3 og 4, 655,9 mio. ECU til landbruget og 179 mio. ECU til fiskeriet under mål 5a, 571,9 mio. ECU til mål 5b og endelig 125,9 mio. ECU til mål 6. For så vidt angår de enkelte strukturfonde er der store forskelle på, hvor mange ECU der i absolutte tal er disponeret ove'r (fra 485,5 mio. ECU for FIUF — 2% af de samlede forpligtelser — til 12,211 mia. ECU for EFRU — 56% af de samlede forpligtelser), men udnyttelsesgraden er stort set den samme. I alle fonde er der anvendt 99% af bevillingerne (alle interventionsformer under ét), bortset fra ESF, der nåede op på 76%. 2. Koncentration Koncentrationsprincippet er et af hovedprincipperne for strukturfondsreformen i 1988. Der er tale om koncentration af interventionerne om visse mål, geografisk koncentration af de støtteberettigede regioner, finansiel koncentration om de mest presserende problemer og vanskeligt stillede områder og tematisk koncentration af interventionerne om visse områder. Hvad angår de tre sidstnævnte aspekter, er der ikke sket nogen nævneværdig udvikling, idet afgørelserne og hovedlinjerne i den forbindelse blev fastlagt i 1993 og 1994 for hele perioden 1994-1999 (1994-1996 fpr mål 2)*. Princippet om finansiel koncentration, som navnlig har ført til fastsættelse af rammebevillinger for perioden 1994-1999, afspejles derimod i virksomheden i 1995. Det er nemlig mål 1, der fortsat tegner sig for størstedelen af Kommissionens virksomhed. Inden for rammerne af de programmer for fællesskabsinitiativer, der blev vedtaget i 1995, udgør bevillingerne til mål 1-regionerne for alle initiativerne under ét 64% af de samlede bevillinger, der blev vedtaget i 1995. I lighed hermed udgør de forpligtelsesbevillinger, der er anvendt til mål 1 i 1995-budgettet, 66% af samtlige forpligtelser, og betalingerne for mål 1 tegner sig for 70% af de samlede betalingsbevillinger. Disse tal viser, at gennemførelsen af mål 1 skrider hurtigt frem i forhold til resten af strukturinterventionerne. 6 Se årsberetning 1994. 22 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 3. Programmering Den flerårige programmering over seks år er ligeledes kendetegnende for strukturfondsinterventio nerne. Den blev indført i 1994 ved vedtagelsen af de fleste af programi]jierirçgsdokurr|enterne for interventionerne for de enkelte mål (EFSR'er, operationelle programmer, SPD'er). I 1995 blev der ligeledes vedtaget programmeringsdokumenter for de nye medlemsstater (36 i alt, hvortil kommer seks svenske SPD'er) samt en lang række programmer for fællesskabsinitiativer (265 i alt). Resultatet af programmeringen efter de to år 1994-1995 er i det store og hele tilfredsstillende. Hvad angår interventionerne pr. mål, er 97% af de planlagte rammebevillinger (pr. EFSR eller SPD) godkendt i form af SPD'er, operationelle programmer, globaltilskud eller større projekter. Som nævnt i den foregående årsberetning har muligheden for at anvende samlede programmeringsdoku menter muliggjort en kraftig forenkling af programmeringsreglerne. Ser man i øvrigt på, hvor mange bevillinger der i alt er anvendt på to år, viser det sig, at der er disponeret over en tredjedel (31%) af den vedtagne støtte, og at en femtedel af støtten (19%) er betalt. Betalingsrytmen, som afspejler de konkrete resultater, er generelt forbedret, selv om situationen for de enkelte mål varierer. Tre mål har en rytme, der svarer til de samlede tal, nemlig mål 1, 3 og 5a. For to måls vedkommende, mål 4 og 5b, er man langtfra nået så langt med programmeringen (mål 4: 24% af den støtte, der er disponeret over, og 12% af den betalte støtte; mål 5b: henholdsvis 18% og 10%). Endelig ligger tallene for mål 2, som ved første øjekast er større på grund af den treårige etapevise programmering (52% af den støtte, der er disponeret over, og 26% af den betalte støtte), under gennemsnittet, såfremt man sammenholder dem med tallene for hele perioden 1994-1999. Gennemførelsesgraden afviger også fra medlemsstat til medlemsstat. For alle mål under ét er der disponeret over 2 1% af støtten i Belgien og Finland og 4 1% i Det Forenede Kongerige, mens der er betalt 10% af støtten i Finland, 11% i Italien og 25% i Det Forenede Kongerige. For så vidt angår fællesskabsinitiativerne har programmeringsprocessen vist sig at være vanskeligere. Den er nemlig blevet vanskeliggjort af det store antal programmer, der er fremlagt af medlemsstater ne (400 for De Femten, dvs. omtrent samme antal interventioner som OP/SPD'erne), og som har udgjort en administrativ belastning. Men et betragteligt antal programmer, tre fjerdedele, er blevet vedtaget, svarende til 81 % af bevillingerne til de tolv medlemsstater og 42% af bevillingerne til de tre nye medlemsstater. På det uformelle rådsmøde i Venedig i maj 1996 anerkendte Kommissionen og medlemsstaterne problemet med det alt for store antal programmer og de heraf følgende forviklin ger, navnlig for så vidt angår fællesskabsinitiativerne. De anerkendte også nødvendigheden af at udbedre denne situation. 4. Additionalitet Overholdelsen af additionalitetsprincippet kræver en uafbrudt finansiel overvågning. Reglerne for denne er for de nye programmer for perioden 1994-1999 fastlagt i programmeringsdokumenterne. Således blev den forudgående vurdering af additionaliteten stort set gennemført i 1994 og næsten gennemført i 1995. Arbejdet i forbindelse med additionaliteten drejede sig i 1995 navnlig om den efterfølgende evaluering af perioden 1989-1993 og midtvejsevalueringen af den anden periode. For så vidt angår den efterfølgende evaluering af den første programmeringsperiode, afviger resulta terne efter mål og efter medlemsstater. For mål 1 og 2 blev proceduren afsluttet og additionaliteten kontrolleret for fem medlemsstater i 1995. Men det var umuligt at kontrollere additionalitetsprincip- pets overholdelse i de øvrige medlemsstater, enten fordi oplysningerne var ufuldstændige (tre medlemsstater), eller fordi der slet ikke forelå nogen oplysninger (fire medlemsstater). Med hensyn til mål 3 og 4 blev additionaliteten ligeledes kontrolleret for fire medlemsstater, mens kontrollen var ufuldstændig for to medlemsstater og umulig for fem. Mål 5b er det eneste, for hvilket det allerede i 1995 blev bekræftet, at additionalitetsprincippet var opfyldt i samtlige medlemsstater. Endelig vedrørte midtvejsevalueringen i 1995 alene mål 1, men resultatet var begrænset, idet kun én medlemsstat havde overholdt princippet og retningslinjerne for kontrollen. Svvende årsberetning Strukturfondene i 1995 5. Partnerskab Gennemførelsen af partnerskabsprincippet kom i 1995 ind i en aktiv fiise i forbindelse med oprettel sen af overvågningsudvalgene. Hvad angår det regionale partnerskab er den praksis, der går ud på inddragelse af de regionale myndigheder, nu bekræftet, og den fungerer i almindelighed godt. De øvrige territoriale myndigheder, navnlig de lokale, inddrages ikke i samme grad. Beretningen viser, hvor meget situationerne varierer, afhængigt af de institutionelle realiteter og interventionstyperne. Den viser tillige, at systemet unægteligt er meget indviklet. Dette giver anledning til overvejelser vedrørende en forenkling af den regionale overvågning. Med hensyn til det socioøkonomiske partnerskab er der en udvikling i gang, hvor de økonomiske og sociale partnere inddrages mere i overvågningsudvalgenes arbejde. Men også på dette punkt afviger situationen meget fra medlemsstat til medlemsstat. I visse lande inddrages de overhovedet ikke, mens de i andre endog er med til at træffe beslutninger. I visse lande er der tale om en indirekte repræsentation, i andre om informa tionsprocedurer. For at undgå, at procedurerne vanskeliggøres på grund af stadig mere komplekse partnerskabsstrukturer, er Kommissionen klar over, at det er nødvendigt at overveje, hvorledes man bedst kan inddrage de forskellige partnere endnu mere og give dem en større rolle og et større ansvar. 6. Evaluering og overvågning Der blev på to fronter gennemført et intensivt overvågnings-og evalueringsarbejde i 1995. Hvad angår den nuværende programmeringsperiode, blev overvågningsudvalgene oprettet, og Kommissio nen udarbejdede i denne forbindelse en fælles overvågnings- og evalueringsvejledning. Formålet var at få alle partnere til at følge samme retningslinjer og gennemføre en kvalitativ og kvantitativ overvågning af økonomien og af resultaterne af programmerne. Midtvejsevalueringen, som skal finde sted i 1996, blev ligeledes genstand for et partnerskab. Det var meningen, at der skulle foretages en systematisk og kritisk analyse af interventionerne. Men det tager lang tid, selv om der ubestrideligt er sket fremskridt. Det andet aspekt af evalueringen er den efterfølgende evaluering af den første programmeringsperiode. De foreløbige resultater, der var blevet forelagt Kommissionen ved udgan gen af 1994 for så vidt angår mål 3 og 4 på den ene side og mål 5b på den anden side, blev bekræftet i løbet af 1995. Resultaterne for mål 5a og visse fællesskabsinitiativer for perioden 1991-1993 blev modtaget i 1995. Disse resultater vil, selv om de fremkommer efter vedtagelsen af programmerne for den anden periode, blive benyttet i forbindelse med de igangværende interventioner, bl. a. som led i midtvej sevalueringerne. Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 ^^ ~2_ KAPITEL I IVÆRKSÆTTELSE AF PROGRAMMERINGERNE Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 27 A. INTERVENTIONER PR. MAL1 1. Indledning 1. 1. 1995 i. programmeringen for 1994-1999 Tabel 1: Finansiel tildeling 1994-1996/1999 (mio. ECU) U UK D EL E F IKL 1 L N AT P Kl SE UK IA1. T Mil 1 M il 2 Mil 3 M IN M il 5» lanilbruj; fiskeri M i l Sb Mil 6 730,0 160,0 396,2 23,4 194. 9 170. 4 24. 3 78,1 13. 640,0 733. 0 1. 682,! 104,5 1. 144,4 1. 069. 9 74. 3 1. 229,0 56,0 263,0 13,0 266,9 127. 0 139. 9 54,0 13. 980,0 0. 0 26. 300. 0 1. 130,0 1. 474,4 368. 6 445,6 326,0 119. 6 664,0 2. 189,2 1. 763. 2 2. 562,4 299,6 1. 935,4 1. 745. 5 189. 9 2. 239,4 5. 620. 0 0. 0 14. 860. 0 684. 0 1. 316. 3 398. 8 814,4 ttto,o 134. 4 903. 7 7. 0 20. 7 0,9 40. 1 39. 0 1. 1 6,0 13. 980,0 0,0 150,0 300,0 922,8 156,2 164,6 118. 0 46,6 150. 0 165,6 101,0 334,0 61,0 387. 8 385,8 2. 0 411. 0 69. 2 258,4 84,6 354,0 331. 0 23. 0 194,0 459,9 160,0 347. 0 173,0 130,1 90. 1 40. 0 138. 0 252. 0 2. 359,8 2. 142. 0 1. 501. 0 329. 7 449. 7 J6/. 0 88. 7 820. 5 93. 974,6 7. 305,4 11. 078,3 2. 01 SJ 6. 327,9 3. 443,7 884,2 6. 887,7 711,9 1 ALT 1. 584,6 652. 9 18. 533. 0 13. 980,0 30. 382,6 10. 989. 2 5. 620. 0 18. 977. 2 74,7 1. 843,6 1. 460. 4 13. 980,0 1. 420,1 1. 200,1 7. 602,7 128. 301,1 1995 var for så vidt angår strukturfondenes interventioner pr. mål især kendetegnet ved to forhold: godkendelse af programmeringerne for de nye medlemsstater og den faktiske gennemførelse af programmerne i de tolv andre medlemsstater, efter at programmerne var blevet godkendt og iværksat i 1994. De sidste programmer, der manglede godkendelse, blev for de flestes vedkommende godkendt i 1995, og gennemførelsen (oprettelse af overvågningsudvalg, udvælgelse af projekter) var stort set tilfredsstillende. Der blev opnået væsentlige resultater efter to års forløb med de nye programmerin ger. I alt 407 programmeringsdokumenter bortset fra EFSR'er (herunder OP'er, SPD'er, globaltils kud, større projekter) blev godkendt mellem 1994 og 1995 for de tolv medlemsstater, dvs. i gennemsnit 34 programmer pr. medlemsstat. Det faktiske tal varierer dog fra 8 programmer for Danmark og Luxembourg til 83 programmer for Spanien. For samtlige femten medlemsstater var 442 programmer blevet godkendt ved udgangen af 1995, heraf 35 for de tre nye medlemsstater. Hvis man lægger programmerne for fællesskabsinitiativerne, som i det store og hele blev godkendt i 1995, til, når man op på 733 programmer i alt for de femten medlemsstater (dvs. gennemsnitligt 49 program mer pr. medlemsstat: 29 OP/SPD'er i gennemsnit og 17 fællesskabsinitiativprogrammer i gennems nit). Tabel 2: Antal godkendte programmeringsdokumenter i 1994-1995 B DK D EL E F IRL 1 L N 1» UK E U R J2 AT FI SE EU 113 E UR 15 M i ll Mil 2 Mil 3 Mil 4 Mil 5a Landbrug Mil Sa Fiskeri Mil 5b Mil 6 1 4 5 S 6 i 3 Mål i all 25 Fællcsskabs- initialivcr Inlerreg/Pcace Andre (l) 1 (l)lnkl. Retex for 1993 1ALT 16 41 31 IR 9 12 1 11 1 g 53 8 II 1 2 1 7 6 19 1 1 2 1 20 10 24 II 16 1 2 1 13 60 31 83 •/so JO 68 2 1 1 2 1 1 8 17 1 5 1 1 2 1 5 3 13 1 0 2 1 11 164 72 50 12 31 9 69 1 4 1 1 2 1 7 16 17 31 •107 17 1 2 1 2 1 I * 1 1 1 2 1 2 1 9 5 1 0 1 1 0 1 P 1 10 3 2 5 • 3 9 2 165 82 53 >4 ; 36 12 78 2 35 4-12 291 5 67 10 23 47 6 19 4 12 il 2S 248 4 2 ? S -, 256 13 > 127 41 106 v;V::v5>7 \6 87 -'•:'• n '••',:; 28 28 59 655 21 11 1) 43 733 1 Læseren bør være opmærksom på, at interventionerne i de nye medlemsstater er samlet i ét afsnit under dette kapitels punkt A. 7. For hele beretningen gælder det, medmindre andet er anført, at beløbene er angivet i 1994- eller 1995-priser, afhængig af hvornår interventionerne er vedtaget, for så %idt angår programmeringen, og i løbende priser for så vidt angår anvendelsen af forpligtelses- og beinlmgsb'- illn erne. 28. Vvwi|/«' årsberetning — Strukturfondene i 1995 Hvis man ser på, hvor mange programmer der er godkendt, i forhold til hvor maiige der er programmeret for perioden 1994-1999, synes resultatet efter de to fønjte år fit være tilfredsstillende. 97% af de programmerede bevillinger er blevet vedtaget i form af SPD'er, OP'er, globaltjjlskud eller større projekter. For fire mål, nemlig 2, 3, 5a-fiskeri og 6, blev samtlige interventioner vedtaget allerede i 1995. Tallene er også meget tilfredsstillende for tre andre mål, nernjig 1, 5a-landorug og 5b (mellem 96% og henved 100%). For så vidt angår mål 1, blev samtlige SPD'er godkendt i 1994 (1995 for Østrigs vedkommende). Blandt interventionerne inden for de forskellige EFSR mangl*r man kun at godkende den tekniske bistand for Tyskland og Irland og visse OP'er for Grækenland, Spanien og Italien. Hvad angår mål 5a-landbrug, blev alle SPD'er godkendt, bortset fra dem, der vedrørte forordningerne (EØF) nr. 866/90 og 867/90, idet der her for Italiens vedkommende mangler at blive godkendt en række OP'er inden for én EFSR. Hvad angår mål 5b mangler der kun at blive godkendt de forskellige SPD'er for Sverige og det tekniske bistandsprogram for Frankrig. Kun for så vidt angår mål 4 er der godkendt en ringere andel (75%), men dette skyldes dels, at Det Forenede Kongerige ikke har fremlagt noget program for årene 1994-1996, dels at SPD'et endnu mangler at blive godkendt for Sveriges vedkommende. Hvad angår situationen for de enkelte medlemsstater, er alle programmer (Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrig, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Portugal) godkendt for alle mål under ét i langt de fleste af De Tolv. I tre medlemsstater, Italien, Spanien og Grækenland er der godkendt mellem 90% og 100%, idet der for hver af disse medlemsstater mangler at blive godkendt visse operationelle programmer under mål 1. I Det Forenede Kongerige er andelen 96%, hvis man medregner mål 4, hvor særlige forhold gør sig gældende (alle de øvrige programmer er godkendt). I de tre nye medlemsstater var situationen ved udgangen af 1995 ligeledes meget tilfredsstillende, idet samtlige interventioner var godkendt i Østrig og Finland, mens SPD'erne for mål 4 og 5b i Sverige endnu manglede at blive godkendt. Tabel 3: Interventioner, der blev godkendt i 1994-1995 (SPD 'er, operationelle programmer, blobaltils- kud, større projekter), i forhold til antallet af bevillinger, der er programmeret for 1994-1996/99 (i%) M i ll M il 2 Mil 3 Mil 4 MII 5a-landt>rug Mil 5a-fisl. cn MII 5b Mil 6 EL 98% D. 100% 100% 101% 101% 100% 100% 100% DK 100% 1. 00% 100% 100% 100% 100% D 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% E 94% 100% 100% 100% 100% 100% 100% F 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% IRL 100% I 9 1% 100% 99% 100% 100% N 100% 100% L 100% 100% 99% 100% 100% 100% N 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% AT 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% V p% I A LI 100% 100% 100% 9 8% 9 5% 100% 100% 9 3% 100% 100% 100% 99% FI SE 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 0% 100% 100% 0% 100% 74% UK 100% 100% 100% 0% 100% 100% 100% 96% I ALT 96% 100% 100% 75% 100% 100% 9 8% 100% 97% Når man fra et finansielt synspunkt ser på, hvor langt man er nået med programmerne, viser det sig, at gennemførelsestempoet i det store og hele er normalt. Alt i alt var der efter de to første år disponeret over knap en tredjedel (31%) af støtten, hvilket faktisk svarer til de forpligtelser, der blev indgået navnlig i 1995, idet de fleste af programmerne blev godkendt i andet halvår eller ved udgangen af 1994. Tabel 4: Forpligtelser 1994-1995 og procentvis andel af den støtte, der er disponeret over (mio. ECU) U 107. 0 15% 62,2 39% 97. 8 24% 4. 6 18% 53,0 31% 4. 1 17% 9,2 12% Mil 1 % af stollen Mil 2 % af stolten Mil 3 % af stollen Mil 4 % af sletlen Mil Sa (landbrug) % af slutten Mål 5a (fisken) % af stollen Mil 5b % af stollen Mal 6 % af slutten I ALT % u/slulltn 337,8 21% DK • 30. 3 54% 85,0 32% 6,0 46% 38. 7 30'/. 46. 6 33% 9. 8 18% ; 216. 3 33% EL 4. 544,9 33% - - - D 3. 892. 1 29% 286,9 39% 307. 8 18% 29. 6 28% 322. 7 30% 24. 9 33% 261,7 21% E 8. 372,4 34% 659,2 58% 426. 6 29% 118. 1 32% 101. 9 31% 39. 8 33% 162. 1 24% F 497,6 23% 904,4 51% 778,4 30% 95,4 32% 678,6 39% 63,3 33% 373. 2 17% IRL 1. 680,1 30% • * • 1 3. 024,7 22% 299,9 44% 200,5 15% 60,6 15% 117,5 17% 44. 8 33% 107. 0 12% I. 8. 0 114% 6,5 31% 0,5 59% 12,2 31% 100% 0,8 14% N 37. 2 25% 105. 0 35% 2823 31% 22,2 14% 25,3 21% 9. 2 20% 25,6 17% AT 28. 8 17% 54,1 54% 64,1 19% 11,7 19% 61. 5 16% 2. 0 100% 78. 3 19% V 4. 548. 8 33% • - • 5. 125,6 28% 4. 544,9 33% 9. 880,1 34% 3. 390,9 31% 1. 680. 1 10% J855. U 29,11 _. -JJ?* MI6. 8 300,5 21% 4. 548. 8 33% FI SE 31,1 45% 60,3 23% 14,8 18% 61,4 19% 23,0 100% 32,8 17% 81,0 18% 304,5 21% 105,8 66% 73,0 21% 0,0 13,7 15% 40,0 100% 0,0 44. 9 18% 277,4 31% UK 532,3 23% 1. 250,0 58% 975,0 65% 0,0 85. 2 24% 14. 8 17% 120,7 15% 2. 978,0 41% lait 27. 265,9 30% 3. 796,9 52% 3. 357,1 30% 363. 6 24% 1. 571,6 29% 313,4 35% 1 181. 2 18% 125. 9 18% 37. 975,8 31% Syvende årsberetning ~ Strukturfondene i 1995 29 For så vidt angår betalingerne, som markerer den konkrete gennemførelse af interventionerne, idet de finder sted på grundlag af de endelige støttemodtageres efterspørgsel, afspejler deres andel på 19% den forsinkelse, der opstod i 1994. Men tallet forekommer logisk, når det betænkes, at betalingerne navnlig fandt sted i 1995. Tabel 5: Betalinger 1994-1995 og procentvis andel af den udbetalte støtte (mio. ECU) FI SE I) 79,8 11% 29,3 18% 74. 5 19% 2. 3 9% 16. 5 10% 3,3 13% 4,6 6% DK. 20,0 36% 74. 2 28% 3. 0 2 3% 19. 2 15% 30. 3 22% 5. 7 10% 1) 2. 470. 1 EL 2. 760. 7 E 5. 570. 0 18% 156,9 2 1% 214. 3 14% 14,8 14% 209,8 20% 16,1 22% 134. 2 11% 2 0% •. " • 2 3% 448. 0 4 0% 244. 5 17% 65,8 18% «0,3 2 5% 10,0 8V. 118. 4 18% F 286,7 13% 423,3 2 4% 503. 7 2 0% 47. 7 16% 402. 8 2 3% 41. 1 2 2% 207,9 9% IRL 1. 369,6 I 1. 555,4 L 2 4% ; • 12% 150,0 2 2% 100,2 8% 30,3 8% 58,7 9% 11,2 8% 53,5 6% 4,0 5 7% 5. 6 2 7% 0,3 3 8% 5,4 14% 0,2 15% 0,4 7% N 19,6 13% 52. 5 18% 253,3 2 7% 11,1 7% 12,2 10% 6,2 13% 12,6 8% AT 14,4 9% 21. 4 2 1% 32. 0 10% 5. 9 10% 30. 7 8% 0,2 10% 39,2 10% r 3. 263,4 2 3%. MII 1 V. af stutten NUI 2 % af sioilcn M il 3 % af stutten MM 4 % af stutten Må! 5a (landbrug) % af stolte» Mil 5a (fiskeri) % af stutten Mil 5b % af stutten M il 6 % af stollen I A LT '/• af stollen 2 1 0^ 13% 152,4 23% 3. 236,2 2. 760,7 17% 20% 6. 537,0 23% 1. 913,3 17% 1. 369,6 24% 1. 959,4 11% 15,9 21% 367,5 20% 143. 8 10% 3. 263,4 23% 15. 6 2 2% 30. 2 12% 7,4 9% 30. 7 9% 6. 9 3 0% 15. 9 8% 40,5 9*/. 147,2 10%. 38. 1 2 4% 36. 5 1 1% 0. 0 6. 9 tv. 12,0 3 0% 0,0 UK 331. 4 14% 518. 9 2 4% 818. 6 I all 17. 721. 1 2 0% 1. 877,8 2 6% 2 4 0 7 ,6 55% 0. 0 41. 7 12% 11. 8 13% 69. 4 8% 2 2% 188. 7 12% 914,9 17% 149,3 17% 661. 9 10% 63. 0 9% 23. 984,2 19% 22,5 9% 115,9 13%. 1. 791,8 25% 1. 2. Bedre hensyntagen til miljøet Strukturfondenes anden programmeringsperiode faldt sammen med ønsket om en større hensyntagen til miljøet i fællesskabspolitikkerne for at fremme en bæredygtig udvikling. Således satsede man bl. a. i det femte miljøhandlingsprogram mere på forebyggelse og udvidede rækken af aktionsmidler. Indsatsen blev rettet mod fem aktivitetssektorer (industri, transport, energi, landbrug, turisme), som strukturfondene skulle yde en betydelig økonomisk udviklings-eller omstillingsstøtte til. Kommissio nens analyse af regionernes udvikling åbenbarede endvidere, at der stadig var stort behov for miljøinfrastrukturer i de mest ugunstigt stillede områder2 og mere generelt for fysisk planlægning i forbindelse med fordelingen af aktiviteter eller infrastrukturer, navnlig i det femte handlingspro grams målsektorer3. Ved de reviderede strukturfondsforordninger blev princippet om en bæredygtig udvikling indført i programmeringsprocessen, og det blev fastlagt, hvilke forpligtelser der skulle opfyldes i medlemssta ternes regionaludviklingsplaner (vurdering af miljøsituationen, evaluering af de foreslåede aktioners miljøkonsekvenser, kvantificerede miljømæssige mål i de prioriterede aktionsfelter, inddragelse af miljømyndigheder). Disse forpligtelser har gjort det muligt at vurdere programmernes miljøkonsek venser meget mere nøjagtigt4. Men ud over denne vurdering og forpligtelsen til at overholde miljølovgivningen ved programmernes iværksættelse yder strukturfondene en væsentlig og meget varieret økonomisk støtte til miljøbeskyttelse, for så vidt denne støtte i henhold til fondenes opgaver kan bidrage til områdernes økonomiske udvikling. Denne støtte er så meget væsentligere, som de aktører, der beskæftiger sig med strukturfondsindsatsen på alle niveauer, nu er enige om ikke længere at betragte miljøet som en isoleret sektor, men som en væsentlig dimension i den bæredygti ge udvikling. Miljøet skal være kilde til økonomiske initiativer og til fornyelser, dvs. kilde til jobskabelse, navnlig på lokalt og regionalt plan. Strukturfondene, instrumenter tit fremme af en bæredygtig udvikling Mellem 1989 og 1993 blev 2,751 mia. ECU (dvs. ca. 7% af det samlede beløb) afsat til aktioner, som direkte vedrørte miljøet i mål 1-, 2- og 5b-regionerae. Miljøbeskyttelse og -forbedring er således en 2 Se Den 5. periodiske rapport om regionernes socioøkonomiske udvikling. 3 Se Europa 2000+ — Samarbejde om den fysiske planlægning i Europa. 4 Se årsberetning 1994. 30 Svvendti' årsberetning — Strukturfondene i 1995 dimension, der er taget i betragtning siden strukturfondsreformen i 1988. For den nye periode 1994- 1999 (1994-1996 for så vidt angår mål 2) er der i alt afsat 9,445 mia. ECU til disse regioner (dvs. 9% af det samlede programbeløb). Tabel 6: Strukturfondenes regionale mål — aktioner, der direkte vedrører miljøet i programmeringen for 1994-1996/99 (EUR 12 — mio. ECU — 1994-priser) Mal 1 MM 2 (94-99) 1 alt Miljo (94-96) 1 alt Miljo Mil 5b (94-99) UH li DK 730 92 160 8 78 7 968 107 - - 56 pni(i) 54 pm(i) 110 0 D 13. 640 1. 106 733 52 1. 229 207 15. 602 1. 365 EL 13. 980 624 - - E 26. 300 3. 034 1. 130 40 664 67 28. 094 3. 141 F 2. 189 323 1. 763 103 2. 239 245 6. 191 671 5. 620 74 - - - - 5. 620 74 I 14. 860 1. 867 684 48 904 94 16. 448 2. 009 Mal i alt Miljo - 13. 980 624 (1) Umuligt al angive del nøjagtige tal, da miljeaklionemc i vid udstrækning er medtaget under andre udgifiskategorier. 1 ALT Miljo - - 7 2 6 1 13 3 IRL L N 1» 13. 980 1. 056 - - - - 13. 980 1. 056 UK 2. 360 146 2. 142 138 820 64 5. 322 348 I all 93. 809 8. 327 6. 975 397 6. 144 721 106. 928 9. 445 100% 8,9% 100% 5,7% 100% 11,7% 100% 9% 150 5 300 5 150 36 600 46 Strukturfondenes indsats til fordel for en bæredygtig udvikling er meget forskelligartet. Den finder sted, når interventionerne programmeres, og når de konkret gennemføres. Der kan tales om fire forskellige aspekter. Ved programmeringen af interventionerne er der i forbindelse med strukturfondsstøtten direkte miljøinvesteringer, som tager sigte på to typer aktioner: fastsat • direkte investeringer i miljøprojekter. Som oftest er der tale om modernisering og udvikling af infrastrukturer med henblik på visse af det femte miljøhandlingsprograms målemner (vand, affald, kystområder, flodbassiner, industrielt bymiljø, beskyttelse af natur og biodiversitet). På disse områder mangler der stadig infrastrukturer, navnlig i de dårligst stillede områder (se nedenstående tabel), eller der opstår nye behov i forbindelse med den industrielle eller land brugsmæssige omstilling. Men behovene er meget forskellige fra region til region, hvilket kommer direkte til udtryk ved den andel, de respektive investeringer tegner sig for. Miljøinvesteringerne i mål 1-regionerne er således i høj grad domineret (83%) af foranstaltninger vedrørende vand — rensning, indsamling, distribution og forvaltning af vandressourcer ved kysterne eller inde i landet. Derimod er det rensning og håndtering af affald, der dominerer i industriområderne under mål 2 (53%), og som også spiller en stor rolle (30%) i landdistrikterne under mål 5b. Endelig vedrører næsten 60% af de foranstaltninger, der direkte tager sigte på miljøet under mål 5b, forvaltning af det naturlige miljø, beskyttelse af landskabet og biodiversitet. Tabel 7: Gennemsnitligt årligt investeringsbehov mellem 1993 og 2003 i de dårligst stillede områder for at bringe miljøinfrastrukturerne i overensstemmelse med de europæiske direktiver (mio. ECU — 1994-priser) Medlemsstat Spildevand fra byerne Byaffald Industrielt eller farligt affaid Vand distribution I ALT Spanien Grækenland Irland Italien Portugal lait Kilde: 5. periodiske rapport om regionernes socioøkonomiske situation og udvikling. 458 240 95 208 113 656 19 35 20 15 35 105 10 2 7 14 14 37 372 95 30 288 149 562 859 372 152 525 J ll 1. 360 forebyggende investeringer. Med disse foranstaltninger gennemføres det femte miljøhandlingspro grams grundprincipper og henstillinger, som går ud på, at problemerne skal angribes ved kilder*. Foranstaltningerne fremmer nemlig udviklingen af produktionsprocesserne, kombinerer direkte og indirekte incitamenter og skaber en bredere vifte af aktionsmidler. De finansierede foranstalt ninger vedrører særlig visse sektorer: industri og navnlig SMV (investeringer i »grønne produk ter«, »rene teknologier« og energibesparende processer); enrgi (fremme af vedvarende energifor- Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 31 mer, mere rationel energianvendelse i forbindelse med de transeuropæiske net); transport (fremme af kollektiv transport i byområder og multimodal transport på globalt plan, samordning inden for rammerne af de transeuropæiske net); landbrug (diversificering af landbrugsproduktionen og anvendelse af mere miljøvenlige metoder, sammenkædning med de landbrugsmiljøforanstaltnin- ger, der er en følge af reformen af den fælles landbrugspolitik); og turisme, hvor der tilstræbes en mere rationel og mindre miljøbelastende udvikling (bl. a. »grøn turisme«). De forebyggende foranstaltninger omfatter ligeledes indirekte langsigtede aktioner, nemlig miljøforskning i forbin delse med teknologiske applikationer og uddannelse af arbejdstagerne i de nye miljøteknologier. Til disse to områder, forskning og uddannelse, ydes der i øvrigt øremærkede bevillinger inden for rammerne af mål 1 og 2. Bevillingerne udgør 1% af miljøbevillingerne under mål 1 og 6% under mål 2. Ved programmernes iværksættelse tager miljøindsatsen særlig sigte på overholdelsen af love og forskrifter. Der er i to henseender ydet en stor indsats, som bestemt bør fortsættes og styrkes: • intensivering af evalueringen og overvågningen. Dette er navnlig kommet til udtryk ved den forudgående evaluering af regionaludviklingsplanerne og programmerne i overensstemmelse med de nye regler, som lægger stor vægt på vurderingen af programmernes miljøkonsekvenser. Således er der i programmeringsdokumenterne (EFSR eller SPD) systematisk fastsat kvantificerede miljømål, og der er lagt særlig vægt på angivelse af indikatorer, der viser de miljømæssige konsekvenser. På dette punkt er der i øvrigt sket forbedringer. Men der er ingen tvivl om, at den miljømæssige evaluering og overvågning af programmerne kan forbedres yderligere (se nedenfor); Kvantificerede miljømål: for perioden 1994-1999 indeholder en Programmeringsdokumenterne række kvantificerede mål på miljøområdet. I mål 1-regionerne er der først og fremmest tale om forvaltning af vandressourcer og affald. I Spanien skal f. eks. kapaciteten med hensyn til spildevandsbehandling øges fra 59% til 75% af befolkningen, og kapaciteten med hensyn til behandling af giftigt og farligt affald skal øges fra 0,5 til 1,2 mio. tons. I Grækenland skal overfladevandets kvalitet forbedres med 10%, og mængden af by affald, der behandles, skal øges fra 25% til 45%. I Irland skal genanvendelsen af by affald øges fra 8% til 15%. I Italien (Mezzo- giornb) skal affaldsbehandlingsanlæggenes dækning stige fra 50% til 70% af befolkningen. Endelig skal andelen af befolkningen, der er tilsluttet det offentlige drikkevandsnet, i Portugal øges fra 77% til 95%. projektudvælgelse og -gennemførelse. Det er på dette stadium afgørende, at der tages miljømæssi ge hensyn, hvis det skal sikres, at investeringerne slår igennem, og at de forudgående evalueringer gennemføres korrekt. De nye regler gør det muligt at inddrage miljømyndighederne i gennem førelsen og overvågningen af de i miljømæssig henseende følsomme interventioner. Endvidere skal miljødirektiverne overholdes. De for strukturfondene vigtigste direktiver er direktivet om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet5 og direktiverne om fugle og levesteder. I strukturfondsforordningerne og standardbestemmelserne i programmerings dokumenterne hedder det udtrykkeligt, at disse direktiver skal overholdes. Erfaringen viser dog, at undersøgelsernes kvalitet og gennemsigtighed skal øges. Med hensyn til projekternes støttebe rettigelse skal udvælgelseskriterierne endvidere tage hensyn til deres miljømæssige bæredygtighed. Hvad angår disse to spørgsmål er det overvågningsudvalgene, der skal tage stilling til, hvilke fremskridt der skal gøres. 5 Rådets direktiv af 27. juni 1985, 85/337/EØF, EFT L 175 jf 5. 7. I9HV 32 Svvende årsberetning — Strukturfondene i IW5 Meddelelsen om samhørighedspolitikken og miljøet: Kommissionen vedtog i 1995 en meddelelse om samhørighedspolitikken og miljøet* for at gøre rede for, hvad der allerede var opnået med hensyn til integration af miljøhensyn i den tøkonomis- ke og sociale samhørighedspolitik. Meddelelsen var endvidere oplæg til en drøftelse af, hvad man fremover kunne gøre for at sikre en bæredygtig udvikling. I meddelelsen anerkendes de fremskridt, der allerede er gjort, og der peges på de forskellige muligheder for yderligere at fremme den miljømæssige dimension i strukturfondenes interventioner: • Kommissionen intensiverer sin indsats til fremme af forebyggende foranstaltninger, som er nøglen til en bæredygtig udvikling. Programmeringsdokumenterne gøres til genstand for en kritisk gennemgang for at finde frem til, hvilke forebyggende foranstaltninger der bør lægges vægt på; • for at fremme investeringer, der er forenelige med et bæredygtigt miljø, giver Kommissionen miljøforanstaltningerne prioritet ved godkendelsen af nye programmer eller revision af eksisterende programmer. Med henblik herpå udnytter Kommissionen i højere grad mulighe den for at graduere satserne for Fællesskabets støtte til finansiering af miljøforanstaltninger, * jf. rammeforordningens artikel 13; • Kommissionen intensiverer sine drøftelser med medlemsstaterne og regionerne for at forbe dre programmernes miljømæssige mål og indikatorer. Dette omfatter en strategisk evaluering og en vurdering af projekterne. Overvågningsudvalgene spiller her en central rolle, idet det er medlemsstaterne, der har ansvaret for programmernes iværksættelse; • med hensyn til projektudvælgelse og -gennemførelse kræver Kommissionen en bedre anven delse af miljølovgivningen som f. eks. direktivet om vurdering af indvirkningen på miljøet. Kommissionen spiller en mere aktiv rolle ved forebyggelsen af overtrædelser af miljølovgiv ningen, og om fornødent udnytter den sanktionsmulighederne fuldt ud, bl. a. ved at kræve tilbagebetaling af fællesskabsbevillinger. Dialogen med repræsentative ikke-miljømæssige organisationer forbedres eventuelt for at sikre en bedre og hurtigere information herom; • da strukturfondenes interventioner bør gå længere end til blot at sikre forenelighed med miljølovgivningen, fremhæver Kommissionen nødvendigheden af, at kriterierne for projek ternes støtteberettigelse og udvælgelse afspejler kravene om en økonomisk, social og miljømæssig bæredygtig udvikling. Kommissionen intensiverer drøftelserne herom med med lemsstaterne og regionerne i overvågningsudvalgene; • i betragtning af, at miljømyndighedernes knowhow er afgørende for, at programmerne bibringes en miljømæssig dimension, opmuntrer Kommissionen medlemsstaterne til at ud danne myndighederne yderligere og fremme deres deltagelse i debatten. 1. 3. Overvågning og midtvejsevaluering Styrkelse af overvågningen Overvågningen og evalueringen af fondenes interventioner, hvis styrkelse udgør et af punkterne i de reviderede forordninger og har stor betydning for interventionernes gennemslagskraft, varetages i medlemsstaterne af overvågningsudvalgene, som fuldt ud tager hensyn til de pågældende fondes særlige karakter og de lokale, regionale qg nationale realiteter. I de nye forordninger lægges der ligeledes vægt på en grundigere vurdering og på, at man ikke nøjes med en finansiel overvågning til bestemmelse af, hvorledes fællesskabsmidlerne konkret er blevet anvendt. Man skal med andre ord overvåge den fysiske gennemførelse, resultaterne og effekten af de medfinansierede aktioner. Hvad angår de rent kvantitative aspekter af en sådan overvågning kan den nuværende programgeneration (1994-1996/99) betragtes som værende betydelig bedre end den forudgående generation. Hvad angår de mere kvalitative aspekter er der helt bestemt behov for en styrkelse af overvagningssystemerne og vurderings- og evalueringsmetoderne. • KOM(95)509 endelig udg. af 22. november 1995. Syvende årsberetning —Strukturfondene i 1995 33 Kommissionen har med henblik herpå udarbejdet et arbejdsdokument med titlen »Fælles overvåg nings- og evalueringsvejledning«, som indeholder retningslinjer til støtte for de personer, der er ansvarlige for strukturfondenes virke i medlemsstaterne. Vejledningen skal give et klarere billede af, hvad overvågningen og evalueringen dækker, og tjene som referenceskema. Den er tilstrækkelig smidig til at kunne tilpasses de meget forskellige situationer, der hersker i hver enkelt medlemsstat, og indeholder sammenhængende retningslinjer for indsatsen på fællesskabsplan. Vejledningen som sådan støtter de overvågningskrav, der er indeholdt i hver EFSR og hvert SPD. Det skal her understreges, at Kommissionen ikke har som mål at påtvinge medlemsstaterne en fælles ramme, men at levere et arbejdsredskab, der kan anvendes som fælles referenceramme. For at fastsætte effektive retningslinjer for overvågningen lægges der i vejledningen vægt på: • fastlæggelse af, hvilke oplysninger der skal indsamles om foranstaltningerne, deres resultater og effekt; • fastlæggelse af indholdet af de oplysninger, der skal forelægges overvågningsudvalgene, hvis møder er kulminationen på overvågningen af interventionerne, og som giver lejlighed til at gennemgå oplysningerne om overvågningen, resultaterne af midtvejsevalueringen og forslagene til ændring af programmerne; • betydningen af de årlige aktivitetsrapporter, der forelægges Kommissionen, og som indeholder oplysninger om de trufne foranstaltninger og resultaterne heraf, de forvaltningsmæssige frems kridt, det generelle operationelle grundlag, resultaterne af midtvejsevalueringerne og udvalgenes drøftelser og afgørelser i programmeringsperioden. Iværksættelse af midtvejsevalueringerne Almindelige principper: Hovedformålet med midtvejsevalueringerne er at styrke overvågningsmek anismen og give overvågningsudvalgene et effektivt forvaltnings- og støtteredskab. Ved midtvejseva lueringerne skal der således foretages en kritisk analyse af samtlige oplysninger, der er indsamlet, bl. a. i forbindelse med overvågningen, og det skal fastslås, i hvor høj grad målene er nået. Eventuelle afvigelser skal forklares, og der skal foretages en forhåndsvurdering af interventionsresultaterne. Ved midtvejsevalueringerne skal der ligeledes tages stilling til den igangværende interventions gyldighed og de fastsatte måls relevans. Disse evalueringer giver overvågningsudvalgene et vurde ringsgrundlag og indeholder konkrete forslag til løsning af de rejste problemer med henblik på om nødvendigt at forbedre interventionernes gennemførelse og dreje dem i en ny retning i overensstem melse med de ændringsmuligheder, der er fastsat i forordningerne. Interventioner med en løbetid på over tre år gøres i almindelighed efter det tredje år til genstand for en midtvejsevaluering, der eventuelt kan danne grundlag for de nødvendige tilpasninger. Disse interventioner gøres ligeledes til genstand for en efterfølgende evaluering ved udgangen af referenceperioden. Interventionerne under mål 2 har en treårig løbetid, og det er derfor bestemt, at midtvejsevalueringen skal erstattes af en foreløbig status over de interventioner, der har fundet sted i løbet af den første programmeringsfase. Praktisk gennemførelse: Ved midtvejsevalueringen fastsættes der en systematisk procedure for en kritisk gennemgang af de oplysninger, der fremkommer som følge af overvågningssystemet. Hvert enkelt overvågningsudvalg skal råde over et sådant system, som gør det muligt at indsamle kvantitati ve oplysninger om den fysiske og økonomiske gennemførelse af aktionerne og om de konstaterede resultater og følgevirkninger. Overvågningsudvalgene skal ligeledes i et partnerskab med Kommissio nen udarbejde en evalueringsplan: valg af en uafhængig evaluator (en sagkyndig eller gruppe af sagkyndige), udarbejdelse af udbudsbetingelser, fastsættelse af rapporteringsintervaller, oplysning af evaluator, udnyttelse af evalueringsrapporterne. Denne plan skal ledsage overvågningsudvalgenes tidsplan og udgøre grundlaget for udvalgets forvaltningsarbejde. For mål, der strækker sig over seks år, har man generelt overvejet at tilrettelægge midtvejsevalueringen på følgende måde: • en foreløbig rapport om evalueringens gennemførlighed, som omfatter en undersøgelse af pro- grammeringsdokumentets kvalitet og indhold og af det fastsatte overvågningssystem; • en rapport vedrørende midtvejsevalueringen efter det tredje år. Rapporten efterfølges af supple rende rapporter; 34 Syvende årsbevctniny — Strukturfondene i /W5 • en første status ved udgangen af 1999, som danner grundlag for den endelige efterfølgende evaluering. For mål 2's vedkommende erstattes midtvejsrapporten af en undersøgelse af de opnåede resultater, der gennemføres inden udgangen af 1996, og som kommer i forlængelise af den efl erfølgende evaluering~af mål 2 for perioden 1989-1993. Status over gennemførelsen: Efter godkendelsen af EFSR'er, SPD'er og andre interventionsformer under mål 1, 2 og 5b har Kommissionen med medlemsstaterne drøftet denne generelle fremgangsmå de. Efter de ofte meget vanskelige forhandlinger blev der på det uformelle ministermøde i Madrid i december 19957 opnået almindelig enighed om at støtte denne fremgangsmåde, dog ikke uden større eller mindre fortolkningsmæssige afvigelser. Men overvågningsudvalgenes evalueringsplaner er længe om at komme på plads og støder ofte mod organisatoriske vanskeligheder. Således havde 8 af de 130 udvalg eller underudvalg under mål 1 ved udgangen af december 1995 udpeget deres sagkyndige (Irland, det belgiske Hainaut og Korsika). 80 havde planlagt udbudsrunder, der skulle finde sted i første halvår 1996, og 40 havde endnu ikke truffet nogen afgørelse. For de 80 udvalgs vedkommende, der har planlagt udbudsrunden, har Kommissionen sørget for, at særlige udbudsbe tingelser er udarbejdet og vedtaget af overvågningsudvalgene, således at udvælgelsen af evaluatorer kan gå i gang. For så vidt angår midtvejsevalueringerne under mål 2 forekommer der afvigelser fra land til land, som vil blive nærmere beskrevet i de enkelte tilfælde. Den praktiske gennemførelse af evalueringen har været genstand for særlig opmærksomhed fra overvågningsudvalgenes side. Ved udgangen af 1995 havde kun tre udvalg (to i Tyskland og ét i Belgien) af de 80 mulige udpeget deres evaluatorer. Danmark, Sverige og Finland havde iværksat et udbud, mens Frankrig og Nederlandene overvejede at gøre det. Spanien, Italien, Det Forenede Kongerige og Østrig havde endnu ikke truffet nogen foranstaltninger. Derfor var det ved udgangen af 1995 vanskeligt at overskue, i hvor mange tilfælde der reelt ville kunne udarbejdes en status inden udgangen af 1996, som kunne danne grundlag for arbejdet i den anden programmeringsperiode for mål 2 (1997-1999). I forbindelse med mål 3 og 4 blev retningslinjerne i den fælles overvågnings- og evalueringsvejledning fremlagt i medlemsstaterne under møder i ad hoc-udvalg eller overvågningsudvalgene. Formålet var at øge ESF-partnernes forståelse for evalueringen af programmerings- og forvaltningsaktiviteterne med henblik på at få overvågningsudvalgene til at lade evalueringsresultaterne indgå i forvaltningen af interventionerne. Der blev oprettet tekniske evalueringsgrupper i overvågningsudvalgene for at fastlægge evalueringsmetoderne. Dette var ikke nogen let opgave, da man måtte afvente udvælgelsen af de uafhængige evaluatorer. Denne udvælgelse var nemlig ikke afsluttet i alle medlemsstaterne i december 1995. I begyndelsen af 1996 skulle de uafhængige evaluatorer aflægge en første rapport. Denne rapport vil gøre det muligt at bedømme de eksisterende overvågnings- og evalueringssystemer og fremsætte forslag til forbedringer i forbindelse med midtvejsevalueringerne. Den første evalue ringsrapport vil foreligge i begyndelsen af 1997. For så vidt angår mål 5b, bygger midtvejsevalueringen på de retningslinjer, der i september 1994 blev godkendt af Udvalget for Landbrugsstrukturer og Udvikling af Landdistrikter. Denne evaluering vil give et overblik over de resultater, der er opnået, og programmernes effekt i midten af 1997. Evaluatorerne, der er ved at blive udvalgt, vil ligeledes bistå med udarbejdelsen af overvågningsud valgenes årsrapporter, idet de vil sammenfatte og analysere oplysningerne. Generelt må man dog fremhæve de fremskridt, der er gjort i forhold til den forudgående program meringsperiode. Fremskridtene vil give overvågningsudvalgene mulighed for en mere effektiv og gennemsigtig forvaltning af fællesskabsinterventionerne. Det bør dog sikres, at fællesskabsudgifter- ne giver et væsentligt økonomisk og socialt afkast. 7 Se kapitel III. A. 3. Uformelle ministerrådsmøder i Strasbourg og Madrid. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 35 1. 4. Kontrol med additionaliteten Da additionaliteten skulle kontrolleres i 1995, medførte det for Kommissionen såvql som for medlemsstaterne et meget stort statistisk og regnskabsmæssigt arbejde. Dette bevirkede, at samtlige partnere — undertiden modstræbende — fik øjnene op for kontrollens betydning, når det skulle sikres, at de støtteberettigede offentlige udgifter — med eller uden strukturfondenes medfinansiering — i de støtteberettigede områder blev fastholdt mindst på samme niveau som i den tidligere programmeringsperiode 1989-1993. Herved ville støtten få en reel effekt. Resultaterne af kontrollen var dog meget forskelligartede, afhængig af hvor langt man var nået med kontrollen, hvilke mål der var sat, og hvilken medlemsstat der var tale om. Forudgående evaluering af additionaliteten Additionalitetsprincippet for de støtteberettigede mål 1-regioner var for så vidt angår perioden 1994- 1999 i 1994 genstand for en forudgående kontrol i de ti medlemsstater, der var tale om, under forberedelsen og godkendelsen af programmeringsdokumenterne. I 1995 fandt denne kontrol sted for Østrigs vedkommende (Burgenland). Men der var i 1995 et uløst problem for Frankrigs vedkom mende. Frankrig havde nemlig forpligtet sig til inden den 31. december 1994 at fremlægge en opdatering af oplysningerne i finansieringsoversigterne i SPD'erne, idet tallene heri ikke var helt repræsentative for de samlede offentlige udgifter, der var støtteberettiget under mål 1. Denne forpligtelse blev ikke opfyldt i 1994, og ej heller i 1995, idet Kommissionen ved årets udgang ikke havde modtaget nogen opdatering af oplysningerne i de franske SPD'er for mål 1. Additionalitetsprincippet for de støtteberettigede regioner under mål 2 havde ligeledes været gen stand for en forudgående kontrol i 1994 i de ni berørte medlemsstater bortset fra Belgien, Frankrig, Italien og Luxembourg, for hvilke der var indføjet en opsættende klausul i de afgørelser, hvorved programmeringsdokumenterne blev godkendt. Ved denne klausul opsattes betalingen af det andet strukturfondsforskud, indtil de relevante oplysninger, der var nødvendige for den forudgående evaluering af additionaliteten, forelå. Den opsættende klausul blev ophævet i maj 1995 for Belgien og i december 1995 for Frankrig, efter at disse lande havde fremsendt de krævede tal, der gjorde det muligt at kontrollere, at additionalitetsprincippet var blevet overholdt. Klausulen var ved udgangen af 1995 endnu gældende for Italiens og Luxembourgs vedkommende*. Hvad angår de tre nye medlemsstater blev additionalitetsprincippet kontrolleret i 1995 ved godkendelsen af programme ringsdokumenterne vedrørende mål 2. I mål 5b-regionernes tilfælde er kontrollen med overholdelsen af additionalitetsprincippet stødt på problemer med hensyn til metoden. De støtteberettigede regioner svarer nemlig ikke altid til admini strative enheder, hvilket gør det vanskeligt at skaffe oplysninger om de offentlige udgifter i disse regioner. I disse tilfælde har medlemsstaterne foretaget skøn. Oplysningerne vedrørende additionali teten var i mange af de støtteberettigede regioners tilfælde indeholdt i programmeringsdokumenter ne, eller de blev fremlagt af de nationale myndigheder i form af et supplement. I disse tilfælde fik Kommissionens tjenestegrene lejlighed til at kontrollere overholdelsen af additionalitetsprincippet inden programmernes godkendelse. I de tilfælde, hvor der endnu ikke forelå sådanne oplysninger, indeholdt godkendelsesafgørelserne en opsættende klausul, hvorved Fællesskabets betalinger blev udsat, indtil oplysningerne forelå (f. eks. i Tyskland og Nederlandene). Siden da er oplysningerne blevet fremlagt, og Kommissionens tjenestegrene har således haft mulighed for at kontrollere overholdelsen af additionalitetsprincippet i samtlige mål 5b-regioner. Additionalitetsprincippet finder ligeledes anvendelse på alle mål 5a-foranstaltninger. Men kontrollen med anvendelse af princippet støder på vanskeligheder for så vidt angår visse foranstaltninger. Det er muligt at kontrollere princippets anvendelse i forbindelse med de foranstaltninger til forbedring af forarbejdnings- og afsætningsstrukturerne for landbrugs- og skovbrugsprodukter (forordningerne • Den opsættende klausul er siden blevet ophævet for Italiens vedko;-,:-• ;de. 36 Syvenik' årsberetning — Struktur/vndene i 1995 (EØF) nr. 866 og 867/90), som har været genstand for programmering. Men princippet finder kun delvis anvendelse på foranstaltninger til forbedring af produktionsstrukturerne. På grîind af de mange forskellige former for national støtte til samme formål og den store spredning af de administrationer, der er involveret, er det vanskeligt at indsamle sammenhængende og sammenligne lige oplysninger. Medlemsstaterne har på et møde i STAR-udvalget samt i de i forordning (EØF) nr. 866/90 fastsatte overvågningsudvalg behandlet spørgsmålet indgående på grundlag af et arbejdsdo kument. Med hensyn til mål 6 blev additionalitetsprincippet overholdt i de to medlemsstater, der er tale om, nemlig Finland og Sverige. Midtvejsevalueringen af additionaliteten Da programmeringsdokumenterne vedrørende mål 2 næsten alle var godkendt ved udgangen af 1994, begyndte midtvejsevalueringen af additionaliteten for disse regioner ikke i 1995, da man ikke ønskede at tynge procedurerne. Kommissionen skulle påbegynde dette arbejde i 1996 ligesom for mål 6's vedkommende. Hvad angår mål 1, hvis programmer var blevet godkendt på et tidligere tidspunkt, nemlig i midten af 1994, var retningslinjerne for midtvejsevalueringen af additionaliteten indeholdt i programmerings dokumenterne. Der er således tale om en forpligtelse ifølge en partnerskabsaftale mellem hver enkelt medlemsstat og Kommissionen til årligt at opdatere de oplysninger, der oprindelig var indeholdt i programmeringsdokumenterne. Da Kommissionen ikke havde modtaget nogen opdaterede oplysnin ger, fra medlemsstaterne, bortset fra Portugal, genåbnede den proceduren i oktober 1995 ved en skrivelse til alle de medlemsstater, der var omfattet af mål 1. På dette tidspunkt havde tre lande (Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige) allerede overskredet de i programmeringsdokumenter ne fastsatte frister. Ved udgangen af 1995 var resultaterne af midtvejsevalueringen vedrørende mål 1 blandede. Tyskland, Belgien, Frankrig, Italien og Nederlandene havde ikke fremlagt nogen tal. Spanien, Grækenland, Portugal og Det Forenede Kongerige havde fremsendt ta|, men disse var mere eller mindre ufuldstændige. Irland havde fremsendt tilfredsstillende oplysninger, på grundlag af hvilke det kunne fastslås, at additionalitetsprincippet var overholdt i 1995. For så vidt angår mål 3 og 4 anmodede man i 1995 samtlige medlemsstater om at afgive oplysninger om midtvejsevalueringen af additionaliteten. Men da programmeringerne for mål 3 var blevet godkendt i 1994, og da mål 4 endnu var helt nyt, regnede man med at modtage de fleste svar i 1996. De tal, der ved udgangen af 1995 var modtaget fra medlemsstaterne (Frankrig og Luxembourg) tydede på, at disse lande havde overholdt additionalitetsprincippet. Generelt har medlemsstaterne og Kommissionen trods oplysningernes forholdsvis langsomme frem komst arbejdet tæt sammen for at klarlægge retningslinjerne for indsamlingen af oplysninger og øge disses gennemsigtighed. Dette vil gøre det så meget lettere at udføre den efterfølgende kontrol. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 37 2. Mali 2. 1. Gennemførelse af mål 1 i 1995 En stor del af programmeringen for den anden programmeringsperiode (1994-1999) fandt sted i 1994, men programmeringen fortsatte i 1995. Der blev truffet afgørelse om 24 interventioner i 1995: 1 SPD (Østrig9), 16 OP'er, 5 globaltilskud og 2 større projekter. Dette tal skal sammenholdes med antallet af godkendelser i 1994: i alt 141 (127 OP'er, 11 SPD'er og 3 globaltilskud). Mellem 1994 og 1995 blev samtlige EFSR'er (6) og SPD'er (12) for mål 1 godkendt, hvortil kommer 143 OP'er, 8 globaltilskud og 2 større projekter (dvs. i alt 165 interventioner bortset fra EFSR). For så vidt angår integrationen mellem fondene vedrørte 88 (53%) af de 165 interventioner, der blev besluttet i 1994-1995, kun én fond (EFRU 49, ESF 20, EUGFL 16 og FIUF 3). 34 interventioner (21%) var finansieret af to fonde. I langt de fleste tilfælde (31) var der tale om interventioner, der var finansieret i fællesskab af EFRU og ESF, mens der var én intervention, der var finansieret af EFRU og EUGFL, én, der var finansieret af EFRU og FIUF og én af ESF og EUGFL. Der blev ikke besluttet nogen fælles intervention mellem EUGFL og FIUF eller mellem ESF og FIUF. Der var 31 interventioner (19%), der var finansieret af tre fonde, og de vedrørte alle EFRU, ESF og EUGFL (altså ikke FIUF), bortset fra én, hvor FIUF var med, men ikke EUGFL. Endelig var der 12 interventioner (7%), der var finansieret af de fire fonde i fællesskab. Tabel 8: Mål 1 — 1995 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Programmeret Godkendt % godkendt Forpligtelser 1994-1995 % af stollen Detalinger 1994-1995 % af slotten ' Programmeret i form af SPD'er ' Programmeret i form af EFSR'er B 730. 0 • 730. 0 100% 107,0 15% 79,8 11% D 13. 640. 0 •• 13. 621,9 100% 3. 892. 1 29% 2. 470,1 18% EL 13. 980,0 •• 13. 661,1 98% 4. 544,9 33% 2. 760,7 20% E 26. 300,0 •• 24. 668,3 94% 8. 372,4 34% 5. 570. 0 23% F 2. 189,2 • 2. 189,2 100% 497,6 23% 286,7 13% IRL 5. 620. 0 " 5. 622,5 100% 1. 680,1 30% 1. 369. 6 24% I 14. 860,0 •• 13. 491. 6 91% 3. 024. 7 22% 1. 555,4 12% N 150,0 • 150,0 100% 37,2 25% 19. 6 13% AT 165,6 • 165. 6 100% 28,8 17% 14. 4 9% P 13. 980,0 •• 13. 905,8 99% 4. 548,8 33% 3. 263,4 23% UK 2. 359,8 • 2. 359,8 100% 532,3 23% 331,4 14% lait 93. 974,6 90. 565. 7 96% 27. 265. 9 30% 17. 721. 1 20% Efter de to første år i-perioden 1994-1999 synes man at være nået rimeligt langt med gennemførelsen af mål 1. Næsten alle (96%) af de programmerede interventioner er godkendt i form af dels SPD'er, dels OP'er, globaltilskud og større projekter. Gennemførelsen »i marken«, som var påbegyndt i 1994, er nu i gang. Godkendelserne har allerede ført til indgåelse af knap en tredjedel af bevillings- forpligtelserne i forhold til støtten. De fire medlemsstater, der er omfattet af Samhørighedsfonden, er nået længst i så henseende, mens Belgien er det land, hvor der er indgået færrest forpligtelser. Betalingerne er naturligvis ikke så langt fremskredne, da fællesskabsbetalingerne bortset fra de forskud, der ydes ved godkendelsen af interventionerne, først aktiveres af de nationale myndigheder, efterhånden som interventionerne gennemføres i praksis. 20% af støtten er betalt, hvilket navnlig skyldes, at programmerne først blev godkendt ved udgangen af 1994. En del af forsinkelsen blev dog indhentet i 1995. Situationen varierer dog meget fra medlemsstat til medlemsstat, idet det igen er de fire medlemsstater der er omfattet af Samhørighedsfonden, der har betalt den største andel, knap 25% af støtten, r ens det bortset fra Østrig er Belgien, der har betalt den laveste andel. Se kapitel LA. 7. Integration af de nye medlemsstater i stn-J tut 3X SvveniM' åisbeietning — Stinkiurf,<ndene i IW5 Hensyntagen til miljøet under mål 1: Strukturfondenes interventioner til fordel for miljøet i mål l-regionerne og -medlemsstaterne finder navnlig sted ved direkte investeringer i miijøprojekttr, ofte af et meget stort omfang. I perioden 1994-1999 er 8,327 mia. ECU, dvs. 9% af den fastsatte rammebevilling til mål 1, udtrykkeligt afsat til miljøinvesteringer. Investeringerne vedrører navnlig en udbygning af miljøin frastrukturerne, som ifølge den 5. periodiske rapport om regionernes socioøkonomiske situation og udvikling særlig mangler i de dårligst stillede regioner, trods de fremskridt, der er gjort i den seneste tid. Disse infrastrukturer er dog ikke alene en uundværlig beskyttelse mod økologiske skader, men også et væsentligt bidrag til de pågældende regioners og lokalområders aktivitet. De væsentligste økologiske problemer i mål l-regionerne vedrører beskyttelse og forvaltning af vandressourcer, såvel ved kysterne som inde i landet, såvel byvand som naturligt forekommende vand, samt bortskaffelse af affald, både husholdningsaffald, industriaffald og giftigt affald. Dette kommer til udtryk i de direkte miljøbevillinger under mål 1, idet 86% af disse er afsat til disse to områder. De finansierede projekter og foranstaltninger vedrører spildevandsbehandling, vandindsamling og -afledning, indsamling, behandling og genbrug af affald eller rensning af kystområder og flodbassiner. Men i disse regioner har større erhvervsinvesteringer også indirekte gunstige følger for miljøet. De vedrører navnlig offentlig transport, fremme af miljøvenlig turisme eller støtte til energibesparel ser (bl. a. i SMV). På landbrugsområdet er der i flere programmer fastsat miljøbeskyttelsesforanstaltninger, f. eks. forureningskontrol i landbruget og beskyttelse af landskaber i landområder. Disse foranstaltnin ger supplerer de miljøforanstaltninger, der blev truffet som følge af reformen af den fælles landbrugspolitik. Overvågningen og evalueringen af projekterne samt undersøgelsen af deres miljøkonsekvenser er meget grundige, da det er store infrastrukturprojekter, der finansieres under mål I, navnlig i de af Samhørighedsfonden omfattede lande. Tabel 9: Mål 1 og miljøet —fordeling af de bevillinger, der er afsat direkte til miljøformål, 1994-1999 (EUR 12 — mio. ECU — 1994-priser) (b) ,3% <c>3 %( d ) i% Rensning af distribution-af vandressourcer (a) Industri- og bymiljø, beskyttelse af naturen (b) Transportinfrastrukturer (c) Teknisk bistand (d) lait 6. 970 1. 057 225 75 8. 327 V^ -^seaagajBSB»^ B3% Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 39 2. 2. Programmeringen i de enkelte medlemsstater BELGIEN P. m. -programmering (tf SPD 1994-1999 Prioriterede felter lait EFRU ESF Stimulering af økonomien (a) Fremme regionens tiltrækningskraft (b) Transportinfrastrukturer (c) Lige muligheder for alle (d) Teknisk bistand (e) 480. 1 90. 6 30,9 124,6 3,8 730,0 100% 388,9 85,9 30,9 7,6 2,6 515,9 71% 45,5 3. 0 117,0 1,2 166,7 23% t å lt % mio. ECU EUGFL 45,3 1,7 FIUF 0,4 47,0 6% 0,4 0% (d) 17%. , (e) 1% (c) (b) 12% (a) 66% Gennemførelse i 1995 For Hainaut-provinsen, den eneste belgiske region, der er berettiget til støtte under mål 1, blev der i 1994 godkendt en programmering i form af et SPD. De fire strukturfondes samlede bidrag androg 730 mio. ECU. For så vidt angår resultaterne i 1995 kunne man på grund af støtten til den sekundære sektor, som var det vigtigste felt i SPD'et, ved udgangen af 1995 behandle en række investeringspro jekter til gavn for 250 virksomheder i forbindelse med foranstaltningerne til støtte for oprettelse eller udvidelse af virksomheder. Disse investeringer vil i hele perioden fra juli 1994 til udgangen af 1996 gøre det muligt at skabe ca. 2. 000 arbejdspladser. Det bemærkes, at der i SPD'et regnes med oprettelse af ca. 4. 800 arbejdspladser over seks år som led i disse to foranstaltninger og ca. 15. 000 stillinger inden for rammerne af hele programmet. Disse to foranstaltninger skrider støt og roligt frem, idet de wallonske myndigheder har givet dem højeste prioritet. Hvad angår de øvrige felter blev et stort antal projekter for 1994 og 1995 godkendt i de tekniske og finansielle udvalg, men de har endnu ikke givet nævneværdige resultater. Der er navnlig tale om foranstaltninger til styrkelse af områderne forskning-udvikling, sanering af industri- og byarealer, adgang til industrizoner og strukturopbyggende udstyr, forvaltning af vandressourcer og affald, transportinfrastrukturer. Hensyntagen til miljøet. I SPD for Hainaut kommer dette aspekt ikke til udtryk gennem et særskilt prioriteret felt, men gennem to forskellige felter: stimulering af økonomien, hvor indu strimiljøet er genstand for en særlig foranstaltning, som bl. a. går ud på at sanere industri- og byområderne (42 mio. ECU fra EFR U); det andet felt er »fremme af regionens tiltræknings kraft«. Her vedrører miljøforanstaltningerne forvaltning af vandressourcer og affald (47 mio. ECU fra EFRU) eller uddannelse, som er nødvendig for at udøve virksomhed af miljømæssig art (3 mio. ECU fra ESF). I alt andrager Fællesskabets bidrag til disse miljøforanstaltninger 92 mio. ECU, dvs. 13% af hele bidraget til Hainaut. 1995 i programmeringen for 1994-1999 Alt i alt er der ikke anvendt tilstrækkelig mange bevillinger til at gøre det muligt at disppnere over EFRU's 1995-tranche (dette vil dog efter planen ske i 1996). Derimod viser de resultater, der hidtil er opnået med hensyn til EUGFL-, ESF- og FIUF-kapitlerne, at gennemførelsen forløber normalt, således at man har kunnet disponere over 1995-trancherne. I øvrigt besluttede det andet overvåg ningsudvalg fra 1995 at overføre visse EUGFL-bevillinger beregnet til agro-levnedsmiddcl!>ektoren til akvakulturprojekter finansieret af FIUF. 40 Syvende årsberetning —Strukturfondene i 1W5 Tabel 10: Mål 1 — Belgien — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et (mio ECU) Program ug godkcndelsesar 1994 SPD Hainaut Samlede omkostninger SF-siulle (I) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (J)/(l) Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 % (3V(2) | 2. 411,7| 730,0] 9,0| 107,0| I5%| 29,6| ' | 79,8| 75% TYSKLAND I'. IIL -programmering af EFSR 1994-1999 Prioriterede feller lal/ EFRU ESF mio. ECU EUGFL FIUF Erhvervsinvesteringer (a) Stolte til SMV (b) F&U, innovation (c) Miljo (d) Menneskelige ressourcer, uddannelse (e) Landbrug, landdistrikter, fiskeri (f) Teknisk bistand (g) 2. 430,6 2. 317,9 613,1 1. 105,7 3. 648,2 3. 224,3 300,2 13. 640,0 100% 2. 375,2 2. 064,7 485,0 805,7 584,1 425,3 80,0 6. 820,0 50% 55,4 253,2 128,1 300,0 3. 064,1 107,3 183,9 4. 092,0 30% lait % 2. 608. 2 36,3 2. 644,5 19% 83,5 83,5 1% (f) 24% (9 2* (a) 16% (b17% De nye tyske delstater er omfattet af en EFSR, der blev godkendt i 1994, og som gennemføres ved 18 OP'er, som repræsenterer en fællesskabsstøtte på i alt 13,622 mia. ECU. Der benyttes en flerfonds- model, således at der for hver af de fem nye delstater er tre OP'er, der vedrører udviklingen af økonomien (egentlig et EFRU-program, som omfatter supplerende ESF- og EUGFL-foranstaltnin- ger), udviklingen af arbejdsmarkedet (ESF-program, som omfatter supplerende EFRU-foranstalt- ninger) og udviklingen af landdistrikter (EUGFL-program, som omfatter EFRU- og ESF-foranstalt- ninger). I Østberlin er de tre fondes foranstaltninger integreret i et enkelt OP. I øvrigt gennemføres to programmer, ét for ESF og ét for FIUF, horisontalt. Gennemførelse i 1995 Gennemførelsen af EFSR-prioriteterne er allerede nået langt. Således havde i alt ca. 9. 300 projekter den 31. december 1995 fået tildelt EFRU-støtte. I forbindelse med erhvervsinvesteringerne og støtten til SMV var der oprettet 64. 600 nye arbejdspladser, mens ca. 117. 000 arbejdspladser blev bevaret. Programmerne vedrørende udviklingen af landdistrikter gjorde det muligt at skabe eller bevare 20. 300 arbejdspladser i perioden 1994-1995. Miljøforbedringsforanstaltningerne i de nye delstater udgør et helt felt i EFSR. De finansieres for størstedelens vedkommende af EFRU (806 mio. ECU, 12% af de samlede EFRU-bevillinger i EFSR), men ESF yder også et væsentligt bidrag (300 mio. ECU). I alt beløber strukturfondsfinan sieringen sig til 1,106 mia. ECU, dvs. 8% af EFSR-støtten. Dette EFSR-felt gennemføres ved foranstaltninger, der er indeholdt i hvert enkelt regionalt OP. EFRU-foranstaltningerne er kon centreret om industri- og handelssektoren, om virksomheder, der tilbyder produkter og tjenestey delser på miljøområdet, og om foranstaltninger til udvikling af miljøbeskyttelsesinfrastrukturer (rehabilitering af forladte industriarealer, oprettelse af vandrensningsanlæg, aktivitetscentre med henblik på miljøteknologierne, servicevirksomheder og miljøkontorer, der skal rådgive og infor mere SMV). ESF-beviliingerne vedrører uddannelse med henblik på deltagelse i beskæftigelsespro jekter og projekter til fremme af miljøerhvervene, bl. a. uddannelse af ansatte i SMV. Ved udgangen af 1995 var der allerede ydet støtte til 461 projekter som led i dette prioriterede felt. I forbindelse med EFSR-feltet »støtte til erhvervsinvesteringer og til infrastrukturer tjl gavn for virksomheder« går støtten til erhvervsinvesteringer bl. a. til oprettelse af datterselskaber og virksom hed som selvstændig, til rationalisering og omstilling af eksisterende virksomheder samt til erhvervsvirksomheder inden for turistsektoren. For så vidt angår infrastrukturer til gavn for virk- Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 4 I somheder vedrører investeringerne byggemodning af industrigrunde, teknologicentre, industriparker» vandforsynings- og vandafledningsanlæg samt offentlig turistservice. Ca. 35% af EFRU-ljevillinger- ne i denne periode er afsat til dette prioriterede felt, og ved udgangen af 1995 havde f j alt 2. 480 projekter (heraf 1. 308 i Sachsen) modtaget støtte fra EFRU i forbindelse med dette prioriterede felt, ca. 24. 400 arbejdspladser var blevet oprettet og ca. 57. 700 var blevet sikret (heraf 32. 800 i Sachsen). Selv om ESF's bidrag til dette felt er forholdsvis lille (l,4°7o af de fastsatte bevillinger)^ er det af væsentlig betydning, idet bidraget bruges til arbejdsformidling, bl. a. for unge, samt til praktikplad ser i virksomhederne. I forbindelse med støtten til SMV, et andet prioriteret felt i denne EFSR, vedrører den første gruppe erhvervsinvesteringer (dels oprettelse af SMV, dels udvidelse, rationalisering og omstilling af SMV). Den anden gruppe vedrører støttetjenesterne til gavn for SMV (etablering og udnyttelse af infrastruk turer som f. eks. industriparker, vandforsynings- og vandafledningsanlæg, fælles lokaler og tjenester som f. eks. teknologi- og innovationscentre og væksthuse for virksomhederne; fælles erhvervsuddan- nclscsccntre; mobilisering af det lokale udviklingspotentiale; støtte til markedsadgang og virksom hedsledelse). For hele perioden 1994-1999 er ca. 30% af EFRU-bevillingerne afsat til dette prioritere de felt. ESF's bidrag (ca. 6% af bevillingerne) vedrører efter- og videreuddannelse og stabilisering af beskæftigelsen. Der gøres en særlig indsats til forbedring af ledelsen af SMV bl. a. på følgende områder: arbejdets tilrettelæggelse, personaleorganisation, management, marketing, produktudvik ling og kvalitetssikring. Det skal i øvrigt bemærkes, at Kommissionen inden for rammerne af OP'et for Østberlin ved udgangen af 1995 gav tilladelse til en yderligere finansiering, der beløb sig til ca. 48 millioner ECU, til etablering af industriparker ved at overføre bevillinger fra det prioriterede felt »støtte til erhvervsinvesteringer«. Bevillingen skulle anvendes til at skaffe et større antal grunde, der kunne udlejes til regionale SMV. Ved udgangen af 1995 havde i alt 5. 536 projekter i dette prioriterede felt modtaget støtte, ca. 35. 000 arbejdspladser var blevet oprettet og ca. 53. 500 var blevet sikret. Støtten til forskning, teknologisk udvikling og innovation udgør en anden af EFSR's prioriterede felter, hvis hovedelementer f. eks. er investeringer i forskningstjenester og -laboratorier, støtte til teknologicentre og til udvikling af nye produkter samt rådgivning inden for teknologi og marketing. ESF bidrager til dette felt med investeringer bl. a. i erhvervsuddannelse og arbejdsformidling for unge forskere (f. eks. innovationsassistenter). Forventningerne (over 3% af ESF's samlede bevillinger) blev ikke helt indfriet. I betragtning af dette felts betydning for delstaternes økonomiske udvikling gøres der en særlig indsats-for at indhente det forsømte. I forbindelse med dette prioriterede felt havde 307 projekter modtaget støtte inden udgangen af 1995, heraf 40% i Østberlin. De OP'er, der vedrører beskæftigelsesfremme, dækker en bred vifte af foranstaltninger til fordel for arbejdsmarkedspolitikken og omstruktureringen af uddannelsessystemerne. Ca. 80% af ESF-bevil iingerne i 1995 blev koncentreret om disse OP'er (489 mio. ECU). ESF's støtte er centreret om foranstaltninger til fordel for unge (af typen Youthstart) for at sikre lærlingeuddannelser og særlige støttepakker til dårligt stillede unge. Der er truffet afgørelse om særlige modulopbyggede kurser for ledige, f. eks. kompetencegivende kurser (faglig og social »kompetence«), sproguddannelser og praktikophold i udlandet. Der lægges særlig vægt på uddannelse og erhvervsmæssig (re)integration af kvinder. Ud over specifikke foranstaltninger træffes der foranstaltninger, der skal sikre en stor deltagelse fra 'vindernes side (over 50%). For så vidt angår SMV ydes en væsentlig støtte til etablering af selvstændig virksomhed og til ledelse. ESF's støtte udgør en væsentlig del af arbejds- markedsprogrammerne i de nye delstater. Støtten udgør nemlig 20% — 35% af delstaternes udgifter til disse programmer. Det skønnes, at 100. 000 personer har deltaget i aktioner, der medfinansieres af ESF. EFRU deltager ligeledes i dette EFSR-felt med 584,1 mio. ECU (dvs. 9% af EFRU'ij bevillinger for peroden 1994-1999) med henblik på etablering og udvikling af uddannelsesstillingen og lærlin geværksteder i erhvervssektoren, fagskoler og specialiserede læreanstalter samt erhvervsuddannelses- centre. OP'erne vedrørende udvikling af landdistrikter tager sigte på et forbedre landbrugssektorens økono miske situation. EFRU deltager med 425,3 mio ECU (dvs. ca. 6% af EFRU's bevillinger for perioden 1994-1999) i udviklingen af infrastruk , erne i landdistrikter (byggemodning £*f industrig y ingen af 1995 havde 439 projekter runde, infrastrukturer til gavn for erhvervslivs), v«) ^ Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 modtaget EFRU-støtte i denne forbindelse. Med hensyn til agro-levnedsmiddelsektoren kan der konstateres en flytning af aktiviteterne fra mælke- og kødsektoren (på grund af den drastiske nedskæring af kvægbestanden er der opstået overskydende kapacitet i slagterierne) til blomster- og plantesektoren samt frugt- og grøntsagssektoren. Generelt koncentreres investeringerne om nye produkter, som kræver en mere avanceret forarbejdning. Endelig er der ingen tvivl om, at landsby- fornyelserne fremmer udviklingen af landdistrikterne. Dette instrument mobiliserer en betydelig mængde privat kapital til brug for mange småinvesteringer, der har en væsentlig indflydelse på de lokale håndværksvirksomheder og fremmer skabelsen af arbejdspladser uden for landbruget i landdistrikterne. ESF deltager i disse OP'er med 107,3 mio. ECU (dvs. 3% af ESF's bevillinger for perioden 1994-1999). ESF's bidrag anvendes til at sikre og skabe beskæftigelse (SMV), f. eks. inden for turisme, handel og miljøforbedring. ESF-aktionerne (som ofte gennemføres sammen med de øvrige fonde) lægger særlig vægt på uddannelse og (re)integration af arbejdsledige (over 50% kvinder). For så vidt angår FIUF-foranstaltninger til fordel for fiskeriet har det vist sig nødvendigt med en omprogrammering for at tage højde for de accelererende investeringer på flere interventionsområder. Endelig er der i EFSR for perioden 1994-1999 afsat 300,2 mio. ECU til teknisk bistand. Ved udgangen af 1995 var 269 foranstaltninger blevet godkendt og iværksat inden for rammerne af EFRU, navnlig med henblik på gennemførelse og overvågning af OP'erne. For så vidt angår midtvejsevalueringen af programmerne har ad hoc-udvalgene, der blev oprettet i andet halvår 1995, opstillet en detaljeret tidsplan for fremlæggelsen af evalueringsrapporterne på delstatsplan (de endelige rapporter skal efter planerne fremlægges senest i april 1997), og den sammenfattende rapport på EFSR-plan (den endelige rapport skal foreligge senest i juli 1997). Ad hoc-udvalgene har endvidere fastsat referencerammen for evalueringen, som blev godkendt af overvågningsudvalget. 1995 i programmeringen for 1994-1999 Med hensyn til den finansielle gennemførelse af EFSR ligger forpligtelserne på et forholdsvis tilfredsstillende niveau, nemlig 29% af strukturfondsstøtten. Betalingerne androg ved udgangen af 1995 2,470 mia. ECU for 1994 og 1995. EFRU's betalinger beløb sig til 1,027 mia. ECU, dvs. 15% af EFRU-bevillingerne for perioden 1994-1999 og 95% af EFRU-bevillingerne for 1994 og 1995. For så vidt angår EUGFL's virksomhed kan det ligeledes konstateres, at programmeringen for 1994-1999 allerede er langt fremskreden i de nye delstater. Investeringerne og projekterne er iværksat i stor stil, og bevillingsanvendelsen er tilfredsstillende. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 43 Tabel 11: Mål 1 — Tyskland — Status over den finansielle genmmførelsq af programmerne (mio. ECU) Programmer og godkendelsesår Samlede omkostninger SF-støtte Forpligtelser Forpligtelser Betalinger (1) 1994-1995 (2)/(I) 19*5 1995 (2) 2. 442,9 6. 141. 4 2417,8 889,1 5. 819,0 1. 880. 7 808,6 8. 908,0 1. 679,4 948,3 9. 488,8 2. 059,0 974. 2 8. 240,4 2. 432,9 778,6 743,1 964,8 729. 9 471. 9 785. 1 676,6 362,2 2 081,2 621,5 659,8 1. 190,8 583,5 590,6 1. 021,8 521,0 457,9 110,0 95,4 107,3 70,2 117,7 197,8 54,9 267,4 86,9 107,3 177,1 81,3 80,2 152,6 77,2 68,1 211,4 226,3 207,2 134,8 224,2 296,6 104,6 590,1 179,8 146,2 338,6 173,9 161,1 291,3 149,4 130,8 28% 2 3% 28% 29% 29% 44% 29% 28% 29%. 2 2% 28% 30% 27% 29% 29% 29% 47,2 87,2 85,3 55. 8 123,8 79,0 44,7 156,3 76,9 65,3 48,1 77. 5 40. 1 10,6 52. 1 66,5 % (3)/(2) Betalinger 1994,1995 ih |! 107,0 155,8 162,1 104,5 177,1 156,4 69,5 391. 9 142. 3 84,8 128,8 124,2 102,8 118,8 89,4 97,9 5 1% 69% 78% 77% 79% 53% 66% 66% 79% 58% 38% 7 1% 64% 4 1% 60% 75% 197,2 2. 360,5 58. 466,9 83,5 1. 076,7 13. 621,9 12,0 159,5 2. 022,6 19,0 306,7 3. 892,1 2 3% 28% 2 9% 8,1 127,6 1. 252,0 11,6 245,4 2. 470,1 6 1% 80% 6 3% 1994 Regionale OP'er OP(Øsl)Berlin OP Brandenburg (1) OP Brandenburg (2) OP Brandenburg (3) OP Mcckleinbutg-Voipomincm (1) OP Mccklemburg-Vorpoinmem (2) OP Mecklemburg-Vorpommern (3) OP Sachsen (1) OP Sachsen (2) OP Sachsen (3) OP Sachsen-Anhalt (1) OP Sachsen-Anhalt (2) OP Sachsen-Anhalt (3) OP ThUringen (1) OP ThUringen (2) OP ThUringen (3) Tvmrregionule OP'er OP fiskeri OP uddannelse afarbejdskranen I ALT (1) Økonomisk udvikling (2) Udvikling af landdistrikter (3) Arbejdsmarked Det skal nævnes, at EFSR for perioden 1991-1993 først var ved at blive afsluttet i 1995. Ved udgangen af 1995 var der disponeret over 100% af strukturfondsbevillingerne, og af samtlige EFRU- bevillinger, der var til rådighed i forbindelse med EFSR for 1991-1993, nemlig 1,567 mia. ECU, var 1,437 mia. , dvs. 92%, betalt inden udgangen af 1995, uden at der var foretaget nogen betaling i selve 1995. De endelige rapporter og anmodningerne om endelig betaling for de afsluttede OP'er forelå nemlig endnu ikke ved årets udgang. Hvad angår delstaterne Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen og Sachsen-Anhalt var sidste frist for fremlæggelse af disse rapporter den 30. juni 1996. For Østberlin og delstaterne ThUringen og Brandenburg var fristen den 30. juni 1997, idet betalingsfristen var blevet udskudt til deh 31. december 1996. Dette skyldtes organisatoriske problemer bl. a. på grund af usikre ejerforhold og de private investorers forsinkede indkaldelse af kapital. G R Æ K E N L A ND P. m. - programmering af EFSk 1994-1999 Priorilerede felter lait EFRU ESF mio. ECU EUGFL FIUF Store infrastrukturer (u) Forbedring af livskvaliteten (b) Erhvervssektorens konkurrenceevne (c) 2. 737,1 1. 456,8 2. 684,3 2. 699,5 1. 436,8 1. 210,2 37,6 20,0 75,1 1. 269,0 130,0 S. V-Tiesktfige ressourcer r ÎMindskelse af de region,?'• forskelle (e) Teknisk bistand (0. -. eski-ftigelse (d) 2. 556,3 4. 474,4 71,1 lull % IJ. 980,0 100% 377,0 3. 707,4 58,6 9. 489,5 68% 2. 179,3 236,0 12,5 2. 560,5 18% 531,0 1. 800,0 13% 130,0 1% Nye proi ammer, der blev godkendt i 1995 * (e) (f) 1% (a) 20"/ (b) 10% (d) 18% (C) 19% I 1994 var de fleste OP'er og større projekter i forbindelse med den græske EFSR for perioden J994- 1999 blevet godkendt. I 1995 lykkedes det at forhandle om og godkende de OP'er, der manglede at blive godkendt, nemlig OP »turisme og kultur«, OP »telekommunikation« og OP »postvæsen«. Det eneste OP, der skulle træffes beslutning om i 1 °^ vor C >. ^knisk bist—iJ^, hvori er fastsat de ledsageforanstaltninger, der er nødvendige f^r „ l ning i Grækenland i overensstemmelse med den anden EFSR. ~<7rit} ^: rc. * w, Swciifle årsberetning - Sliuktut fondene i I9<)5 OP »turisme og kultur« blev godkendt i november 1995. Det består af to særskifte delprogrammer, et for turisme og et for kultur. De samlede omkostninger, der skal betales af det offentlige, beløber sig til 479,3 mio. ECU, heraf 229,1 mio. ECU fra strukturfondene (219,1 mio. fra EFRU og 10 mio. fra ESF). Den private sektor deltager med 316,3 mio. ECU, som alle anvendes til delprogrammet vedrørende turisme. Dette delprogram har til formål at afhjælpe den græske turismes indefra kommende problemer og tager sigte på at udvide turistsæsonen, bringe ligevægt i den geografiske fordeling af turistaktiviteterne og forbedre kvaliteten af turistproduktet (navnlig logi og menneskeli ge ressourcer). Den kulturelle infrastruktur, der finansieres, hænger direkte sammen med udviklin gen af turistaktiviteterne (museer, restaurering af monumenter, konferencecentre). OP »telekommunikation« har fået tildelt en strukturfondsstøtte på 172,7 mio. ECU (142,2 mio. fra EFRU og 30,5 mio. fra ESF). Det tager sigte på at tilpasse den nationale lovgivning på området til den europæiske lovgivning, bringe randområdernes net på højde med nettet i resten af landet og forbedre kvaliteten af teletjenesterne gennem en digitalisering af nettet og udvikling af nye avancere de tjenesteydelser. OP »postvæsen«, med samlede omkostninger på 117,1 mio. ECU, modtager en fællesskabsstøtte på 78 mio. ECU (70,9 mio. fra EFRU og 7,1 mio. fra ESF). Programmet tager sigte på en forbedring af kvaliteten af ydelserne, en omorganisering og forbedring af driften og procedurerne samt en revision af lovgivningen på området. Gennemførelse i 1995 Miljøet udgør i den græske EFSR et underfelt, der er integreret i det prioriterede felt »forbedring af livskvaliteten«. Hovedmålene indgår i forskellige interventionsområder: overvågning af de forskellige forureningskilder (vand-, luft- og støjforurening); forvaltning af vandressourcer og spildevand; forvaltning af husholdningsaffald og farligt affald; forebyggelse af større miljørisici; forbedring afluftkvaliteten navnlig i Attika, fysisk planlægning, inkl. udarbejdelse af en matrikel bog, først og fremmest over biotoperne. 35 % af EFR U's bidrag tildeles dette underfelt. Det er genstand for et nationalt OP, der har fået tildelt 376,7 mio. ECU fra EFRU. Hertil kommer foranstaltningerne i de forskellige regionale programmer. I alt skal Fællesskabet bidrage med ca. 624 mio. ECU til gennemførelse af miljøforanstaltninger i Grækenland (4% af EFSR). Blandt de programmer, der blev godkendt i 1994, kan OP »landbrug« fremhæves. I forbindelse med dette operationelle enkeltfondsprogram under EUGFL, som er medtaget i EFSR's nationale del, er næsten alle de bevillinger, der var programmeret for 1995, anvendt. Dette resultat er opnået i kraft af de meget hurtige fremskridt, der er gjort med hensyn til visse foranstaltninger, som f. eks. mål 5a- foranstaltningerne, færdiggørelsen af tidligere påbegyndte projekter samt skovbrugsforanstaltnin gerne. I 1995 blev programmet udvidet med et beløb på 13,3 mio. ECU, som stammede fra pristalsreguleringen af EFSR. Dette muliggjorde iværksættelsen af nye aktioner. For så vidt angår EFSR's regionale del er situationen for EUGFL-interveiitionerne mere nuanceret på grund af disse interventioners meget forskelligartede karakter, de mange støtteordninger, interventionernes ofte nyskabende karakter for så vidt angår udvikling af landdistrikter samt på grund af de nyskabelser, der er indført i forbindelse med forvaltningen af de regionale OP. Således er der gennemført færre interventioner end forudset. Men alle de oprindelige startvanskeligheder blev løst i 1995v og en stor del af forsinkelsen forventes at blive indhentet i 1996. Mere generelt gør de regionale programmer større fremskridt end de nationale OP'er. Denne forskel skyldes, at de regionale OP'er omfatter projekter af et mindre omfang end de nationale OP'er, og at de derfor kan iværksætter hurtigere. Det har været nødvendigt at oprette helt nye strukturer for at gennemføre de større projekter. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 45 Visse væsentlige resultater for så vidt angår landbrugsstrukturer og udvikling af landdistrikter: • 170. 000 bedrifter har modtaget udligningsgodtgørelsen; • 1. 327 nye investeringsplaner er godkendt; • 900 ha skove er genbeplantet, 630 ha skove og nationalparker er forbedret, 1. 160 ha kløfter er korrigeret, 2. 030 ha skove er beskyttet; • 58 vandforvaltningsprojekter er afsluttet og 8 nye store projekter er påbegyndt; • 420 ha vinstokke (angrebet af phylloxera) er optaget i det nye pro gram. For så vidt angår aktionerne i forbindelse med feltet »menneskelige ressourcer« er der tilvejebragt en institutionel ramme og etableret samordningsorganer. Et centralt kontor har fået pålagt den alminde lige planlægnings- og programmeringsopgave. Dette kontor skal endvidere koordinere centrene for overvågning af den industrielle udvikling, tendenserne på arbejdsmarkedet og kompetence- og kvalifikationsudviklingen. Kontoret tager sig ligeledes af at udarbejde uddannelses- og læseplansspe- cifikationer og af den almindelige overvågning af efteruddannelsesvirksomheden. Endvidere er der oprettet et organ, der skal godkende efteruddannelsen. Dette organs første opgave var at godkende uddannelsescentrene. Derefter er dets virkefelt efterhånden udvidet til at omfatte godkendelse af undervisere og efteruddannelsesstudier. Med hensyn til godkendelsen, navnlig af de uddannelsesans varlige og underviserne, har man søgt at gøre efteruddannelsen kompatibel med grunduddannelsessy stemet, som styres af Undervisningsministeriet. For så vidt angår OP »fiskeri« var året inddelt i to faser. I den første fase vedtog de nationale myndigheder den retlige ramme for gennemførelse af programmet, mens den anden fase var præget dels af de første ministerielle afgørelser til fordel for potentielle støttemodtagere, dels af aktionernes gennemførelse. Overvågningsudvalget holdt to møder, hvilket har bidraget til den fremskyndede gennemførelse af de første aktioner i programmet, navnlig aktionerne vedrørende havfiskeri. 80% af FIUF-bevillingerne for 1994 blev udbetalt til Grækenland, og da gennemførelsesgraden var høj, kunne man disponere over FIUF-bevillingerne for 1995. Det skal bemærkes, al to andre programmer blev ændret i 1995, nemlig OP »industri og tjenesteydel ser« og OP »miljø«. Disse ændringer afspejler de af overvågningsudvalget trufne beslutninger og vedrører alene en finansiel omprogrammering af OP'erne for at tage hensyn til programmernes forsinkede start, som skyldtes det meget omfattende lovgivnings- og forberedelsesarbejde, som flere af aktionernes nyskabende karakter nødvendiggjorde. Nye organer: EFSR's succes i Grækenland afhænger af oprettelsen af effektive gen- nemførelsesorganer, f. eks. kontorer, der skal tage sig af motorvej- og jernbaneudbygningen, matrikelordningen osv. (EGNATIA S. A. , ERGO- SE, Cadastre). Disse kontorer blev oprettet i 1995 er ved at være opera tionelle. Endvidere udgør oprettelsen af to organer, der er fastsat i EFSR, og som i Grækenland, nemlig »one-stop-shop« med henblik på er nye erhvervsinvesteringerne og »management organisation unit« med henblik på udvidelse af EFSR's forvaltnings- og overvågningskapacitet, en væsentlig nyskabelse, som vil gøre det muligt at forbedre gennemførelsen af strukturinterventionerne i Grækenland. Endvidere er der gjort en stor indsats for at forbedre ordningen for offentlige bygge- og anlægsarbejder. Man er nået langt med arbejdet på dette område, og en række elementer er allerede gennemført og omsat til love (f. eks. ændringen af basisloven om offentlige arbejder og vedtagel sen af præsidentielle anordninger og ministerielle cirkulærer og afgørel ser). 46 Syvenik' årsberetning — Strukturfondene i 1995 1995 i programmeringen for 1994-1999 Med hensyn til EFSR fremgår det, at 70% af bevillingerne for 1995 er anvendt, mens ;[5% af de kumulerede bevillinger for 1994 og 1995 er anvendt. Det bemærkes, at det i 1995 i betrjjgtning af, hvor langt man var nået med OP'erne og de større arbejder, var muligt at anvende et stlprt beløb i forpligtelses- og betalingsbevillinger (2,653 mia. ECU i forpligtelser og 1,706 mia. i betalinger). Med hensyn til EFRU oversteg forpligtelserne i øvrigt det budgetterede beløb og EFRU-tildelingen for 1995 for Grækenland (1,813 mia. ECU i forpligtelser i stedet for budgettets 1,405 mia. ). Tabel 12: Mål 1 — Grækenland ECU) Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. Programmer og godkendelsesir Samlede omkostninger SF-stotte (0 Forpligtelser Forpligtelser 1994-1995 % (2)/(D Betalinger 1995 1995 (2) Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1995 Tværregionale OP'er OP kullur-turisme OP postvæsen OP telekommunikation 1994 Regionale OP'er OP Attika OP Kreta OP De nordl. ægæiske aer OP De sydl. ægæiske uer OP Epirus OP Det græske fastland OP Vestgrækenland OP De Joniske Øer Midtmakedonien Vestinakedonien Makedonien-Thrakien OP Peloponnes OP Thessalia Tværregionale OP'er OP landbrug OP jernbaner OP byudvikling (metro) OP undervisning og eilivcrvsudd. på primærtrinnet OP energi OP miljo OP social udstodclse OP efleruddannelse OP naturgas OP indusiri og tjenesteydelser OP den offentlige tjeneste OP fiskeri - akvakultur OP forskning - teknologi OP veje - havne - lufthavne OP sundhed - forsorg 1 ALT 795,6 117,1 321,8 938,6 435,3 327,9 380,0 346,9 623. 0 501,6 228,2 816. 9 308,1 689,0 440,2 560,9 2. 795,3 490,1 1. 566,0 1. 847,6 946,3 515,0 328,0 1. 283,0 825,4 2. 808,9 305,4 311,7 579,3 3. 182,4 339. C 25. 954,6 229,1 78,0 172,7 685,7 312,3 210,2 224. 1 236,5 371,8 301,5 170,7 588,5 219. 4 494,3 286. 0 375,8 1. 247. 7 294,1 783,0 1. 385,7 352. 1 376,7 246,0 756. 0 354,6 720,0 168,6 150. 0 316,2 1. 327. 4 226. 4 19,5 10. 8 45,9 195,9 84,2 58,3 32,9 57,8 54. 1 44,3 24,7 86,5 31. 9 72,7 42,0 55,2 - 354,0 85. 9 294,5 205,6 108,3 57,6 35,0 105,0 75. 8 110,2 25,0 22,3 48. 4 205. 6 3. 1 19,5 10,8 45,9 8% 14% 27% 298,7 131,0 89,8 66,6 93,2 109,9 89,5 50,3 174,8 64,4 146,8 84,9 111,6 535,4 138,1 411,0 395,8 152,7 95,3 68,8 208. 8 116,5 182,2 48,2 42,8 80,0 455,9 25,7 44% 42% 43% 30% 39% 30% 30% 29% 30% 29% 30% 30% 30% 43% 47% 52% 29% 43% 25% 28% 28% 33% 25% 29°/, 29°/ 25°/ 34°/ 11°/ 13. 661,1 2. 653,0 4. 544,9 33% 9,7 0,5 1,7 106,5 49,7 32,7 26,7 24,0 56,8 45,2 26,4 90,1 34,5 74,4 17,6 59,6 253. 3 84. 4 119,7 157,2 55,0 30,3 23,3 79,6 62,3 56,3 13. 5 S,3 32. 8 75. 1 1. 6 1. 705,8 9,7 0,5 1,7 50% 4% 4% 158,0 73,1 48,5 43,5 41,7 84,7 67. 9 39,2 134,2 50,7 111,5 39,1 87,7 405,8 110,5 212. 9 252,2 77. 2 49,1 40. 2 131,5 94,5 92,3 25,1 15,6 48,6 200,3 12. Ç 53% 56% 54% 65% 45% 77% 76% 78% 77% 79% 76% 46% 79% 76% 80% 52% 64% 51% 52% 58% 63% 8 1% 51% 52% 36% 6 1% 44% 50% 2. 760,7 6 1% Det skal endelig bemærkes, at 1995 er det år, hvor OP'erne under EFSR for perioden 1989-1993 blev endelig afsluttet. Efter forlængelsen af de nationale betalinger i 1995 (for de fleste OP'ers vedkom mende indtil 30. september 1995) blev det muligt at anvende hele det begrænsede beløb, (1er ikke var anvendt i forbindelse med OP'erne og fællesskabsinitiativerne. SPANIEN P. m. -programmering af EFSR 1994-1999 Prioriterede felter lult EFRU ESF mio. ECU EUGFL FIUF (d) 7% (a) S5% Tilpasning af produktionssystemet (a) Menneskelige ressourcer (b) Isolationsbekæmpclse (c) Basisinfrastrukturer (d) 9. 075,4 8. 779,8 6. 517,6 1. 927,2 l a it % 26. 300,0 100% 4. 340,4 3. 159,0 6. 517,6 1. 927,2 15. 944,2 61% 426,2 5. 620,8 3. 313,8 995,0 (c) 6. 047,0 23% 3313,8 13% 995,0 4% (b) 33% Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 47 Siden 1. februar 1994 er 33 regionale OP'er, 13 tværregionale OP'er og 7 globaltilskud blevet godkendt for Spaniens vedkommende. Dette betyder, at af de 26,3 mia. ECU, der er tildelt de spanske regioner i forbindelse med EFSR under mål 1, er 94% (24,668 mia. ECU) blevet anvendt til de forskellige former for interventioner. Nye programmer, der blev godkendt i 1995 I 1995 blev syv nye interventioner godkendt, hvilket svarer til en fællesskabsstøtte på i alt 627,2 mio. ECU. Blandt disse interventioner kan nævnes fire globaltilskud, som alle indgår i EFSR's hovedfelt »tilpasning og udvikling af produktionsgrundlaget«. Disse globaltilskud vedrører regionerne Sala manca, Castilla y Leôn og Andalusien samt SMV. Salamancas globaltilskud, som vil blive udnyttet af »Consorcio Salamanca Emprende«, et offentligt organ oprettet ved aftale mellem provinsen, Salamanca-kommune og partnere som f. eks. handelskammeret, fagforeningerne og universitetet, tager navnlig sigte på at udvikle erhvervslivet (investeringer i industri, håndværk og servicevirksom heder, FTU-aktioner, promovering af lokale produkter og regionens turistimage, oprettelse af et servicecenter for virksomheder)og på gennem den tekniske bistand at ændre de lokale erhvervsdri vendes mentalitet, således at de er mere tilbøjelige til at investere i virksomhederne. Også globaltils kuddet til Castilla y Leôn gå^ til en offentlig virksomhed, »Sociedad para el Desarollo Industrial de Castilla y Leôn SA«, med henblik på at stimulere udviklingen og konsolideringen af iværksætterpro jekter, der bidrager til at modernisere og sprede regionens industrielle grundlag. Midlet skal være tilvejebringelse af risikovillig kapital og teknisk bistand til iværksætterne. Globaltilskuddet til Andalusien, som er det største af globaltilskuddene (223,9 mio. ECU), skal formidles af de regionale myndigheder. Det har tre formål: modernisering af erhvervsstrukturen gennem støtte til investeringer i virksomhederne (industri- og servicevirksomheder, bl. a. turistvirksomheder), modernisering af virksomhedernes teknologi og kvalitativ udvikling af de menneskelige ressourcer. Endelig er det ikke- regionaliserede globaltilskud, hvis formidlende organ er handels-, industri- og søfartskamrenes øverste råd, koncentreret om en internationalisering af SMV gennem kurser i udenrigshandel, støtte- og informationsaktioner samt eksportfremstød. De tre øvrige interventioner, der blev godkendt i 1995, er enkeltfonds OP'er. I et af programmerne er der fastsat ESF-interventioner i Cantabria (støtte på 8,96 mio. ECU). De to andre er EUGFL- programmer, som har fået tildelt 355,8 mio. ECU, og som vedrører Andalusien og teknisk bistand. Hvad angår EUGFL manglede man kun at godkende det tværregionale program »Diversificering af erhvervslivet i landdistrikterne«. Derefter ville samtlige EFSR-bevillingerne til denne fond være dækket af programmeringen. Gennemførelse i 1995 (genbeplantning, skovhydrologi, Miljøindsatsen i den spanske EFSR er for første gang blevet integreret i samtlige EFSR-aktiviteter interventions- ved den nationale strategiplan for miljøet. Indsatsen fremgår både af målene og af prioriteterne. Målene er inspireret af de vedvarende problemer i Spanien: bekæmpelse af ørkenvæksten erosionsbekæmpelse, bekæmpelse af skovbran de); forbedring af vandkvaliteten og forvaltning af vandressourcerne (målet er en formindskelse af forvaltning af by- og indtistriaffald; fremme af efterspørgslen, navnlig i landbrugssektoren); brugen af vedvarende energi; forbedring af bymiljøets kvalitet gennem en koordinering mellem de forskellige forvaltninger (byplanlægning, bytrafik og randtrafik, støj, for Med hensyn til prioriteterne ressourcer«. miljørelaterede sektorer integreret i det prioriterede felt »udvikling af menneskelige \idgør dog Det har fået tildelt 1,730 mia. ECU fra EFRU. Størstedelen af miljøforanstaltningerne det prioriterede felt »udvikling af infrastrukturer«, enten energiinfrastrukturer eller vand byg- ningsinfrastrukturer. Til dette prioriterede felt er der bevilget 1,927 mia. ECU fra EFRU, hvilket vandbygningsinfrastruktu- udgør 7,3% af EFSR'ens samlede bevillinger fra Fællesskabet. Alene rerne tegner sig for 1,304 mia. ECU (43% af miljøbudgettet). I alt beløber de direkte miljøinvesteringer til 3,034 mia. ECU i Spanien, dvs. 11,5% af EFSR 's bevillinger. i det pågældende EFSR er et underfelt vedrørende uddannelse (uddannelse og vandbygningsinfrastrukturer) luftforurening). $ig således 48 Svvende årsberetning — Struktur/ mdene i 1995 På grund af dels forskydningen mellem den officielle dato for iværksættelsen af programnieringerne og datoen for gennemførelsens påbegyndelse, dels det meget store antal støtteordninger, «ier medfi nansieres af strukturfondene, og som kræver en undersøgelse af foreneligheden med traktatens artikel 92 og 93, blev 1995 præget af investeringer, der var blevet godkendt, dog med opsættende virkning, idet der i de fleste af afgørelserne var indført en bestemmelse herom. EUGFL-iiiterventio- nerne blev i" det store og hele iværksat på en tilfredsstillende måde. Der blev nemlig disponeret over alle programmerede EUGFL-bevillinger, undtagen for så vidt angår OP'et for Cantabria, som blev forsinket. For så vidt angår OP'et vedrørende mål 5a-foranstaltningerne blev der derimod disponeret over en del af 1996-tranchen allerede i 1995. Året blev også præget af den omprogrammering af de fleste af interventionerne, som de spanske myndigheder havde anmodet om. Det må understreges, at alle forpligtelser er opfyldt. Med hensyn til interventionerne i fiskerisektoren var OP »fiskeri« blevet godkendt i december 1994, hvorfor programmets faktiske gennemførelse først begyndte i 1995. 60% af 1994-tranchen blev anvendt, hvilket gjorde det muligt at betale medlemsstaten det andet forskud for regnskabsåret og at disponere over 1995-tranchen. Det var dog nødvendigt med en ændring af tidsplanen, således at 56 mio. ECU blev overført fra 1994-tranchen til 1995-tranchen, og 20 mio. ECU fra 1999-tranchen til 1995-tranchen'0. 10 Angående støtten til besætninger og redere, der berøres af udløbet af fiskeriaftalen med Marokko, henvises også til kapitel I. A. 5. 2 (mål 5a fiskeri). Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 4<; 1995 i programmeringen for 1994-1999 Tabel 13: Mål 1 — Spanien — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. ECU) Programmer og godkeniielscs&r 1995 Regionale OP'er OP Andalusien (3) GT Andalusien OP Cantabria (2) GT Salamanca GT Sodical (Castilla y Leôn) Tværregionale OP'er GT handelskammer OP teknisk bistand (3) 1994 Regionale OP'er OP Andalusien (2) OP Andalusien (1) OP Asturien (3) OPAslurien(l) OP Asturien (2) OP De Kanariske Øer (1) OP De Kanariske Øer (2) OP De Kanariske Øer (3) OP Castilla y Leôn (3) OP Castilla y Leôn (2) OP Castilla y Leôn (1) OP Caslilla-La Mancha (1) OP Castilla-La Mancha (3) OP Castilla-La Mancha (2) OPCeula(l) OP Extremadtira (3) OP Exlremadura ( I ) OPExlremadura(l) OP Galicien (3) OP Galicien (1) OP Galicien (2) OP Melilla OP Murcia (2) OP Murcia (3) OP Murcia (1) GT Murcia Tværregionalt OP Cantabria (3). Tværregionalt OP Cantabria (1) Regionalt OP Cantabria (i) OP Valencia (1) OP Valencia (2) OP Valencia (3) Tværregionale OP'er OP rcgionalslotte GT SMV's konkurrenceevne OP Doflana fase 2 (4) OP det lokale miljo OP FORCEM OP agro-levnedsmiddelindustri OP 1NEM OP videnskabelig infrastruktur OP lokaludvikling OP ministerier OP Undervisningsministeriet OP autonome organisationer OP fiskeri GT industriteknologi Samlede omkostninger SF-slnt(e Forpligtelser Forpligtelser (I) 1995 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalinger 1995 Betalinger 1994 1995 P) % (3)/(2) 575. 3 1. 894. 5 12,0 39,1 43,1 37,0 18,4 434,0 5. 559,0 116,5 1. 398,5 41,6 1. 179. 4 215,2 154,4 746,3 172,6 2. 752,3 1. 779,5 628,5 47. 5 70,9 307,1 1. 577,5 209,9 464,1 2. 493,4 242,0 82,4 59,4 127,3 767,3 562,3 110,8 536,6 158,6 3. 691,7 413,2 274,2 3. 125,9 300,9 213,9 828,6 447,6 3. 028,6 3. 426,3 479,4 812,5 52,9 1. 935,8 416,6 2. 158,0 482,5 47. 702,8 342,0 223,9 9,0 12,9 6,5 19,2 13,8 325. 5 2. 938,9 81,1 809,2 31,2 694,7 182,9 80,7 381,1 129,4 1. 612,6 936,6 288,4 35,6 47,4 174,8 1. 011,9 167,9 303,5 1. 544,5 181,5 42,1 44,6 55,6 487,3 79,2 54,3 343,0 105,0 1. 207,9 309,9 103,5 387,0 210,6 146,6 580,6 262,5 1. 220,0 2. 569,8 342,2 580,6 39,7 1. 451,9 312,4 995,0 150,2 24. 668,3 103. 7 67. 9 1. 4 6,3 3,6 1,1 2,0 50,3 478,4 12,8 206,8 5,1 266,8 29,7 11,1 58,1 0,0 228,1 187,5 46,7 5,9 13,3 30,7 124,5 0,0 44,5 519,8 25,5 12,1 0,0 9,3 160,1 0,0 0,0 105,0 0,2 507,9 64,2 17,5 85,7 36,0 0,0 0,0 41,3 234,7 411,2 72,7 96,8 0,0 146,5 56,8 167,9 21,5 4. 778,9 103. 7 67,9 1. 4 6,3 3,6 30% 30% 15% 49% 55% 1,1 2,0 6% 14% 74,0 1. 033,9 25,2 303,0 10,5 368,4 54,8 29,8 105,3 19,7 403,0 310,1 85,2 11. 7 28,3 47,4 216,2 21,4 82,5 806,6 48,8 15,9 5,6 17,4 228,7 12,3 5,3 134,7 14,6 726,3 127,3 32,4 164,5 66,7 57,8 96 97,5 443,5 776,2 135,6 193,5 5,6 319,0 92,7 304,5 26,5 8. 372,4 23% 35% 31% 37% 34% 53% 30% 37% 28% 15% 25%| 33% 30% 33% 60% 27% 21% 13% 27% 52% 27% 38% 13% 31% 47% 16% 10% 39% 14% 60% 41% 31% 43% 32% 39% 17% 37% 36% 30% 40% 33% 14% 22% 30% 31% 18% 34% 51,8 0. 0 0,7 3,1 1,8 0,0 1,0 37,0 549,4 13,9 111,7 6,8 225,0 14 14,5 60,7 0,0 235,0 211,3 34,9 6,6 15 20,4 127 0,0 47,0 315,1 28,7 7,2 0,0 7,1 94,5 0,0 1,6 39,7 0,1 340,4 70,8 18,5 108. 0 53,4 0,0 0,0 20,6 183,4 388,1 21,2 29,0 0,0 159,5 32,2 41,0 22,5 3. 772,21 51,8 0,0 0,7 3 1,8 0,0 1,0 48,9 827,1 20,1 159,8 8. 3 275,9 27,4 23,8 84,2 9,8 322,4 272,6 54,2 8. 5 22,6 28,7 172,9 10,7 66,0 458,5 37,4 9,1 2. 1 11,1 128,8 6,1 4,2 54,5 7,3 449,6 95,2 25,9 147,4 53,4 28,9 48,4 48,8 319,9 570,5 52,7 77,4 2. R 245,7 50,2 109,2 22,5 5. 570,0 50% 0% 50% 50% 50% 0% 50% 66% 80% 80%1 53% 78% 75% 50% 80% 80% 50% 80% 88% 64% 73% 80% 61% 80% 50% 80% 57% 77% 57% 37% 64% 56% 50% 80% 40% 50% 62% 75% 80% 90% 80% 50% 50% 50% 72% 74% 39% 40% 50% 77% 54% 36% 85% 67% [ALT (1) Enkeltfondsprogram (2) Enkeltfondsprogram ESF (3) Enkeltfondsprogram EUGFL (4) Inkl. bevillinger anvendt under budgctlinje B2-I820 (overgangsforanstallninger og nyskabende aktioner). t 50 FRANKRIG P. m. - progrummering af SPD 1994-1999: A vesnes-Doiiai- Vulenciennes Svvende årsberetning •- Struktui fondene i ll>95 Prioriterede felter lait EFRU ESF EUGFL (e) o. oi% Økonomisk opsving (a) Forskning og udvikling (b) Menneskelige ressourcer (c) Genrejsning af regionen (d) Teknisk bistand (e) 141,8 38,6 92,5 165,1 2,0 440,0 100% 100,8 34,1 43,9 128,4 0,9 308,1 70% 22,3 4,5 48,6 6,1 0,9 82,4 19% 18,7 30,6 0,2 49,5 11% I alt % (d) (c) 2 1% (b) •* P. m. - programmering af SPD 1994-1999: Korsika Prioriterede felter lait EFRU ESF EUGFL FIUF mio. ECU lsolationsbekæmpelse (a) Udv. af landbrugs- og havprodukter (b) Universitet, forskning (c) Udvikling af lurisme og kultur (d) Miljo (e) Erhvervsudvikling ([) Menneskelige ressourcer (g) Teknisk bistand (h) 67. 9 72,4 12,5 15,0 30,7 18,3 31,0 2,1 [alt % 249,9 100% 67,9 1,5 12,5 15,0 30. 7 18,3 0,6 0,9 147,4 59% 63,4 7,5 (g) 12% (h) 1% (a) 27% (0 7% 30,4 0,6 31,0 12% 0,6 64,0 26% 7,5 3% (C) 5% (b) 30% P. m. -progrummering af SPD 1994-1999: Oversoiske departementer Prioriterede felter lait EFRU ESF mio. ECU EUGFL FIUF (9) 1% Afsides belig, harmonisk fysisk planl. (a) Miljø og infrastrukturer (b) Produktion, konkurrenceevne, industri, håndværk (c) Menneskelige ress. , social ligevæg! (d) Landbrug, udv. af landdistrikter (c) Fiskeri og akvakultur (0 Turisme (g) Teknisk bistand (li) 214,6 305,9 279. 7 394,3 242,7 24,5 21,1 16,4 1. 499,2 100% 202,7 291,1 178,6 1,8 46,3 35,1 359,2 10,1 14,8 48,7 242,7 21,1 9,8 738,4 49% 4,8 412,1 27% 1,7 318,0 21% 6,1 24,5 0,1 30,7 2% luit % ,e) „» W i* • (h) '* (a) 14% (d) 27% (b) 20% (C) 1B% Gennemførelse i 1995 De miljøhensyn, der tages i de franske SPD'er, er meget forskellige på grund af regionernes forskelligartethed. Miljøet tegner sig i alt for et fællesskabsbidrag på 323 mio. ECU (15% af bevillingerne til mål 1 i Frankrig). I de oversøiske departementer er vandområdet det vigtigste. På Guadeloupe (miljøfelt: 39,6 mio. ECU fra EFRU og EUGFL) er den vigtigste investering, der finansieres af EUGFL, et stort kunstvandingsprojekt. På Martinique (miljøfelt: 50,5 mio. ECU fra EFRU) drejer det sig især om beskyttelse mod vand og oversvømmelse. På Réunion (miljøfelt: 178,5 mio. ECU fra EFRU) er bevillingerne koncentreret om forvaltning af vandressourcer med henblik på overrisling. I Guyana (miljøfelt: 18,9 mio. ECU fra EFRU) er foranstaltningerne for ca. halvdelens vedkommende centreret om genopbygning af vandnettet, hvortil kommer 2 mio. ECU fra EUGFL til udbredelse af kendskab til og beskyttelse af biodiversiteten i regnskovene. På Korsika tager miljøbeskyttelsen til rensning af kystområderne og behandling af husholdningsaffald (84% af miljøfeltet), dels restau rering af mindesmærker, f. eks. bygninger, under anvendelse af traditionelle materialer. Endelig er i Nord-Pas-de-Calais afsat til renovering af størstedelen af fællesskabsbidraget industri- og byarealer og bekæmpelse af industriens forurening (29,1 mio. ECU fra EFRU) men også til miljøforskning og -teknologier (11,3 mio. ECU fra EFRU) samt uddannelse på dette område (0,9 mio. ECU fra ESF). (30,7 mio. ECU fra EFRU) sigte dels på foranstaltninger til miljøformål Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 51 De 6 franske SPD'er (Korsika, Guadeloupe, Guyana, Martinique, Réunion og Avesnps-Douai- Valenciennes i Nord-Pas-de-Calais) blev godkendt af Kommissionen i juli 1994. De tegner sig for en strukturfondsstøtte på i alt 2,189 mia. ECU. Disse SPD'er er længe om at komme i gang. Tor så vidt angår overvågningen af interventionerne er der stadig vanskeligheder med a|i overvåge fællesskabs programmerne i Guyana, idet den planlagte »Cellule Europe« endnu ikke er oprettet. Derirsîod er der grund til at fremhæve de nationale og regionale myndigheders indsats for at fastlægge me*e præcise retningslinjer for behandling af projekterne på lokalt plan og tilstille overvågningsudvalgene oplys ninger om kriterierne for udvælgelse af projekterne og listerne i den forbindelse. I tre af de seks regioner er evalueringsstrukturen i øvrigt allerede etableret eller under etablering. Det skal bemærkes, at der som led i partnerskabet blev afholdt en »workshop« for de regionale tjenestemænd den 21. -23. november 1995 på Réunion. Formålet var at drøfte emner i forbindelse med iværksættelsen af fællesskabsprogrammerne som f. eks. forvaltningen af strukturfondene og udviklingsmekanismer ne. 1995 i programmeringen for 1994-1999 For så vidt angår den finansielle gennemførelse bemærkes det, at med undtagelse af Korsika og Martinique, hvor der er store forsinkelser, idet der i 1995 ikke blev gennemført nogen finansiel EFRU-transaktion, anmeldte alle regioner (Guadeloupe, Réunion, Nord-Pas-de-Calais og Guyana) tilstrækkelige udgifter til, at Kommissionen kunne disponere over programmernes 1995-tranche og betale det andet forskud vedrørende 1994-tranchen. Dog var det alene Guadeloupe og Guyana, der anmeldte udgifter (60% af 1994-tranchen), der kunne udløse betaling af det første forskud vedrøren de 1995-tranchen. Med hensyn til fiskerisektoren blev mindre end en halv snes projekter godkendt for hver region, bortset fra Korsika, hvis program afvikles i et tilfredsstillende tempo. Tabel 14: Mål 1 — Frankrig — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkendelsesir Samlede omkostninger SF-stotte Forpligtelser (1) Forpligtelser 1994-1995 % (2)/(l) Betalinger 1995 1995 (2) Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 SPD Hainaut SPD Korsika SPD Guadeloupe SPD Guyane SPD Martinique SPD Reunion 1. 339,6 679,4 794,2 304,4 620,7 1. 267. 2 5. 005,4 440,0 249,9 344,8 164,9 329,8 659,7 2. 189,2 9,4 14,2 54,0 8,1 24,4 112,2 222,4 • 69,9 48,5 100,6 26,9 57,6 194,2 497,6 16% 19% 29% 16% 17% 29% 2 3% 8,9 10,5 32,4 7,6 21,9 66,2 147,4 40,0 27,4 56,0 17,0 38,5 107,9 286,7 57% 56% 56% 63% 67% 56% 58%, 1AI. T Endelig blev fristerne for de nationale betalinger til de endelige modtagere efter de franske myndighe ders anmodning forlænget for så vidt angår flere programmer fra den forudgående programmerings periode 1989-1993. IRLAND P. m. - programmering af EFSR 1994-1999 Priorilerede felter lait EFRU ESF EUGFL FIUF mio. ECU (d) 5% (e)o. 2% (a) 44% Produktionssektoren (a) Erhvervsinfrasiruktur (b) Menneskelige ressourcer (c) Lokaludvikling (d) Teknisk bistand (t) 2. 508,0 1. 113,0 1. 732,0 257,0 10,0 5. 620,0 100% 1. 099,0 1. 113,0 160,0 180,0 10,0 2. 562,0 46% I all % 324,0 1. 038,0 47,0 (c) 1. 572,0 57,0 20,0 1. 953,0 35% 1. 058,0 19% 47,0 1% (b) 20% 52 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Nye interventioner, der blev godkendt i 1995 Den eneste nye intervention, der blev godkendt i 1995 for Irlands vedkommende, var en EFRU-støtte til et større projekt i henhold til samordningsforordningens artikel 16. 2, nemlig Tallaght Hospital. EFRU-støtten er på 39,4 mio. ECU, og de samlede omkostninger beløber sig til 131,2 mio. ECU (EFRU-bidrag: 30°7o)u. Det er det første eksempel på en EFRU-intervention i Irlands sundhedssek tor og vedrører opførelse af og udstyr til universitetshospitalet i Tallaght (Dublin-regionen). Dette nye hospital får en kapacitet på 513 senge og skulle give ca. 1. 500 direkte og 1. 100 indirekte arbejdspladser. Gennemførelse i 1995 Miljøhensyn er genstand for et underfelt under EFSR's prioriterede felt »erhvervsinfrastruktur«. Dette underfelt er genstand for et OP, der har fået tildelt 78 mio. ECU fra EFRU (1,4% af fællesskabsbevillingerne). Programmet er centreret om vandforsyning, spildevandsbehandling, vandafledning, forvaltning af by affald og farligt affald, forvaltning og beskyttelse af kystområder og opfølgning og forskning på miljøområdet. Gennemførelsen af de irske OP'er forløb normalt i 1995. Kun OP »industri«, som også vedrører aktionerne i agro-levnedsmiddelindustrien, blev sat i gang med forsinkelse. Det forventes, at denne mindre samlede forsinkelse vil blive indhentet som følge af en forhøjelse af betalingsprocenten i 1996. Fremskridtene med hensyn til gennemførelsen af de kvantificerede mål (makro- og mikroøko nomiske indikatorer), der er fastsat i EFSR, er tilfredsstillende. Kun ét program, nemlig det, der vedrører teknisk bistand (10 mio. ECU i støtte fra strukturfondene), mangler at blive godkendt. Dette skulle efter planerne ske i begyndelsen af 1996. OP »landbrug og udvikling af landdistrikter« er i fuld gang, bortset fra visse aktioner. Udgifterne følger finansieringsplanen. Visse foranstaltninger var meget efterspurgte, navnlig foranstaltningen til kontrol af landbrugsforureningen. Andre aktioner blev suspenderet på grund af manglende bevillin ger. I 1995 undersøgte en uafhængig rådgiver systemet med udligningsgodtgørelser og ligevægten mellem indkomststøtten og udviklingsforanstaltningerne. Med hensyn til fiskerisektoren blev i alt 155 FIUF-finansierede projekter godkendt vedrørende modernisering af fiskerflåden, akvakultur, markedsføring/promovering af produkter. Den samlede finansiering i forbindelse med disse projekter beløber sig til 31 mio. ECU. For så vidt angår overvågningen af interventionerne finder den sted på tre planer: EFSR's overvåg ningsudvalg, overvågningsudvalgene for hvert enkelt OP og de otte regionale myndigheders udvalg. EFSR's overvågningsudvalg er sammensat af repræsentanter for de berørte ministerier, Kommissio nen og EIB. Overvågningsudvalgene for OP'erne består af repræsentanter for arbejdsmarkedets parter samt for de berørte tjenestemænd. F. eks. holdt udvalget for samordning af aktionerne vedrørende menneskelige ressourcer, som skal følge op på de horisontale spørgsmål, som påvirker uddannelsessystemets kvalitet og effektivitet, sit første møde i 1995. Udvalget undersøgte udviklin gen i de af ESF medfinansierede aktioner inden for rammerne af hele EFSR samt udviklingen for så vidt angår uddannelse af undervisere, lige muligheder og godkendelse. På regionalt plan sidder der repræsentanter for velgørende organisationer og lokale myndigheder i udvalgene ved siden af repræsentanter for de offentlige myndigheder og tjenester samt for arbejdsmarkedets partnere. Overvågningsudvalgene for de vigtigste OP'er bistås af eksterne, uafhængige og faste evaluatorer. Endvidere er der oprettet tre evalueringsenheder, som arbejder på fuld tid, og en fjerde enhed vil blive oprettet i begyndelsen af 1996. Disse enheder skal evaluere de specifikke aspekter af EFSR og OP og vil bistå de eksterne evaluatorer. De vil også bidrage til forberedelsen af midtvejsrevisionen af samtlige programmer. Se ligeledes bilag 6. Større projekter, som blev godkendt i 1995. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 53 1995 i programmeringen for 1994-1999 Selv om betalingerne for 1994 havde ligget under der budgetteiede (513 mio. ECU betalt i stedet for de 771 mio. , der var budgetteret med), var det meste af forsinkelsen indhentet ved udgangen af 1995. Strukturfondenes betalinger i 1995 beløb sig til 856 mio. ECU mod de 834 inio. , der oprindelig var budgetteret "med. Dette betyder, at 85% af de budgetterede bevillinger vedrørende de to første år af EFSR blev betalt. Tabel 15: Mål 1 — Irland — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. ECU) Programmer og godkcndclsesar 1995 Samlede omkostninger SF-slotte Forpligtelser (1) 1995 Forpligtelser 1994-1995 % (2V(D Uctalingcr 1995 Ik'talinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) SP Tallaght hospital | 131,2| 39,4| 39,4| 39,4| 100%| 3!,5| 31. 5} 80% 1994 OP landbrug, udv. af landdistrikter OP lokaludvikling OP indusiri OP crhvervsinfrastrukturer OP fiskeri OP menneskelige ressourcer OP miljotjcnester OP lurisme OP transport I ALT 1. 791,4 420,1 2. 843,7 319,6 177,0 2. 362,3 125,6 805. 9 1. 406,2 10. 383,1 956,7 257,0 1. 029,0 108,0 78,0 1. 732. 1 78,0 456,3 888,0 5. 622,5 160,1 33,6 127. 1 10,3 12,3 266,1 6,2 51,5 247,6 954,2 299,4 54,8 261,1 11,9 20,5 541,9 24,0 94,0 333,2 1. 680,1 3 1% 2 1% 25% 11% 26% 31% 3 1% 2 1% 38% 30% 178,6 22,1 102,9 8,7 10,6 264,9 10,3 51,0 175,8 856,5 263,0 32,7 196,0 9,5 14,7 481,6 19,2 77,2 244,2 1. 369,6 88% 60% 75% 80% 72% 89% 80% 82% 73% 82% ITALIEN P. m. - programmering af EFSR 1994-1999 Prioriterede felter lait EFRU ESF EUGFL FIUF mio. ECU Kommunikation (a) Industri og håndværk (b) Turisme (c) Udvikling af landdistrikter (d) Fiskeri (e) Erhvervsinfrastrukturer (0 Menneskelige ressourcer (g) Teknisk bistand (h) 2. 159,6 3. 707,5 862,1 2. 340,7 257,4 3. 235,9 2. 209,1 87,7 l a it % 14. 860,0 100% 2. 159,6 3. 557,2 774,6 55,0 2. 992,5 61,4 59,7 9. 660,0 65% 150,3 87,5 57,7 24. 4 243,4 2. 147. 7 28,0 2. 228,0 233,0 2. 739,0 18% 2. 228,0 15% 233,0 2% (a) 15% (e) 2% (d) 16% ( c) 6% (b) 24% I EFSR for de italienske mål 1-regioner (Mezzogiorno) er der fastsat en udgift på i alt 32,44 mia. ECU, heraf 14,860 mia. i fællesskabstilskud. EFSR omfatter i alt 13 tværregionale OP'er, 10 regionale OP'er og et større projekt, som alle blev godkendt i 1994 og 1995. Nye programmer, der blev godkendt i 1995 I løbet af 1995 blev i alt 11 interventioner godkendt. Den samlede strukturfondsstøtte beløb sig til 8,085 mia. ECU. Seks af interventionerne var regionale OP'er, som tegnede sig for en fælless kabsstøtte på 4,289 mia. ECU. Fire var tværregionale programmer. Et af disse, OP »industri«, tegnede sig alene for 26% af EFRU's samlede støtte til Mezzogiorno. I dette OP er der bl. a. fastsat en medfinansiering af den generelle italienske ordning for støtte til erhvervsinvesteringer. Endelig blev et stort projekt godkendt i Calabria, nemlig projektet Gioia Tauro (40 mio. ECU af et samlet budget på 120 mio. )12. Dette større projekt i henhold til samordningsforordningens artikel 16. 2 Se ligeledes bilag 6. Større projekter, der blev godkendt i 1995. 54 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 vedrører ombygningen af Gioia Tauro-havnen til en stor container-havii, som skal [age sig af »transhipment«-opga\er. Formålet er at tilpasse havnens grundinfrastrukturer til udviklingen i den internationale søtransport. Dette budget skulle direkte og indirekte resultere i 1. 500 nye arbejdsplad ser. Lidt u n d e r l 0% af EFRU's samlede midler er endnu ikke genstand for programmering på nationalt plan. Der er bl. a. tale om de tværregionale OP'er »energi«, »miljø« og »teknisk bistand«, tværregio nale og regionale interventioner på grundlag af globaltilskud (som styres på nationalt plan) samt visse større projekter (motorvejen Messina-Palermo). De forpligtelser, der skal indgås de kommende år, vil således afhænge af godkendelsen af disse interventioner og af, hvorledes de allerede godkendte programmer forløber for så vidt angår nationale udgifter. Gennemførelse i 1995 Den forsinkelse, der i 1994 var opstået ved gennemførelsen af EFSR, blev delvis indhentet i 1995. Italiens problemer med anvendelsen af fællesskabsmidlerne, som trådte klart frem i den foregående programmeringsperiode, kan navnlig forklares ved de politiske og administrative svagheder på nationalt plan. For at forbedre de almindelige vilkår for gennemførelsen af fællesskabsinterventioner i Italien indgik Kommissionen og den italienske regering den 26. juli 1995 en aftale, som senere på konferencen mellem staten og regionerne den 29. september 1995 blev udstrakt til at omfatte de selvstyrende regioner og provinser. Ved denne aftale forpligtede den italienske regering sig til at styrke de centrale og regionale administrative strukturer, forbedre fremgangsmåden for iværksættel se af medfinansierede aktioner, styrke den tekniske bistand og bl. a. overvågnings-, evaluerings- og kontrolsystemerne, og at sikre den finansielle dækning af den nationale andel af programmerne. Gennemførelsen af denne aftale er en forudsætning for, at fællesskabsbevillingerne kan udnyttes bedre i den nuværende programmeringsperiode. Ved udgangen af 1995 dokumenterede den italienske regering, at den navnlig i andet halvår havde taget en række initiativer vedrørende administrative strukturer, indførelse af et nyt integreret overvågningssystem og procedurer for udvælgelse af eksterne sagkyndige. Den havde også stillet sin andel af finansieringen til rådighed. Disse initiativer er en konkret følge af aftalen og udtryk for en forbedring af betingelserne for forvaltning af programmerne. to underfelter Miljøet er genstand for i den italienske EFSR, der begge er omfattet af det prioriterede felt »infrastrukturer«. Det første underfelt vedrører vandressourcer (1,119 mia. ECU fra EFRU). Formålet er at øge de disponible ressourcer og forbedre distributionen, mindske antallet af lækager under bortledningen og rationalisere forvaltningen og vedligeholdelsen af strukturerne. Det andet underfelt vedrører miljøbeskyttelse (748 mio. ECU i bidrag fra EFRU og ESF) og tager sigte på at sanere de særlig ødelagte og forurenede områder, fjerne de alvorlige miljørisici, beskytte naturen og fremme den offentlige miljøindsats (vand og byaffald). Disse to tegner sig for et fællesskabsbidrag på 1,867 mia. ECU, dvs. 12,6% af EFSR's underfelter bevillinger. Underfelterne gennemføres for halvdelen af bevillingernes vedkommende på tværre gionalt plan, og for den anden halvdels vedkommende på regionalt plan inden for hvert enkelt regionalt OP. Hvad angår det tværregionale plan blev OP »vandressourcer« godkendt i 1995 (871 mio. ECU fra EFRU), mens OP »miljø« efter planen skal godkendes i 1996 (48 mio. ECU fra EFRU). For så vidt angår EUGFL-interventionerne er foranstaltningerne for de fleste programmers vedkom mende organiseret pr. produktionsenhed for at lade moderniseringen af produktion og markeds føring følge markedets efterspørgsel. Der er ligeledes fastsat interventioner til fordel for alternativer til den traditionelle landbrugsvirksomhed, f. eks. bondegårdsferier, mindre forarbejdningsvirksom hed og direkte salg af typiske traditionelle landbrugsprodukter. I programmerne indgår ligeledes forsknings- og serviceforanstaltninger med henblik på teknologiske overførsler og udbredelse af kendskabet til landbrugsvirksomhed. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 55 Visse væsentlige resultater inden for landbrug og udvikling af landdi strikter: På Sardinien (OP godkendt i 1994): • 1. 300 bedrifter med fåre- og gedebesætninger (417. 000 stk. ) har mod taget fællesskabsstøtte til forbedring af de hygiejniske og sund hedsmæssige betingelser for mælkeproduktionen; • 32 projekter med henblik på modernisering af osteproduktionskoope- rativer; • 34 projekter vedrørende opdræt og tilridning af »den anglo-arabiske- sardinske« hest inden for landturismen. I Abruzzi (OP godkendt i 1995): • finansiering af 160 projekter vedrørende udvikling af landdistrikter, herunder 110 til fordel for landturismen. 1995 i programmeringen for 1994-1999 Med hensyn til den finansielle gennemførelse er det strukturfondsbeløb, Kommissionen har dispone ret over i 1995, tilfredsstillende i forhold til de i EFSR fastsatte beløb, bortset fra ESF's forpligtelser, der ligger langt under det budgetterede niveau. Forpligtelsesniveauet i 1995 var dog ikke tilstrække ligt til helt at indhente efterslæbet fra 1994, hvorfor der ved udgangen af 1995 manglede at blive indgået forpligtelser for 1,2 mia. ECU. For så vidt angår gennemførelsen i marken (dvs. udgifter afholdt af de myndigheder, der står for gennemførelsen) var situationen fortsat meget alvorlig i 1995. I alt var der ved udgangen af det andet år i programmeringsperioden kun anvendt 2% af de bevillinger, der var fastsat for seks år. Tabel 16: Mål 1 — Italien — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. ECU) Programmer og godktndelsesir 1995 Regionale OP'er OP Abruzzi OP Abruzzi (1) OP Calabria (1) SP Havnen i Gioia Tauro OP Campania OP Apulicn OP Sicilien Tvierregionale OP'er OP industri og tjenesteydelser OP udbredelse af kendskabet til landbruget (1) OP vandressourcer OP turisme 1994 Regionale OP'er OP Dasilicata OP Calabria OP Molise OP Sardinien Tvierregionale OP'er OP presserende indsats for bcskxf. OP uddannelse af undervisere OP uddannelse afvandrende arbejdst. OP Undervisningsministeriet OP fiskeri OP forskning - udvikling OP telekommunikation OP jernbanetransport OP teknisk bistand (2) (1) Enkeltfonds OP (EUGFL) (2) Enkeltfonds OP (ESF) I ALT Samlede omkostninger SF-stotte Forpligtelser (1) Forpligtelser 1994-1995 % (2)/(D Betalinger 1995 1995 (2) llctalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) 333,4 167,1 482,0 120,0 2. 890,8 2406,4 2. 603,1 4. 962,4 231,4 2. 008,3 302,8 1. 129,5 1. 308,0 522,7 2. 103,4 524,0 271,4 29,5 395,0 560. 0 1. 341,3 1. 076. 1 1. 756,6 112,1 27. 637,4 150,5 83,9 241,0 40,0 1. 327,9 1. 148,4 1337,2 2. 592,7 162,0 871,0 130,0 583,2 580,3 292,0 967,1 355,7 184,0 20,0 254,0 233,0 784,0 376,7 701,0 76,0 13. 491,6 75,0 59,4 76,2 40,0 124,0 203,7 189,4 746,9 34,4 140,7 22,2 51,7 1,0 26,8 50,9 0,0 0,0 0,0 48,9 34,6 8,2 102,3 192,6 0,0 2. 228,6 91,5 59,4 76,2 40,0 177,2 203. 7 189,4 750,3 34,4 140. 7 22,2 98. 1 72,9 37,7 170,6 32,7 16,9 1,8 68,5 66,5 65,9 215,9 385,2 7,0 3. 024,7 61% 71% 32% 100% 13% 18% 14% 29% 2 1% 16% 17% 17% 13% 13% 18% 9% 9% 9% 27% 29% 8% 57% 55% 9% 22% 37,5 30,7 41,8 0,0 63,2 92,9 74,1 373,5 17,2 70,3 U. 1 29,2 19,1 15,5 25,5 0,0 0,0 0,0 24,4 0,0 4,1 34,1 211,9 0,0 1. 176,1 45,8 30,7 41,8. °. ° 89,8 92,9 74,1 375,2 17,2 70,3 11,1 52,4 36,5 19,3 86,9 16,3 8. 5 0,9 34,3 16,0 32,9 90,9 308,2 3,5 1. 555,4 50% 52% 55% 0% 51% 46% 39% 50% 50% 50% 50% 53% 50% 51% 51% 50% 50% 50% 50% 24% 50% 42% 80% 50*/» 5 1% 5(> Syvendf årsberetning — Strukturfondene i 1995 For så vidt angår EFSR for den første programmeringsperiode 1989-1993 har de utilfredsstillende resultater med hensyn til anvendelsen af fællesskabsmidlerne fået Kommissionen og den italienske stat til som led i aftalen af 26. juli 1995 at forhandle om en sidste forlængelse af fristerne for at indgå nationale forpligtelser til den 31. december 1995. Ved udgangen af 1995 havde den italienske regering taget initiativer til konkret gennemførelse af denne aftale, og derfor blev forlængelsen af flisterne for fællesskabs"betalingerne bekræftet. Herved fik de italienske myndigheder to år fra udløbet af fristen for de nationale forpligtelser til at gennemføre de pågældende betalinger. Disse seneste forlængelser har gjort det muligt for de italienske myndigheder at indgå samtlige de nationale og regionale forpligtelser for 1989-1993 (100% for OP'er, som forvaltes centralt, og 98,7% for OP'er, der forvaltes regionalt). For betalingernes vedkommende manglede der endnu en del, bl. a. i tilfælde af regionalt forvaltede OP'er, hvoraf 65% var gennemført i gennemsnit ved udgangen af 1995 (fra 44% for Puglia-regionen til 75% for Basilicata-regionen). NEDERLANDENE P. m. - programmering af SPD 1994-1999 Prioriterede felter lait EFRU ESF EUGFL FIUF mio. ECU Udvikling af industrien (a) Turisme (b) Landbrug og udv. af landdistrikter (c) Fiskeri (d) Menneskelige ressourcer (e) Erhvervsinfrastrukturer (0 Transportinfrastrukturer (g) Forskning og udvikling (h) Teknisk bistand (i) • 22,0 5,2 21,2 8,2 28,0 17,0 31. 4 14,4 2,6 l a it % 150,0 100% 11,9 4,3 10,1 0,9 0,9 16,5 31,0 14. 4 1. 0 80,0 53% 27,1 0. 5 0,4 1. 0 40,0 27% 21,2 8,2 (g) 0,3 21,5 14% 0,3 8,5 6% (1)2% (e) 19* Gennemførelse i 1995 Det SPD, der blev godkendt for Nederlandene den 21. juni 1994, vedrører Flevoland. Strukturfonde ne bidrager med i alt* 150 mio. ECU. Hovedprojektet i programmet, ombygningen af hovedvej N27 til motorvej (A27), som skal forbedre forbindelsen mellem Flevoland og den centrale og sydlige del af Nederlandene, gennemføres efter planen. En anden del af programmet består af foranstaltningen »beskæftigelse«, som giver mulighed for at yde støtte til jobskabende virksomheder, der er etableret i Flevoland eller flytter dertil. I 1995 oversteg det samlede antal deltagere i ESF's aktioner det forudsete antal (1. 788 mod 985). Det regionale beskæftigelseskontor har iværksat nogle af de vigtigste aktiviteter, der er fastsat i SPD, hvilket har krævet intense forberedelser og indgåelse af nye partnerskaber, men har styrket grundlaget for de af ESF medfinansierede aktiviteter. Miljøbeskyttelse er ikke genstand for et særskilt felt i SPD'et for Flevoland. Miljøforanstaltnin gerne indgår nemlig i forskellige felter: landbrug, turisme, industri. Skønsmæssigt kan bidraget til miljøbeskyttelse dog sættes til ca. 5 mio. ECU (dvs. 3 % af den samlede tildeling fra Fællesskabet). Bidraget går hovedsagelig til foranstaltninger som støtte til SMV med henblik på indførelse af mindre forurenende og mere energibesparende processer (1 mio. ECU), bekæmpelse af luft- og vandforurening, reduktion af anvendelsen af pesticider og herbicider, bevarelse af biodiversiteten, forvaltning af de vandførende lag i det inddigede marskland, rensning af »Ketelmeer«. For så vidt angår overvågningen og undersøgelsen af konsekvenserne af SPD'et har Flevoland- regionen etableret DIN-nettet {»targets-efforts network«), som skal sikre overvågningen af SPD'et ved at måle dets følger for Flevolands økonomi. Dette program blev udarbejdet i 1995 og vil blive operationelt i 1996. Det forventes f. eks. , at de projekter, der blev godkendt inden udgangen af 1995, vil resultere i 1. 600 direkte faste stillinger, over 3. 000 indirekte faste stillinger og knap 2. 800 midlertidige stillinger. Målet er en nettostigning på 15. 000 stillinger mellem 1994 og 1999. I øvrigt har Wageningen-universitetet for Flevoland-provinsen udarbejdet et arbejdsdokument vedrørende de Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 57 meget strenge kriterier for udvælgelse af landbrugsprojekter, kriterierne for vurdering af ijyskabende projekter samt følgerne for beskæftigelsen i landbrugssektoren. Endelig blev der i 1995; afholdt et seminar med deltagelse af andre mål 1-regioner (Burgenland, Highlands & Islands, Mordirland, Mersey side, Irland) med henblik på udveksling af erfaringer med gennemførelsen af programmerne. 1995 i programmeringen for 1994-1999 Den finansielle gennemførelse af SPD er ligeledes forløbet tilfredsstillende, hvilket kan ses af forpligtelserne på nationalt plan. Men for så vidt angår EUGFL-delen er der som følge af en langsom start opstået en væsentlig forsinkelse med betalingerne. Således var de offentlige udgifter ved udgangen af 1995 nået op på 1,3 mio. ECU for så vidt angår landbrugsforanstaltningcrnc, mens de samlede udgifter, der var fastsat for 1994- og 1995-trancherne, beløb sig til 24,8 mio. ECU. For så vidt angår EFRU-delen fremsendte Flevoland-provinsen derimod i december 1995 anmodningen om at disponere over 1995-tranchen, hvilket viser, at de samlede projekter gennemføres på normal vis. Det samme gælder for de af FIUF finansierede aktioner i fiskerisektoren. Tabel 17: Mål 1 — Nederlandene — Status over den finansielle gennemførelse af SPD''et (mio. ECU) Program og godkendelscslr 1994 S PD Flevoland Samlede omkostninger SF-stottc (D Forpligtelser Forpligtelser 1994-1995 % Betalinger 1995 1995 (2) Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) | 958. 7) 150,0] 17,2j 3 7 , 2| 25%) 9 , 6| 19,6| 5 3% PORTUGAL r. M. • programmering af EFSR 1994 1999 Prioriterede felter lait EFRU ESF EUGFL FIUF mio. ECU ( d) 22% (e) i% (a) 22% Menneskelige ressourcer og bcskæAigelse (a) Erhvervssektorens konkurrenceevne (b) Livskvalitet (c) Regionernes økonomiske grundlag (d) Teknisk bistand (e) 3. 059,6 6. 306,2 1. 264,0 3. 144,3 205,9 1 alt % 13. 980,0 100% 918,0 4. 073,2 936,0 2. 661,8 134. 9 8. 723,9 62% 2. 141,6 414,0 328,0 194,1 71,0 3. 148,7 23% 1. 637,0 182,0 257,2 31,2 1. 894,2 14% 213,2 2% (C) 9% Interventioner, der blev godkendt i 1995 Kun ét globaltilskud til støtte for den kommunale investering blev godkendt af Kommissionen i 1995. Aftalen mellem Kommissionen og det formidlende organ blev underskrevet den 15. november 1995. EFSR for Portugal gennemføres således i form af 9 tværregionale OP og 7 regionale OP, alle godkendt i 1994, og et globaltilskud godkendt i 1995. Disse interventioner svarer til samtlige de interventioner, der er programmeret som led i EFSR. Gennemførelse i 1995 Alt i alt forløb 1995 tilfredsstillende. De fleste af programmerne nåede de mål, der vai fastsat for året. I visse tilfælde var gennemførelsen dog mindre god, men det skulle være muligt at indhente forsinkelserne gennem en aktiv styring og overvågning på stedet fra de portugisiske myndigheders side. 58 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Miljøforanstaltningerne er i den portugisiske EFSR integreret i det prioriterede felt »livskvalitet«, men også i de regionale regionaludviklingsprogrammer. I de regionale OP'er er der fastsat meget store bevillinger (1,056 mia. ECU, 7,6% af EFSR-støtten), navnlig til: vandforsyning og - distribution, indsamling og behandling af by affald og spildevand, mindskelse af flodfc rurenin gen, beskyttelse af kyster og biotoper og information af befolkningen. Indenfor rammerne af det prioriterede felt »forbedring af livskvaliteten« er miljø og byfornyelse også genstand for et OP, der har fået tildelt 559 mio. ECU fra EFRU. Programmet er opdelt i to delprogrammer. 1 miljødelen (260 mio. ECU) er der fastsat foranstaltninger til bevarelse og forbedring af naturen, forbedring af erhvervsaktiviteternes konsekvenser for miljøet, information og uddannelse og teknisk bistand. Byfornyelsesdelen (299 mio. ECU) vedrører renovation af barakområder og ødelagte områder, EXPO'98 og teknisk bistand. Med hensyn til de allerede godkendte programmer bør nævnes, at der er ydet to ekstrabevillinger, som stammer fra pristalsreguleringen i 1995. Dels en tildeling fra EUGFL-U på 39,1 mio. ECU som led i delprogrammet »landbrug«. Formålet er at afbøde følgerne af den langvarige tørke i 1995. Dels en tildeling fra ESF på 14,5 mio. ECU som led i OP »viden og innovation« med henblik på at styrke erhvervsuddannelsen i delprogrammet »uddannelse«. I øvrigt er der konstateret en forsinkelse for så vidt angår gennemførelsen af OP'et vedrørende udviklingen af det regionale potentiale (»endogen udvikling«). Denne forsinkelse kan i hvert fald til dels forklares med programmets nyskabende karakter og nødvendigheden af at indføre talrige retlige instrumenter for at decentralisere programmets forvaltning (protokoller med lokale udviklingssam- menslutninger, protokoller med banker osv. ). Men det var ventet, at flere delprogrammer og foranstaltninger under dette OP (landcentre, historiske landsbyer, støtteordninger) kunne begynde i praksis i begyndelsen af 1996. Inden for OP »miljø og byfornyelse« er man ikke nået langt med gennemførelsen af delprogrammet »byfornyelse« (16%). Dette skyldes til dels vanskelighederne med at få eksproprieret grundene. For så vidt angår delprogrammet »handel«, der indgår i OP'et vedrørende modernisering af erhvervslivet, og som forventes omprogrammeret, kan den ringe gennemførelsesgrad (20% for årene 1994-95) navnlig tilskrives karakteren af de aktioner, der skal finansieres gennem programmet, og som kræver en lang iværksættelsesperiode. Under det samme OP »modernisering af erhvervslivet« findes delprogrammet »fiskeri«. For dette delprograms vedkommende var første halvår navnlig kendetegnet ved udvælgelsen og de ministerielle beslutninger om potentielle modtagere og ved iværksættelsen af de programmerede aktioner. Andet halvår var præget af en bedre gennemførelse af aktionerne og ved forberedelserne til evalueringen af OP'erne. Indkaldelsen af bud med henblik på udnævnelse af uafhængige sagkyndige skulle finde sted i begyndelsen af 1996. Overvågningsudvalget afholdt seks møder i denne periode, hvilket bidrog til fremskyndelsen af iværksættelsen af de første aktioner. Men for at afbøde det dårlige resultat i 1994 blev der på de sidste møder i overvågningsud valget vedtaget en omprogrammering af de finansielle frister. Endvidere blev der godkendt en særlig FIUF-foranstaltning til fordel for portugisiske besætninger, der var berørt af udløbet af fiskeriafta len med Marokko13. Ved denne foranstaltning skulle der kompenseres for den midlertidige indstilling af aktiviteten (fra maj til november 1995), som skyldtes, at der ikke var indgået nogen ny aftale. Denne foranstaltning beløb sig til 4,8 mio. ECU. Endvidere blev de FIUF-bevillinger, der allerede var tildelt Portugal som led i EFSR, omdirigeret på grundlag af artikel 14 i forordning (EF) nr. 3699/93 for at give rederne erstatning for det midlertidige stop. 4 mio. ECU blev mobiliseret, heraf 3 mio. over fællesskabsbudgettet. For så vidt angår delprogrammet »energi«, som indgår i OP »infrastrukturer«, skyldes den forsinke de finansielle gennemførelse af denne intervention, at visse projekter, der oprindelig var fastsat i " Se kapitel I. A. 5. 2. Mål 5a fiskeri. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 5l> dette delprogram, blev overført til fællesskabsinitiativet INTERREG, REGEN-delen14, og navnlig at der for de overførte projekters vedkommende var kalkuleret med en høj gennemførelsesgrad i 1994 og 1995. Ved udgangen af 1995 var der indledt en omprogrammering med henblik på at regulere skønnene for 1994 og 1995 i overensstemmelse hermed. For så vidt angår OP »teknisk bistand« havde Kommissionen først godkendt programmet den 20. december 1994. Denne sene godkendelse er grund til den lave gennemførelsesgrad. Hvad angår EFRU er det fastsat, at 1994-bevillingerne skal absorberes i 1996. Samtidig har de portugisiske myndigheder indgivet ansøgning om omprogrammering af ESF-delen med henblik på at overføre de bevillinger, der ikke blev anvendt i 1994 (8,2 mio. ECU) til 1996 (4,1 mio. ECU) og 1997 (4,1 mio. ECU). Der var kun ét enkelt program, der blev ændret i 1995, nemlig ovennævnte OP »udvikling af det regionale udviklingspotentiale«. Denne ændring, som fandt sted den 13. november 1995, afspejler overvågningsudvalgets afgørelse. Fællesskabsbevillingerne til programmet er uændrede (595 mio. ECU, hvoraf 405 fra EFRU, 81 mio. fra ESF og 109 mio. fra EUGFL-U). Hovedændringen skyldes indførelsen af en støtteordning for små og meget små virksomheder, der skal fremme jobskabelsen (skønsmæssigt 20. 000 nye stillinger). Denne ordning har stor betydning for stimuleringen af lokalom rådernes og landbrugsområdernes økonomi, som påvirkes af ørkenvækst og andre udviklingsproble mer. De forpligtelser, der blev indgået i den oprindelige udgave af programmet, bl. a. oprettelsen af regionaludviklingskontorer (som efterhånden skal føre til en større decentralisering og en forøgelse af antallet af partnerskaber mellem offentlige og private økonomiske aktører) og styrkelsen af politikken til fordel for de middelstore byer (for at udvikle bycentrene med henblik på forbedring af de regionale strukturer), bekræftes i den reviderede version. 1995 i programmeringen for 1994-1999 Alt i alt er forløbet af den portugisiske EFSR ret tilfredsstillende på det finansielle plan. Gennem førelsesgraden for samtlige programmer var i 1995 85% for alle fonde under ét (93% for EFRU, 98% for ESF). Fællesskabsforpligtelserne repræsenterer en tredjedel af den støtte, der er fastsat for hele perioden. Tabel 18: Mål 1 — Portugal — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. ECU) Programmer og godkcndelscsAr 1995 Tværregionalt OP Samlede omkostninger SF-slotlc Forpligtelser (1) 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) GT stolte til lokale investeringer 33,3 25,0 25,0 25,0 100% 0,0 0,0 0% 1994 Regionale OP'er OP Azorerne OP Alentejo OP Algarve OP Centro OP Lissabon og Tejo-dalen OP Madeira OP None Tværregionale OP'er OP miljo/byfornyelse OP teknisk bistand OP viden og innovation OP uddannelse og beskæftigelse OP infrastrukturer OP modernisering af erhvervslivet OPPRINF. ST(l) OP udvikling af det regionale potentiale OP sundhed og social inlegralion (1) Statistikinfraslruktur 1 ALT Se kapitel I. B. l. EF-initiativer. 857,6 250,6 101,9 490,5 517,2 665,2 721,1 973,7 135,6 2. 257,0 1. 903. 3 3. 915,8 11. 678,8 40,0 1. 231,8 940,0 26. 713,3 616,0 182,0 76. 0 362. 0 382,0 369,3 537. 0 559,0 101,7 1. 675,0 1. 384,6 1. 987,0 4. 319,2 30,0 595,0 705,0 13. 905,8 84,7 57. 7 24,9 60,0 94,0 82,4 97,8 0,0 11,0 210,7 219,3 0,0 284. 3 7,3 14,0 106,6 I. 37'J,7 216,2 78,6 28,5 126,0 124,5 148,6 210,0 55,1 28,6 587,6 409,3 618. 5 1. 526,2 22,3 67,2 276,5 4. 548,8 35% 43% 37% 35% 33% 40% 39% 10% 28% 35% 30% 3 1% 35% 74% 11% 39% 3 3% 96,9 27,0 15,9 47,0 65,1 74,8 77,8 16,5 8,2 232,5 251,8 259,0 403. 8 7,4 l!,l 72,3 1. 667,0 181,2 43,8 18,8 88,3 89,5 123,8 148,3 44,1 17,0 412,7 346,7 517,9 998,4 17,2 37,7 178,1 3. 263,4 84% 56% 66% 70% 72% 83% 71% 80% 59% 70% 85% 84% 65% 77% 56% 64% 72% M) Svvenok' årsberetning — Strukturfondene i 1995 DET FORENEDE KONGERIGE Miljøforanstaltningerne i de britiske SPD'er er varierede på grund af forskellene msllem de berørte regioner. I Nordirland vedrører miljøaktionen hovedsagelig beskyttelse af det naturlige miljø (64,1 mio. ECU, 5,2% af SPD'ets bevillinger), men også udvikling af miljørelaterede aktiviteter som f. eks. tjenesteydelser til virksomhederne, produktkvalitet eller jbrskning-udvikling (19 mio. ECU), bevarelse af naturen (8,1 mio. ECU) og byfornyelse (25,5 mio. ECU) eller energibesparende foranstaltninger i virksomhederne (5 mio. ECU). For Merseyside drejer miljøak tionen (45 mio. ECU, 5,5% af SPDet's bevillinger) sig om behandling af industriaffald, udvikling af rene teknologier og miljøuddannelse i virksomhederne (13 mio. ECU fra EFRU og ESF) samt fornyelse af nedslidte byområder og beskyttelse af det naturlige miljø og historiske ejendomme (29 mio. ECU fra EFRU). Endelig finansieres miljøforanstaltningerne (16,3 mio. ECU, 5,2% afSPD- bevillingerne) i Highlands and Islands af de tre fonde, alt efter hvilket område de dækker: genbrug af affald og miljøforskning finansieres af EFRU (7,6 mio. ECU), en ordning for beskyttelse af det naturlige miljø finansieres af EUGFL (7,1 mio. ECU), og uddannelser finansieres af ESF (1,6 mio. ECU). Fællesskabets direkte bidrag til fordel for miljøet beløber sig i Det Forenede Kongerige til i alt ca. 146 mio. ECU, dvs. 6% af den samlede tildeling. Gennemførelse i 1995 Gennemførelsen af SPD'erne for de britiske mål 1-regioner (Nordirland, Highlands and Islands og Merseyside) er forløbet i overensstemmelse med planerne. P. m. -programmering af SPD 1994-1999: Nordirland Prioriterede felter lait EFRU ESF EUGFL FIUF mio. ECU Erhvervsudvikling (a) Lokalsamfund (b) Isolationsbekæmpelse (c) Landbrug og fiskeri (d) Miljo (e) Teknisk bistand (f) 315. 1 315,8 321,2 215,0 64. 1 1,6 lait % 1. 232,8 100% 199,3 90,6 321,2 64,1 1,6 676,8 55% 115,8 225,2 13,0 186,9 354,0 29% 186,9 15% 15,1 1% (C) 26% (b) 26% Nordirland: Efter en langsom start blev forsinkelsen med hensyn til udgifterne indhentet i 1995, og det oprindelige mål skulle kunne nås i løbet af 1996. Især energisektoren (feltet »isolationsbekæmpel se«), hvor de offentlige undersøgelser bremsede udgifterne til et vigtigt projekt, nemlig den elektriske forbindelse mellem Skotland og Nordirland, blev mærket af forsinkelserne. Feltet »miljøtjenester« havde gjort gode fremskridt ved udgangen af 1995. Efter reformen af den fælles landbrugspolitik var investeringsklimaet i landbruget gunstigt, og flere aktioner måtte indstilles på grund af manglende bevillinger, idet samtlige bevillinger til landbrugsforanstaltninger var blevet tildelt. Voldshandlinger nes ophør i begyndelsen af efteråret 1994 førte til en voksende efterspørgsel efter investeringer i turistsektoren og i projekter inden for rammerne af foranstaltningen vedrørende det fysiske og sociale miljø, som tager sigte på at forlige lokalsamfundene og byfornyelse (feltet »lokalsamfund«). Ved mødet i overvågningsudvalget i november 1995 blev der tildelt yderligere midler til disse aktioner. Første skridt blev ligeledes taget til at afgøre, om SPD'ets kurs skulle revideres i lyset af denne udvikling. Den britiske regering havde overvejet dette ved forberedelsen af PEACE initiativet, som blev godkendt i juli 199515. Endelig blev man på overvågningsudvalgets møde i november enig om udnævnelsen af en ekstern evaluator med henblik på evaluering af SPD. Der vil ligeledes blive udnævnt eksterne evaluatorer til de forskellige felter, bortset fra miljøtjenesterne. 15 Se kapitel I. B. l. Fællesskabsinitiativer. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 61 P. m. -programmering af SPD 1994-1999: Highlands and Islamls Prloriteridt teller lait EFRU ESF mio. FCU EUGFL FIVF Udvikling al viiksoinlicdei (a) Turisme og kultut (b) Miljo (c) Produktionssektor ~(d) Udvikling af lokalsamfund (e) Kommunikation og tjenesteydelser (Q Teknisk bistand (g) 72. 1 24,2 16,3 68,7 46,9 79. 7 3,1 la it % 311,0 100% 54. 1 22,0 7,6 13,9 79,7 2,5 180,0 58% 17,8 2,2 1,6 33,0 0,6 55,2 18% 7,1 48,9 19,8 (o) i* , u/ , , (a) nt. 56,0 18% 19,8 6% (e) (d) 22% Highlands and Islands: Siden godkendelsen af SPD'et i 1994 er 1. 500 projekter blevet forelagt, og 604 er blevet valgt. Ser man på stigningen i antallet af deltagere i programmet, har det været en stor succes. På grundlag af de udvalgte projekter vil over 130 organisationer modtage EFRU-og ESF- støtte. Nettet »Highlands and Islands Enterprise« har modtaget en tredjedel af de disponible ressourcer fra disse to fonde. EFRU's interventioner er særlig omfattende på Hebriderne, Caithness, Sutherland og Argyll, hvor de bygger på en række projekter, der tager sigte på udvikling af kommunikationen, turismen og virksomhederne. Ser man på forpligtelserne, er programmet nået meget langt på turistområdet og inden for den kulturelle arv, mens det gennemføres langsommere på andre områder (forskning-udvikling, virksomhedernes adgang til information, rådgivningsstøtte). Landbrugsforanstaltningerne gennemføres på tilfredsstillende måde bortset fra miljø- og skovforan staltningerne. Med hensyn til betalinger er der opstået forsinkelser mellem godkendelsen af projek terne og udgiftsanmeldelserne. De ansvarlige myndigheder har forpligtet sig til at træffe egnede foranstaltninger i 1996 for at forhindre endnu større forsinkelser. Med hensyn til FIUF-interventio- nerne er samtlige foranstaltninger derimod iværksat, og de gør tilfredsstillende fremskridt. To overvågningsudvalg og fire forvaltningsudvalg holdt møde i 1995 for at evaluere de projekter, der skulle godkendes. I november 1995 besluttede overvågningsudvalget at undersøge retningslinjerne for programmets iværksættelse på ny for at fremme en større deltagelse af lokale aktører (»bottom up«- metoden). Der vil blive oprettet en række lokale grupper, som opfordres til at gennemgå de projekter, der stammer fra deres respektive områder, samt de lokale strategier, der indgår som led i SPD'ets globale sigte. Overvågningsudvalget har ligeledes iværksat forskellige tematiske undersøgel ser vedrørende evaluering af miljøkonsekvenserne, regionens BNP og arbejdsmarkedet. P. m. -programmering af SPD 1994-1999: Merseyside Prioriterede felter Store virksomheder (a) Lokale virksomheder (b) Teknologisk udvikling (c) Kultur (d) Aktion til gavn for befolkningen (e) Teknisk bistand (0 mio. ECU EFRU ESF EUGFL 3,0 (e) 186,0 149,0 62,0 54,0 361,0 4,0 816,0 100 178,0 106,0 42,0 38,0 109,0 2,0 475,0 58% 8,0 40,0 20,0 16,0 252,0 2,0 338,0 41% (f) 0,50% (a) 23% (d) 7% (Cl B% Merseyside: Der blev i årets løb afholdt fem møder i overvågningsudvalgene og ti møder i de tekniske udvalg, der har hovedansvaret for projektudvælgelsen. Der blev indført et pointsystem med henblik på udvælgelse af aktioner, der kan modtage ESF-støtte, og 688 aktioner blev udvalgt til et samlet beløb af 45 mio. ECU. I forbindelse med den lokale erhvervsudvikling blev 38 yderst dårligt stillede områder udnævnt til målområder. For disse områder blev der etableret et lokalt partnerskab mellem de lokale myndigheder og de hovedorganisationer, der var berørt af programmet. Der blev endvidere udarbejdet en særlig udviklingsstrategi. På industriområdet blev over 500 projekter af interesse for EFRU fremlagt, og 181 projekter blev valgt på grundlag af en totrins procedure med et særligt pointsystem. I øvrigt blev et stort nyskabende projekt for udvikling af SMV godkendt. Dec drejer sig om en støtte på 18,9 mio. ECU til Merseyside's særlige investeringsfond, der skal forbedre kapitalm- 62 Syvende årsberetning — Strukturfondene i /W. S arkedets funktion ved oprettelse af tre investeringsfonde med bevillinger på i alt 29,4 mio. ECU. Der er anmodet om Kommissionens godkendelse, og fonden skulle begynde sit virke i 1996. Et andet vigtigt projekt, der blev godkendt, er »Chevasse Park Media Factory«, der skal forvalte Erbejdsonv råder og tilbyde uddannelser for at fremme væksten i kommunikationssektorens SMV. Det fine aktion skal fremme oprettelsen i nærheden af Liverpools centrum af et aktivitetscenter på kultur- og kommunikationsområderne, herunder bl. a. »Liverpool Institute of Performing Arts«, soin finansie res inden for rammerne af det tidligere program. Reglerne for ansøgninger om EFRU-finansiering og deres evaluering blev revideret inden for partnerskabets rammer. Projekter vil blive indkaldt kontinuerligt hele året igennem, og projekteva lueringen vil bygge på strengere kriterier, bl. a. på miljøområdet. Endelig organiserede de lokale partnere ud over de almindelige overvågningsmøder to såkaldte »strategi-dage« med deltagelse af over 100 personer. Strategi-dagene gjorde det muligt at foretage en mere dybtgående undersøgelse af programmets gennemførelse og rustede partnerne til at træffe strategiske valg ved hjælp af de tekniske arbejdsgrupper, der blev oprettet. Med hensyn til evaluering blev der iværksat en unders øgelse af Merseyside's økonomi. Undersøgelsen skulle føre til henstillinger vedrørende programmets gennemførelse og belyste Merseyside's vækstpotentiale og nødvendigheden af at hjælpe beboerne i de dårligst stillede områder med at finde eller genfinde et arbejde. 1995 i programmeringen for 1994-1999 For så vidt angår Merseyside forløber den finansielle gennemførelse (forpligtelser og betalinger) normalt for ESF, hvorimod fremskridtene er mindre hurtige for EFRU og EUGFL. For EFRU's vedkommende har der kun været et begrænset antal betalingsanmodninger, selv om 65% af de samlede disponible midler principielt blev godkendt ved udgangen af 1995. Ligesom for Merseyside's vedkommende forløber den finansielle gennemførelse (forpligtelse og betaling) i Highlands og Islands normalt for så vidt angår ESF og FIUF, mens EUGFL og EFRU gør langsommere fremskridt. I sidstnævnte tilfælde var der pr. 31. december 1995 disponeret over 30% af EFRU- midlerne, selv om antallet af betalingsanmodninger procentvis var meget mindre. I december 1995 blev den finansielle tidsplan ændret, hvorved det blev muligt at disponere over EFRU's 1995-tranche. Tabel 19: Mål 1 — Det Forenede Kongerige Status over den finansielle gennemførelse af SPD yerne (mio. ECU) Programmer og godkcndelsesar 1994 SPD Highlands and Islands SPD Nordirland SPD Merseyside Samlede omkostninger SF-slotte O) Forpligtelser Forpligtelser 1994-1995 1995 (2) % (2V(D Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1. 012,4 2. 658. 3 2. 000,0 5. 670,7 311,0 1. 232,8 816. 0 2. 359,8 39,1 129,3 50,2 218,6 81,9 288,3 162,1 532,3 26% 23% 20% 2 3% 16,6 102,8 44,5 163,8 40,7 190,2 100,5 331,4 50% 66% 62% 62% 1ALT Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 63 3. Mal 2 Tabel 20: Oversigt over de OP/SPD'er under mål 2, u)er blev godkendt i 1994 og 1995 (mio. ECU) SPD'er, DER BLEV GODKENDT 11»94 OP'er, DER BLEV GODKENDT 1 1995 Mcdlcnuttat/region EFRU Medlcnuilal/reglo EFRU ESF Belgien Aubange Liigt Limbourg Tumhoul Lolland Nordjylland Bayern Berlin Bremen I Irisen Niedersochsen Nordrhein-Weslphalen Rlieinland-Pfalx Saarland Schlcswig-Ilotslcin Frankrig Alsace Aquitaine Auvergne Basse-Normandie Bourgogne Bretagne Centre Champogne-Ardenne Franche-Comté Haute-Normandie Languedoc-Roussillon Lorraine KMi-Pyrinées Nord-Pas-de-Calais Pays de la Loire Picardie Poilmi-Chorenles Provence-Alpes-Côlc d'Azur Hhône-Alpes Emilia Romagna Friuli-1 eneiia-Giulia Lazio Uguria Ijomhardia A torche Pitmome Toscana Umhria l'allé d~Aosla Yentto Luxcmhnurg Arlmem-Nijmegen Gmtthtgen-Drenthe Tvente-Overijsel 7. uid-IJmhurg Zitid-Oosl Brahant 160. 0 130,0 30,0 Spanien 1. 130,0 170,1 1. 3 88. 5 46. 8 23. 4 54,0 9. 5 46,5 733,0 U. 7 158,3 46,9 21. 3 42,5 361. 4 23. 5 49,1 15,4 0. 9 75. 3 35. ) 18. 7 44. 2 7. 0 37. 2 513,7 9,5 102. 1 30,5 18. 3 29. 8 263. 8 15. 2 34,4 10. 0 0. 4 Aragin 13,2 11. 7 Boltorts Calaluha 4/7 La Xiojo 1M Aiadrid 2. 5 93 Navarro Pais Vasco 2 1 93 Tværregional! 5,1 56. 2 16,4 3. 0 12,7 97,6 8. 2 14. 7 5. 4 1. 763,2 1. 452,4 310,6 64. 2 10,4 510,1 11. 9 145. 0 22. 8 325. 9 39. 7 1. 130,0 100% 49,4 8. 8 402,2 I0. S 113. 7 17,7 267. 8 0. 0 870,1 77% 259,9 I4. K 1. 6 107. 9 1. 4 31,3 5. 1 S8. 1 39. 7 259,9 ?}% 19,6 107,1 61,1 57,8 49,4 89,7 24,2 77,5 47,8 146,0 70,5 127,4 42,6 318. 1 135. 9 122. 4 53,3 113,1 99,7 684,0 12,0 24,0 64,0 96,0 23,0 21,0 205,0 127,0 35. 0 6,0 71. 0 7,0 16. 1 91,5 50. 6 46. 6 42. 0 77. 6 20. 5 62. 1 41. 2 112. 1 59,9 102,9 34,6 265. 5 109. 6 98, 43. 6 95. 7 81,8 3. 5 15. 6 10. 5 11. 3 7. 4 12. 1 3. 7 15. 4 6,6 33,9 10,6 24. 5 8,0 52,6 26,3 23. 6 9. 7 17. 4 17. 9 5 4 23 141,7 9. 6 18,4 52. 2 67,5 18,8 17,9 164,0 103,0 27. 5 5,8 57,6 6,0 2,4 5. 6 11. 8 28,5 4,2 3. 1 41,0 24,0 7. 5 0,2 13,4 1,0 94,0 16. 6 27,5 18. 6 11. 3 20. 0 300,0 206,0 56. 0 76,0 58,0 43,0 67,0 39. 4 48,6 39,4 31,7 47,0 Det Fnrcncilc Kongerige Last London and the Lee Valley EastAfidlands Eastern Scotland Gibraltar Greater Manchester, Lancashire. Cheshire Industrial South Wales North East England Plymouth Thaitel West Cumbria and Fumess il'esl Kfidlands Western Scotland Yorkshire and Humberside 2. 142,0 1. 606,9 535,1 74,0 79,0 121,0 5,0 329,0 188. 0 308,0 29. 0 14,0 25,0 371. 0 286,0 313. 0 55. 5 59. 3 96,8 4. 1 230. 3 141,0 231,0 23. 3 11. 9 18. 8 278. 0 222,9 234. 0 18. 5 19,8 24,2 0,9 98,7 47. 0 77,0 5. 7 2. 1 6. 2 93,0 63. 1 79,0 5. 845,2 100% 4. 501,7 1. 343,4 77'/. I ALT 1994-199S 6. 975,2 S. 371. K 100% 7 7« 1. 603,3 2m fy» Syvende årsberetning — Struktur, ondene i 1995 3. 1. Gennemførelsen af mål 2 i 1995 For så vidt angår mål 2 blev programmerne for samtlige tolv medlemsstater først rigtig operationelle i 1995 (programmerne løber i første omgang i tre år, 1994-1996). Samtlige programmer (SPD'er) for mål 2 og den spanske EFSR blev nemlig godkendt i slutningen af 1994, mens alene de ottî OP'er til gennemførelse af denne EFSR samt SPD'erne for de tre nye medlemsstater blev godkendt i 199516. Der er således tale om i alt 82 interventioner under mål 2 for samtlige femten medlemsstater, nemlig og otte OP'er indenfor et EFSR i Spanien og 74 SPD'er i de øvrige medlemsstater. De 64 SPD'er, der blev godkendt i 1994, skal sammenlignes med de 18 interventioner, der blev godkendt i 1995, heraf ti vedrørende de nye medlemsstater. For så vidt angår integrationen af de to fonde EFRU og ESF, som finansierer mål 2, bør det ligeledes erindres, at EFRU og ESF deltager i fællesskab i alle programmer bortset fra ét (ESF's tværregionale OP i Spanien). Tabel 21: Mål 2 — 1995 i programmeringen for 1994-1996 (mio. ECU) Programmeret Godkendt % Forpligtelser 1994-1995 %afstotten Betalinger 1994-1995 % af stolten ' Programmeret i form af SPD'er ** Programmer cl i form af EFS'e U 160,0 ' 160,0 100% 62,2 39% 29,3 18% DK 56,0 * 56,0 100% 30,3 54% 20,0 36% D 733,0 * 733,0 100% 286,9 39% 156,9 2 1% E 1. 130,0 *• 1. 130,0 100% 659,2 58% 448,0 40% F 1. 763,2 • 1. 763,2 100% 904,4 51% 423,3 24% I 684,0 • 684,0 100% 299,9 44% 150,0 22% L 7,0* 7. 0 100% 8,0 114% 4,0 57% N 300,0 • 300,0 100% 105,0 35% 52,5 18% AT 101,0 • 101,0 100% 54,1 54% 21,4 21% FI 69,2 • 69,2 100% 31,1 45% 15,6 22% SE 160,0 • 160,0 100% 105,8 66% 38. 1 24% UK 2. 142,0 « 2. 142,0 100% 1. 250,0 58% 518. 9 24% I ALT 7. 305,4 7. 305,4 100% 3. 796,9 52% 1. 877,8 26% Gennemførelsesgraden for mål 2 efter de to år 1994-1995 skal analyseres fra flere vinkler. 100% af programmeringsdokumenterne (navnlig SPD'er) er blevet godkendt, og der er for disse allerede disponeret over 52% af bevillingerne. Betalingerne repræsenterer en fjerdedel af støtten efter de to år. Disse satser kan ved første øjekast forekomme utilstrækkelige, men de skal sammenholdes med datoerne for godkendelsen af SPD'erne og OP'erne, som i de fleste tilfælde lå mellem det sidste kvartal i 1994 og begyndelsen af 1995. Man regnede derfor med en mærkbar tilbagegang i 1996. Men situationen er meget forskellig fra medlemsstat til medlemsstat, idet forholdet mellem forpligtelser og støtte går fra 35% (Nederlandene) til knap 60% (Det Forenede Kongerige — Sverige dog 66%), mens betalingernes andel går fra under 20% af støtten (Belgien) til 57% (Luxembourg). '* Se Kapitel LA. 7. Integration af de nye medlemsstater i strukturpolitikken. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 65 Hensyntagen til miljøet under mål 2: Finansieringen af en bæredygtig udvikling i mål 2-regionerne har mange aspekter, da der under udarbejdelsen af programmerne blev lagt særlig vægt på denne sektor. De egentlige miljøforan staltninger-tegner sig for 397 mio. ECU af bevillingerne for perioden 1994-1996, dvs. 5,7% af det samlede beløb for mål 2. Hertil kommer investeringerne i retablering af industri- og bygrunde, der beløber sig til 956 mio. ECU, dvs. 14% af rammebeløbet for mål 2 i 1994-1996. Til disse beløb skal yderligere lægges bevillingerne for fasen 1997-1999. Hovedproblemerne for mål 2-regionerne hænger sammen med regionernes tidligere eller nuværen de industriaktiviteter. Der er tale om forurening af jordbunden eller grundvandet, som skyldes industriaktiviteterne eller manglende affaldsbehandling, og om forladte industri- eller bygrunde. Miljøaktionerne tager således navnlig sigte på at rense forurenede områder og tilskynde folk til i forbindelse med nye erhvervsinvesteringer at indføre miljøvenlige processer og anlæg. Disse aktioner tegner sig for over halvdelen (53%) af de bevillinger, der direkte afsættes til miljøformål under mål 2. En anden meget stor del af finansieringen (41%) tager sigte på behandling og rensning af grunde. Støtten til erhvervsinvesteringer omfattende forebyggende foranstaltninger har lige så gavnlige virkninger på længere sigt, og den har et særligt stort omfang under mål 2. Der er tale om at tilskynde i første række SMV erne til at vælge miljøvenlige produkter, teknikker og energikilder, til at indføre »grønne teknologier« og til at koncentrere deres forsknings- og udviklingsindsats om miljøet. Et andet mål er at bevidstgøre befolkningen og gennem erhvervsuddannelsen at tilpasse arbejdskraften til ændringerne i produktionsstrukturerne. Tabel 22: Mål 2 og miljøet —fordeling af de bevillinger, der er afsat direkte til miljøformål, 1994-1996 (EUR 9 — mio. ECU — 1994-priser) Rensning, behandling af affald og rene teknologier (a) Rensning af industrigrunde og bysanering (b) Uddannelse og andet (c) 210,8 162,0 24,2 (c) 6% /tiÉÊÊÈFœ»9 ytlaMfwtëxÈM É S c S s i S rø ^ ^\ ] <Æ ( ' 4 1% (a) 53% 3. 2. Programmeringen i de enkelte lande BELGIEN P. m. -programmering 1994-1996 (mio. ECU) Fordeling på sektorer : Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Renovering og retablering (c) Miljøbeskyttelse (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde : EFRU ESF lait 130,0 30,0 160,01 4 SPD'er Gennemsnit pr. SPD 1 76,0 52,8 18,8 8,1 |U 81% 19% 100% 4Ô~jÔ (c) (b) (a) 47% 66 Syvende årsberetning — Struktui fondene i 1995 Gennemførelse i 1995 Miljøforanstaltningerne er genstand for et felt eller et underfelt i alle SPD'er bortset fra SPD'et for Aubdhge. Strukturfondene bidrager generelt dertil med 22 mio. ECU (14% af den samlede støtte) og med 8 mio. ECU til foranstaltninger, der har direkte forbindelse med miljøbeskyttelse. Størstedelen af disse bevillingerer bestemt til behandling af industriaffald, og en anden del går til sanering af tidligere industri- og byområder. Det bemærkes, at Limburg og Turnhout anvender en del af bevillingerne til miljøforskning og til uddannelse og beskæftigelse på miljøområdet, idet de afsætter 5% af miljøbevillingerne dertil (finansieres af ESF). Strukturfondenes samlede bidrag til Belgiens mål 2-regioner17 beløber sig til 160 mio. ECU, som er programmeret i fire SPD'er, der blev godkendt i december 1994. Man er ikke kommet lige langt med gennemførelsen af SPD'erne i de forskellige regioner. I Turnhout og Limburg er programmerne nu operationelle. Hvad angår Turnhout, hvor prioriteterne er industri, tjenesteydelser og miljø, vedrører hovedprojektet oprettelse af et center for salgsfremstød, demonstration, forskning og rådgivning, som skal hjælpe SMV med at udvikle og udnytte produktions- og forvaltningsteknikker, der er forenelige med miljøet. For så vidt angår Limburg, hvor prioriteterne ligeledes hedder industri, tjenesteydelser og miljø, er hovedprojektet et teknologiprojekt, der skal fremme forskningen i nye materialer i industrisektoren. I begge tilfælde har overvågningsudvalget og forvaltningsudvalget fungeret tilfredsstillende. Hvad angår Liège er der derimod opstået en forsinkelse i gennemførelsen af programmet, hvis prioriteter er diversificering af erhvervslivet, teknologisk innovation, forbedring af områdets tiltræk ningskraft og beskæftigelsen (man har ikke kunnet disponere over EFRU's 1995-tranche i 1995). Navnlig foranstaltningerne vedrørende teknologisk innovation, udnyttelse af turistpotentialet og sanering af tidligere industri- og byområder er ramt af forsinkelse. Derimod forløber aktionerne vedrørende udnyttelse af det regionale potentiale (information af SMV, bistand, støtte til oprettelse af virksomheder) tilfredsstillende. Godkendelsen ved årets udgang af støtten til erhvervsinvesteringer (13,7 mio. ECU fra EFRU, dvs. 18% af EFRU's samlede bidrag) vil gøre det muligt at sætte denne foranstaltning i gang. Endelig var der i forbindelse med Aubange-programmet allerede blevet indgået én forpligtelse (1,3 mio. ECU), nemlig da programmet blev vedtaget i 1994. Det blev ændret i efteråret 1995 af det første overvågningsudvalg, som besluttede at droppe den fastsatte aktion vedrørende erhvervsbyggeri til fordel for fire aktioner vedrørende støtteinfrastrukturer for virksomhederne, heraf én i forventning om det kommende fælles servicecenter i forbindelse med »Pôle européen de développement« (det europæiske »vækstcenter«). 1995 i programmeringen for 1994-1996 Tabel 23: Mål 2 — Belgien — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkendelscsir Samlede omkostninger SF-stoltc (1) Forpligtelser 1 Forpligtelser 1994-1995 (2) 1995 1 % (2)/(l) Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 ^ SPD Aubangc SPD Liège SPD Limbourg SPD Turnhout 3,2 314,2 121,8 58,1 497,2 1. 3 88. 5 46,8 23,4 160,0 0,4 4,2 0,0 0,0 4,6 1,3 22,5 14,9 23. 4 62,2 100% 25% 32% 100% 39% 0,5 11,3 0,0 0,0 11,7 0,5 11,3 7,5 10,1 29,3 37% 50% 50% 43% 47% I ALT " Aubange, Liège, Limburg og Turnhout. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 DANMARK P. ni -programmering 1994-1996 (mio. ECU) Fordeling på sektorer : Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Teknisk bistand (c) Fordeling på fonde : 23,4 31,6 1,0 EFRU ESF IA LT J 44,2 11,8 56,01 79% 21% 100% (b) 2 SPD'er Gennemforelse i 19951 28,0 Gennemførelse i 1995 67 (a/ 42% Miljøet er ikke genstand for et særskilt prioriteret felt i de danske SPD'er. Miljøet er integreret i de fleste af de øvrige felter som f. eks. virksomhedsstøtte. Som eksempel kan nævnes støtten til indførelse af rene teknologier. I de to SPD'er, der blev godkendt i december 1994 til fordel for de støtteberettigede områder i Danmark18, er der fastsat et samlet strukturfondsbidrag på 56 mio. ECU for perioden 1994-1996. Gennemførelsen af disse to programmer forløb på tilfredsstillende måde i 1995. På møderne i overvågningsudvalgene var det i betragtning af de pågældende områders økonomiske situation nødvendigt at øge EFRU-tildelingen til støtte for investeringer i eksisterende SMV og med henblik på etablering af nye virksomheder, navnlig i Nordjylland. Resultatet af den finansielle gennemførelse af programmerne gjorde det muligt for Nordjylland at indgå forpligtelser for EFRU's 1995-tranche og betale 80% heraf. For så vidt angår SPD Lolland er 50% af den enlige EFRU-tranche allerede betalt. Tabel 24: Mål 2 — Danmark — Status over den finansielle gennemførelse af SPD 'erne (mio. ECU) Programmer og godkendelsesår Samlede omkostninger SF-stotte (1) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 SPD Lolland SPD Nordjylland 36,1 185,3 221,4 9,5 46,5 56,0 0,0 6,0 6,0 9,5 20,8 303 100% 45% 54% 0,0 8,3 83 4,3 15,7 20,0 45% 76% 66% 1ALT Nordjylland og Lolland. 68 TYSKLAND P. ni -programmering 1994-1996 (two. ECU) Fordeling på sektorer : Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Renovering og retablering (c) Miljøbeskyttelse (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde : EFRU ESF laltj 513,7 219,3 733,0[ 9 SPD'er Gennemsnit pr. SPD | 245,0 293,0 132,0 52,0 11,0 70% 30% 100% ' 8Ï~4 Gennemførelse i 1995 Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 (d) 7% (e) 2* ( a) 3 3% (c) (b) 40% Miljøbeskyttelsesforanstaltningerne er forskellige i de ni delstater, der er støtteberettigede under mål 2, men fællesskabsbidraget dertil beløber sig til i alt 198 mio. ECU, uanset om der er tale om foranstaltninger, der direkte vedrører miljøet (52 mio. ECU) eller ej. Tyskland er sammen med Luxembourg den medlemsstat, der procentvis har afsat de største bevillinger til miljøbeskyttelse under mål 2. To af de delstater, der er støtteberettigede under mål 2, Rheinland-Pfalz og Schleswig-Holstein, har ikke regnet med strukturfondsfinansiering af miljøbeskyttelsesforanstalt ninger. Men fællesskabsstøtten til disse delstater er heller ikke stor. Delstaterne Berlin, Nordrhein- Westfalen og Hessen, som kæmper mod større miljøproblemer end de to ovennævnte delstater, har derimod afsat en væsentlig del af finansieringen til dette formål. Blandt de interessante forsøg kan nævnes det, der gennemføres i Nordrhein-Westfalen, som koncentrerer sig om retablering af industriarealer i forbindelse med den internationale byggeudstilling »Internationale Bauaustellung Emscherpark«. Industrigrundene overgår til andre formål, gamle bygninger ombygges ti\ teknolo gicentre og der er i øvrigt fastsat støtte til virksomheder, som har specialiseret sig i miljøet. Delstaten Berlin har. ligeledes fastlagt programmer af en ny type, nemlig »Program til jorbedring af miljøet« og »Initiativ til fordel for økologisk erhvervsvirksomhed«. Disse programmer integre rer miljøet i et socialt eller økonomisk program. Det bemærkes, at ESF yder et bidrag på 14 mio. ECU til miljørelateret beskæftigelse og uddannelse i denne delstat. For programmeringsperioden 1994-1996 blev ni SPD'er godkendt i december 1994 til fordel for de tyske mål 2-regioner19. Disse programmer tager sigte på at forbedre disse regioners konkurrenceevne, konsolidere og udvikle beskæftigelsen, retablere visse grunde og fremme forskning og udvikling samt visse miljøbeskyttelsesaktioner. Den samlede strukturfondsstøtte udgør 733 mio. ECU. Hver enkelt delstat har sin egen udviklingsstrategi og fastsætter således selv de væsentlige aspekter af sin strukturpolitik. '* Bayern, (Vest)Berlin, Bremen, Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland og Schles wig-Holstein. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 69 Eksempler på tidligere og igangværende aktioner i Tyskland: Saarland: et af de prioriterede felter (EFRU støtte: 3,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 14,8 mio. ECU) er viden og teknologioverførsel. Dette har ført til et tættere institutionelt samarbejde mellem »Zentrale fur Produktivitåt und Technologie« (ZPT), Saarland-universitetets »Kontaktstelle fur Wissens-und Technologietransfer« (KWT) og Hoch- schulefur Technik und Wirtschaft's »Institut des Technologietransfer« (FITT). ZPT tilbyder SMV rådgivning og andre tjenesteydelser og har oprettet et kontor til udbredelse af kendskabet til fællesskabsaktiviteter- ne og et patentinformationskontor. Et af FITT's og KWT's hovedopga ver er at fremme samarbejdet mellem de forskellige højere læreanstalter og SMV (information om de uddannelser, der tilbydes af læreanstalter ne, tilrettelæggelse af samarbejdsaktioner, konferencer og seminarer, tilbud om bistand i tilfælde af deltagelse i offentlige støtteprogrammer). Nordrhein-Westfalen: hovedvægten er lagt på retablering af industria realer og omstilling af fabrikker til andre erhvervsmæssige formål. Såle des er den tidligere kedelbygning på Zollverein XII-minens oplagsplads i Essen ombygget til et designcenter for Nordrhein-Westfalen (EFRU's bidrag: 9,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 19,9 mio. ECU). Arbejdet med retableringen af minen gav henved 300 arbejdsløse mulighed for at erhverve faglige kvalifikationer indenfor forskellige byggesektorer (ESF- bidrag: 2,1 mio. ECU; samlede omkostninger: 6,4 mio. ECU). Niedersachsen: ved hjælp af mål 2-bevillinger og bevillinger fra RESI- DER-initiativet20 (EFRU's bidrag: 0,75 mio. ECU under mål 2 og 3,1 mio. ECU under RESIDER I; samlede omkostninger: 16,6 mio. ECU) er der bygget to aktivitetsområder i Peine tæt ved motorvej A2 mellem Hannover og Berlin. Her er der adgang til administrative og sociale kontorer samt til værksteder, og et af områderne, Peine II, har fået tildelt »Deutscher Stådtebaupreis 1995«. I alt er der etableret 23 virksom heder med tilsammen 500 arbejdspladser. I en af bygningerne tilbyder en kommunal projektleder uddannelsesaktioner og arbejde i tilknytning til miljøprojekter, hvortil ESF har bidraget med ca. 0,55 mio. ECU. I 1994 deltog 160 personer i disse aktioner. 1995 i programmeringen for 1994-1996 Med hensyn til den finansielle gennemførelse i 1995 er betalingsniveauet lavt (55% i forhold til forpligtelserne, men 2 1% i forhold til støtten). Dette skyldes den forholdsvis sene godkendelse af SPD'erne — i december 1994 — og den langsomme start på de programmerede interventioner i 1995. Tabel 25: Mål 2 — Tyskland — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkendclsesar Samlede omkostninger SF-stotte (1) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 SPD Daycrn SPD Berlin SPD Bremen SPD Hessen SPD Niedersachsen SPD Nordrhein-Westphalen SPD Rheinland-Pfalz SPD Saarland SPD Schleswig-Holstein IALT 33,5 390,7 172,5 61,3 126,4 1. 298,8 49,0 212,6 32,0 2. 376,9 14,7 158,3 46,9 21,3 42,5 361,4 23,5 49,1 15,4 733,0 0,0 13,1 2,6 1,2 6,5 5,4 3,1 6,1 0,0 38,0 13,6 49,2 14,9 21,3 13,5 115,0 23,5 20,5 15,4 286,9 93% 31% 32% 100% 32% 32% 100% 42% 100% 39% 2,6 U. 9 4,2 0,6 3,2 2,7 1,5 5,8 0,0 32,5 9,4 29,9 10,4 10,6 6,8 57,5 11,7 12,9 7,7 156,9 69% 61% 69% 50% 50% 50% 50% 63% 50% 55% Se kapitel I. B. l. Fællesskabsinitiativer. 70 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Det bør også nævnes, at programmerne for den forudgående programmeringsfase 1992-1993 blev fortsat og for de flestes vedkommende afsluttet i 1995. Det drejede sig om syv programmer vedrørende de seks vestlige delstater, hvortil der var tildelt i alt 303,2 mio. ECU, heraf 266,4 mio. fra EFRU og 76,9 mio. fra ESF. Ved udgangen af 1993 var forpligt eiserne indgået for samtlige programmer. I 1995 gennemførte Kommissionen betalinger til et samlet beløb af 60,6 mio, ECU for fire programmer (Berlin, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Saarland), således at de vestlige delstater ved udgangen af 1995 havde modtaget i alt 185,6 mio. ECU (82% af forpligtelserne) i fællesskabsstøtte for perioden 1992-1993. For så vidt angår OP Peine-Salzgitter (Niedersachsen) er der allerede indgivet anmodninger om betaling af restbeløb, mens betalingsfristen er udskudt indtil 31. december 1996 for to programmer, nemlig Nordrhein-Westfalen på grund af den forsinkede gennemførelse af visse projekter, og Berlin, dels på grund af vanskeligheder med at gennemføre infrastrukturprojekter, dels fordi visse private investorer først meget sent har ansøgt om fællesskabs- bevillinger. SPANIEN P. m. -programmering 1994-1996 (mio. ECU) Fordeling på sektorer : Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Renovering og retablering (c) Miljøbeskyttelse (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde : EFRUl ESF Ialtj 870,11 259,9 1. 130,0| / EFSR/8 OP'er Gennemsnit pr. OP| 592,0 317,0 174,0 40,0 i^O 77% 23% 100% 14L3 Gennemførelse i 1995 (d) 4% (e)i% (c) 15% (b) 28% (a) 52°/ Miljøbeskyttelse, et prioriteret felt i EFSR, er programmeret i form af et OP med en tildeling på 40 mio. ECU fra EFRU, som blev godkendt i 1995 (3,5% af den samlede støtte). De støtteberetti gede aktioner, der er fastsat i dette OP, vedrører: udstyr til forebyggelse og behandling af industriforurening, renovering af nedslidte industriområder, overvågning af miljøkvaliteten samt infrastrukturer til forebyggelse og begrænsning af erhvervsaktiviteternes negative miljøkonsek venser. Spanien er den eneste medlemsstat, hvor de centrale myndigheder har valgt at programmere interventionerne under mål 2 gennem en EFSR og operationelle programmer. EFSR'en blev god kendt ved udgangen af 1994, og dens iværksættelse førte i første del af 1995 til godkendelse af otte OP'er, nemlig syv EFRU/ESF-interventioner i de støtteberettigede selvstyrende områder21 og det tværregionale ESF-program, som omfatter EFSR's erhvervsuddannelsesforanstaltninger, hvis gen nemførelse henhører under de centrale myndigheders kompetence. For så vidt angår disse otte OP'er beløber strukturfondenes interventioner sig til i alt 1,130 mia. ECU. Hvert af de otte OP'er er omfattet af EFSR'ens prioriteter, nemlig støtte til fremme af beskæftigelsen og forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne, miljøbeskyttelse, støtte til teknologisk forskning og innovation, udvikling af transport i tilknytning til økonomisk virksomhed, lokal- og byudvikling samt teknisk bistand. 21 La Rioja, Aragon, Baléares, Catalufia, Navarra, Madrid og Pais V a ,. o. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 71 Tabet 26: Mål 2 — Spanien — Prioriteter i de i 1995 godkendte programmer (mio. ECU) D c t k j r f t i g t l sc og M i l jo v i r L s w t t k t d c r u rs koaknrrtNCct-vnc Forskning, innovation T r a n s p o rt LotutlviJriUiiiC T i k a i tk bistand S l r u k l u r- f o u d l l a l l« Naiiaaalt orteniligt b i d r ag 2»,3 16. 6 8. 8 7. 6 1. 7 167. 0 i *, y 62,5 2*. V 9,0 7. 7 AJ 5. 4 •/. •/ Al» 123. 6 9AJ 17. i 20,9 42S. 5 2*9. 7 131. 8 l. asa. i 0. 6 o. t 00 0. 0 O. t) 0. 0 7. J 7. 3 0. 0 0. 6 0. 0 1. » A* CV 0. 0 0. 0 «. 0 29. 2 29. 2 CO 0,0 M ,5 J9. 5 0. 0 79,0 >. 5 l. i 3. 0 0,3 0. 0 0. 3 20. 5 /6. 2 4. 4 26. 6 2 i ,< A0 4. 5 2. 9 A« 1. 0 0. 7 0. 2 J i. o 7. « 23. 7 18,8 HU S8. 8 12. 1 234,2 n. o 17. 0 0. 0 o. o 0. 0 0. 0 162,9 162. » 0. 0 30. 6 30, il 0. 0 3. » 0. 0 3. 6 3. 6 0. 0 «3. 1 83. 1 0. 0 0. 0 302,2 302. 2 0. 0 774,9 9. J 9. J 0. 0 0. 9 0. 9 OU 150. 9 «7. -/ rfJ. J 23. 1 7A7 A4 2. 2 0. 0 7. 2 1. 1 A 7 0. 1 55. 9 i lt 2. 3 0,0 243,9 / 7. 1. 0 «9. 9 SJ5. 0 0. 6 0. 5 0. 1 0. 4 0. J 0. 1 1. 5 0. 4 1. 1 1. 6 l. i 0. 0 0. 3 0. 2 0. 1 0. 1 c. ; 0. 0 3. 1 2. 9 0. 2 0,0 7. 6 i. * 1. 7 93 64,2 •19. 4 14. 8 - 10. 4; S. « A« 510,1 402. 7 107. » 145,0 / / J. 7 J AJ 22,1 77. 7 S. l 11,9 10. S 1. 4 2-2Î. 9 267. « 39,7 1. 130,0 »70. 7 259. 9 3. 911,7 73,1 19. 0 14. 9 10. 1 *. « A3 604,5 1IS. 7 »0. 8 162,11 y JO. 9 J A9 26,4 20. 6 S. 8 14,1 / 2o l. i 36S. D 314. 7 13. 4 4 i ,2 I J 1 0. I /. 067. J 747. « A r a g ia LI-HU LSF Ualcarrs LFHU ESF Calaluéa EFRU ESF M a t l r iJ LI-HU ar N « ». r ra LFHU ESF La K i a ja UHU LSF l ' a ii Vasto LFHU ESF T v a m r g i o i i a ll ESF I A LT LFHU tSF Saailcdc omkoslniager Overvågningsudvalgene for hvert enkelt af disse programmer holdt i november og december deres første møder i de respektive regionale hovedstæder, og overvågningsudvalget under EFSR holdt et møde i Madrid ved udgangen af oktober. Det bemærkes, at der er fastsat opsættende klausuler for så vidt angår interventionerne i Cataluna (én foranstaltning) og Pais Vasco (to foranstaltninger). 1995 i programmeringen for 1994-1996 Det er bemærkelsesværdigt, så langt den finansielle gennemførelse af OP'erne er nået, når man tager i betragtning, at disse interventioner først blev godkendt meget sent, og at der i princippet er ét programmeringsår tilbage, men tre år til at indgå forpligtelser og foretage betalinger på nationalt plan. Interventionen i Aragon, hvor den forsinkede gennemførelse tvang de spanske myndigheder til i december 1995 at indgive anmodning om en omprogrammering med henblik på at flytte program mets vægt til 1996, er en undtagelse. OP'erne for Baléares, Navarra og La Rioja blev godkendt ved, at der på én gang blev disponeret over den samlede fællesskabsstøtte. Tabel 27: Mål 2 — Spanien — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. ECU) Programmer og godltcndelses&r Samlede omkostninger SF-stotte (1) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) I99S Regionale OP'er OP Aragon OP Baléares OP Cataluna OP La Rioja OP Madrid OP Navarra OP Pais Vasco Tværre^ionuk OP'er Tværregionalt OP 199. 3 61,1 1. 994,0 74,1 398,8 62,5 1. 033,4 88,3 3. 911,7 64,2 10,4 510,1 11,9 145,0 22. 8 325,9 39. 7 1. 130,0 13,9 10,4 289,0 11,9 79,1 22,8 192,4 39,7 659,2 13,9 10,4 289,0 11,9 79,1 22,8 192,4 22% 100% 57% 100% 55% 100% 59% 39,7 659,2 100% 58% 6,9 5,2 220,4 5,9 29,5 16,7 148,4 14,9 448,0 6,9 5,2 220,4 5,9 29,5 16,7 148,4 50% 50% 76% 50% 37% 73% 77% 14,9 448,0 38% 63% I AI/1 Det skal i øvrigt bemærkes, at EFSR-interventionerne for 1992-1993 fortsatte i 1995. Denne EFSR, der blev godkendt den 18. december 1992, omfattede en fællesskabsstøtte på 724 mio. ECU (1992- priser) til fordeling mellem syv EFRU-OP'er (520 mio. ECU), syv ESF-OP'er (166,6 mio. ECU), fællesskabsprogrammerne RENAVAL og RESIDER i Pais V - co (34,2 mio. ECU) og et fællesskabs- 72 Syventte årsberetning — Slruklurfmdene i 1995 program (RENAVAL) i Cantabria (3 mio. ECU), som, da det kom til stykket, ikke blev iværksat, og hvortil støtten senere indgik i det tilsvarende regionale OP. De 14 OP'er vedrørende nationale initiativer (syv EFRU og syv ESF) blev iværksat i overensstemmelse me;d EFSR'ens fem prioriterede felter, nemlig etablering og udvikling af produktionsvirksomhed, miljøbeskyttelse og -forbedring, støtte til forskning og udvikling og til uddannelsesudstyr, forbedring af kommunikationsnettet og teknisk bistand. For så vidt angår de ni programmer, der medfinansieres af EFRU, var alle forpligtelser allerede indgået inden den 31. december 1993, undtagen for så vidt angår programmerne for Aragon, Cantabria og Madrid, der havde fået udsat fristen til den 31. marts 1994. Sidste frist for betaling for hvert enkelt af disse OP'er var den 31. december 1995. Ved udgangen af november 1995 tilstillede de spanske myndigheder Kommissionen ansøgninger om forlængelse af denne frist indtil den 31. marts 1996 for Aragon- og Madrid-programmerne og indtil den 30. juni 1996 for Cantabria- programmet. Disse ansøgninger blev imødekommet. FRANKRIG P. m. -programmering 1994-1996 (mio. ECU) Fordeling på sektorer : Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Renovering og retablering (c) Miljøbeskyttelse (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde : EFRU ESF lait 1. 452,6 310,6 1. 763,2 19 SPD'er Gennemsnit pr. SPD I Gennemførelse i 1995 710,0 614,0 313,0 103,0 25,0 82% 18% 100% 92,8 (d) 6% (e) 1% a)40% (c) 18% (b) 35% Miljøforanstaltningerne er meget forskellige i de forskellige franske regioner. I alt beløber strukturfondenes bidrag sig til 234 mio. ECU (kun 103 mio. ECU, såfremt kun direkte beskyttel sesforanstaltninger medregnes), dvs. 13% af den samlede støtte. Denne andel kan dog gå helt op til 28% i Alsace's tilfælde og helt ned til 3,5% for Pays-de-Loire, eller endog til nul for så vidt angår Basse-Normandie. De fleste af foranstaltningerne vedrører byfornyelse, men suppleres af foranstaltninger til retablering af industriarealer, navnlig gennem fjernelse af industriforurenin gen. Picardie's tilfælde er ret repræsentativt. Her afsættes en stor del af fællesskabsbidraget til miljøprojekter (18%); der tilskyndes til indførelse af rene teknologier og virksomhedsrådgivning inden for rammerne af Den Regionale Fond for Miljø og Energi; og der er afsat midler til beskæftigelse og uddannelse med tilknytning til miljøet. De 19 SPD'er i de franske regioner, der er omfattet af mål 2", blev godkendt i december 1994, og alle overvågningsudvalg vedrørende disse programmer var oprettet ved udgangen af marts 1995. Disse programmer er længe om at komme i gang, og deres gennemførelsesgrad giver anledning til nogen bekymring. Hvad angår overvågningen af interventionerne er evalueringsstrukturen allerede oprettet eller er ved at blive oprettet i syv af de 19 regioner. De fleste af regionernes kontrolsystemer tyder på en mere " Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bretagne, Bourgogne, Centre, Champagne-Ardenne, Franche- Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Lorraine, Midi-Pyrénées, Nord-Pas-de-Calais, Pays-de-Loiie, Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur og Rhône-Alpes. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 73 omfattende overvågning, idet der er ansat mere personale. Dette kan også ses af den forbedrede kvalitet af de oplysninger, der forelægges overvågningsudvalgene, bl. a. med hensyn til valget af projekter, der skal modtage fællesskabsstøtte. I øvrigt blev der i maj 1995 som led i partnerskabet afholdt et møde sted med de regionale partnere. DAT AR" havde taget initiativet til mødet, hvor der skulle udveksles erfaringer om flere emner, bl. a. evaluering. 1995 i programmeringen for 1994-1996 Ifølge de udgiftsoversigter vedrørende 1994-tranchen, som Kommissionen modtog ved udgangen af 1995 for 11 ud af 17 regioner24, kunne der disponeres over 1995-tranchen. Kun for tre regioners vedkommende kunne det første forskud for 1995 udbetales. Dette betyder, at de offentlige udgifter vedrørende programmets 1994-tranche i seks regioner ikke nåede op på 40%, mens de i 14 regioner lå under 60%. Det skal understreges, at regionerne Rhône-Alpes, Nord-Pas-de-Calais, Aquitaine, Bretagne, Champagne-Ardenne og Franche-Comté ikke har anmeldt tilstrækkelig mange udgifter til at kunne ansøge om midler eller om, at Fællesskabet indgår forpligtelser for 1995-tranchen. Heraf følger, at Frankrig ved udgangen af 1995 havde modtaget 348,3 mio. ECU i betalinger, nemlig summen af det første forskud for 1995 og det andet forskud for 1994. Denne situation giver særlig anledning til bekymring, idet programmerne skal være helt programmeret inden udgangen af 1996. Endvidere skal samtlige forpligtelser vedrørende programmerne være indgået på nationalt plan inden samme dato. Tabel 28: Mål 2 — Frankrig — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkcndelstslr Samlede omkostninger SF-støtle 0) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 SPD Alsace SPD Aquitane SPD Auvergne SPD Basse-Normandie SPD Bourgogne SPD Bretagne SPD Centre SPD Champagne-Ardenne SPD Franche-Comte" SPD 1 laute-Normandie SPD Languedoc-Roussillon SPD Lorraine SPD Midi-Pyrénées SPD Nord-Pas-de-Calais SPD Pays de la Loire SPD Picardie SPD Poitou-Charenles SPDP. A. C. A. (l) SPD Rhône-Alpes (1) Provence-Alpes-Côle d'Azur 1 Al. T 46,0 379,2 126,0 169,5 130,4 262,3 108,4 211,3 111,7 396,9 219,5 282,7 151,3 923,1 321,7 429,2 130,7 295,7 316,7 5. 012,0 19,6 107,1 61,1 57,8 49,4 89,7 24,2 77,5 47. 8 146,0 '70,5 127,4 42,6 318. 1 135,9 122,4 53,3 113,1 99,7 1. 763,2 0,0 3,8 19,3 17. 1 13,9 o. o 0,0 0,0 2,1 45,2 19,9 40,0 13,6 12,0 41,9 37,6 17,1 29,6 0,0 313,1 19,6 37,9 38,7 35,5 29,6 28,5 24,2 24,6 17,3 91,6 42,3 80,4 27,2 114,1 85. 1 76,5 34,0 65. 6 31,7 100% 35% 63% 61% 60% 32% 100% 32% 36% 63% 60% 63% 64% 36% 63% 62% 64% 58% 32% 904,4 51% 0,0 2,6 15,6 12,2 0,0 o. o 0,0 0,0 1,1 18,5 5,7 15. 5 2. 1 11,7 22,9 30,5 6,7 0,0 0,0 145,1 9,8 19,6 25,3 21,3 7,9 14,3 12. 1 12,3 8,7 41,7 16,9 35. 7 8. 9 62,8 27,0 49,9 15,2 18. 0 15,8 423,3 50% 52% 65% 60% 27% 50% 50% 50% 50% 46% 40% 44% 33% 55% 32% 65% 45% 27% 50% 47% Endelig skal det nævnes, at Kommissionen for så vidt angår flere af programmerne fra de forudgåen de programmeringsfaser (1989-1991 og 1992-1993) efter anmodning fra de franske myndigheder traf beslutning om at forlænge de nationale frister for betaling til de endelige modtagere. " Organ, der beskæftiger sig med fysisk planlægning og regionaludvikling. 24 17 og ikke 19, idet der for to SPD'ers vedkommende (Alsace og Centre) blev indgået samlede forpligtelser på godkendelsestidspunktet. 74 ITALIEN P. ni programmering 1994-1996 (mio. ECU) Fordeling på sektorer : Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Renovering og retablering (c) Miljøbeskyttelse (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde : EFRU ESF I alt) 542,3 141,7 684,01 U SPD'er Gennemsnit pr. SPD| 334,7 204,3 86,0 48,4 10,6 79% 21% 100% 62^2 ' Syvende årsberetning — Struktur, ondene i 1995 (d) 7% (e) 2% (c) (a)48% (b) 30% Med henblik på den nye programmeringsperiode 1994-1996 er der fastsat en fællesskabsstøtte på i alt 684 mio. ECU til fordel for 11 regioner i Nord- og Midtitalien25. Samtlige SPD'er var godkendt ved udgangen af 1994, og fællesskabsstøtten gik fra 6 mio. ECU til Valle d'Aosta til 205 mio. ECU til Piemonte. Hvad angår programmernes indhold bør det erindres, at der lægges større vægt end tidligere på aktiviteterne i forbindelse med de nye beskæftigelseskilder. Dette indebærer støtte til indførelse af nye teknologier i SMV ikke kun ved at fremme F&U, men også gennem tilskyndelse til teknologioverførsel (forsker- og teknologiparker, nyskabende tjenester for SMV, specifikke uddan nelsesaktioner og etablering af konsortier bestående af producenter og potentielle brugere af fors knings-og innovationsresultater). Der lægges ligeledes megen vægt på udnyttelsen af de menneskelige ressourcer, som er genstand for et særligt felt i hvert program bortset fra to regioner (Valle d'Aosta og Lombardia). Dette felt omfatter tværgående og/eller nyskabende aktioner vedrørende uddannel se, støtte til erhvervslivet og forsøg med nye interventionsformer. Feltet er inddelt i tre dele: udnyttelse af de menneskelige ressourcer i forbindelse med arbejdsløse eller arbejdsløshedstruede ansatte i de store virksomheder; nyskabende projekter vedrørende uddannelsesaktioner i tilknytning til de nye lokale beskæftigelsesmuligheder (ledsageforanstaltninger og lokaludviklingsinitiativer); styrkelse af uddannelsessystemet. Miljøbeskyttelse er genstand for særlig opmærksomhed. Strukturfondenes bidrag beløber sig til 105 mio. ECU i alt (48 mio. ECU, hvis man alene medregner direkte miljøaktioner), dvs. 15% af den samlede støtte. Der er dog store forskelle mellem regionerne, idet tallet kan gå fra nul (Emilia- Romagna) til 20% (Piemonte). Generelt er indsatsen særlig koncentreret om det industrielle område, navnlig kontrolsystemer, miljøinfrastrukturer, retablering af forladte områder, tilskud til investering i rene teknologier og visse særlige uddannelsesaktioner. F. eks. er der i Lombardia fastsat en betydelig støtte til SMV til modernisering af anlæg til rensning af spildevand og behandling af affald. I Piemonte går en væsentlig del af støtten til rene teknologier, men også til oplagring og genbrug af industriaffald og til renovering af industriarealer. Endelig er programmerne kendetegnet ved en voksende støtte til lokaludvikling gennem en række aktioner omfattende tilskud til nye investeringer, tjenesteydelser, økonomisk genoprettelse og nye finansielle instrumenter med nyskabende aspekter. Gennemførelse i 1995 I de fleste af regionerne begyndte iværksættelsen af SPD'erne umiddelbart efter godkendelsen af programmerne. Men resultaterne var meget forskellige for de enkelte aktioner. Generelt havde 25 Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, l ombardia, Marche, Piemonte, Toscana, Umbria, Valle d'Aosta og Veneto. Svvende årsberetning • Strukturfondene i 1995 75 turisme, service) meget stor tilskudsprogrammerne til fordel for SMV (håndværksvirksomhed, succes, og der blev i mange regioner disponeret over næsten alle bevillinger. Derimod kræifer de nye infrastrukturaktioner, selv om de har tiltrukket mange ansøgninger, længere tid på grund af den italienske lovgivnings langsommelighed på udbudsområdet. Med hensyn til de støtteberettigede projekter skal det bemærkes, at udvælgelsesprocessen har fremmet gennemskueligheden og overhol delsen af værditilvækstprincippet idet alene de mest troværdige projekter udvælges på grundlag af udvælgelseskriterierne. i forbindelse med strukturfondsstøtten, Overvågningsudvalgene for alle SPD'er holdt møde i 1995, hvor de traf de nødvendige foranstaltnin ger for at frigive de aktioner, der var blevet blokeret ved godkendelsen af SPD'erne. Udvalgene godkendte de forskellige kriterier for udvælgelse af projekter og indkaldte forslag. Nogle af dem vedtog, når det var nødvendigt, visse korrigerende foranstaltninger med henblik på at tilpasse programmerne til udviklingen og situationen i den pågældende region (Liguria, Toscana). 1995 i programmeringen for 1994-1996 Tabel 29: Mål 2 — Italien — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkendelsesir Samlede omkostninger SF-stolte (1) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalinger 1995 Detalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 SPD Emilia-Romagna SPD Friuli-Venezia Giulia SPD Lazio SPD Liguria SPD Lombardia SPD Marche SPD Piemonte SPD Toscana SPD Unibria SPD Valle d'Aosta SPD Venelo I ALT 39,4 104,8 193,4 274,7 76,1 57,0 695,9 485,1 80,1 15,4 223,7 2. 245,7 12,0 24,0 64,0 96,0 23,0 21,0 205,0 127,0 35,0 6,0 71,0 684,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 12,0 24,0 20,3 30,5 23,0 21,0 65. 1 40,4 35,0 6,0 22. 6 299,9 100% 100% 32% 32% 100% 100% 32% 32% 100% 100% 32% 44% 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 6,0 12,0 10,2 15,3 11,5 10,5 32,6 20,2 17. 5 3,0 11,3 150,0 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% For så vidt angår den finansielle gennemførelse på nationalt plan giver de kompetente nationale instansers betalinger anledning til stor bekymring på grund af deres lave niveau ved udgangen af 1995 (mellem 0% og 8% af de samlede betalinger, der var fastsat for 1994-1996). Det skal i øvrigt anføres, at hvad angår den forudgående programmeringsperiode er gennemførelsen af den første fase 1989-1991 nu afsluttet. De samlede betalinger tegner sig ganske vist kun for 80%- 90% af de disponible bevillinger (158 mio. ECU), men denne underudnyttelse af bevillingerne skyldes dels de vanskeligheder, der opstod under gennemførelsesfasen (lange og uigennemskuelige admini strative procedurer, afkald på projekter, for hvilke der allerede var indgået forpligtelser), dels lirens devaluering. Devalueringen bevirkede, at en 100% anvendelse af EFRU-støtten ville have krævet, at de nationale myndigheder frigav yderligere midler, hvilke ikke skønnedes hensigtsmæssigt i betragt ning af landets forsøg på at overholde budgettet. For så vidt angår følgerne for økonomien og beskæftigelsen har hver region i sin endelige rapport foretaget en første samlet evaluering. Men en mere fuldstændig efterfølgende evaluering vil blive gennemført af en eksterne evaluator, som skal vælges af Kommissionen. Endvidere er der iværksat informations- og reklamekampagner, der skal gøre ESF's aktioner mere synlige. For så vidt angår den anden fase 1992-1993 beløb fællesskabsbidraget til de ni programmer sig til 183 mio. ECU i alt (EFRU: 127 mio. ; ESF: 56 mio. ). Den samlede investering som følge af disse programmer, inkl. de nationale offentlige og private midler, nåede op på 1 mia. ECU, og den gennemsnitlige multiplikatoreffekt var på 5,7. Selv om næsten alle forpligtelser på regionalt plan blev indgået, blev gennemførelsen forsinket, fordi programmerne først blev godkendt ved udgangen af 1992, hvilket påvirkede betalingerne i negativ retning. Følgelig fik syv regioner deres betalingsfrist 76 Syvendt; årsberetning — Strukturfondene i 1995 udskudt i seks måneder. Betalingerne var i slutningen af 1995 i gennemsnit nået op på 50%. Men da udgiftsniveauet sædvanligvis stiger meget i de sidste måneder inden udløbet af betalingsfristerne, er der grund til at forvente en forbedring af situationen i 1996. LUXEMBOURG P. ni -programmering 1994-1996 (imo. ECU) Fordeting på sektorer : Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Renovering og retablering (c) Miljobeskyttelse (d) Fordeling på fonde : 1,0 2,0 2,0 2fi (d) (a) 14% EFRU ESF I alt| 86% 6,0 1,0 14% 7,01 100% 1SPD Gennemsnit pr. SPD| 7,0 Gennemførelse i 1995 (C) 29% (b) 28% Miljøbeskyttelsen i Luxembourgs SPD udgør forholdsmæssigt det største område under mål 2, idet 30% af strukturfondsbevillingerne (2,2 mio. ECU) går til dette formål. Der er tale om et felt, der tager sigte på renovering af industriarealer og affaldsbehandling. Gennemførelsen af Luxembourgs SPD, der blev godkendt i 1994, forløber ret ujævnt. Visse foranstaltninger skrider frem i overensstemmelse med planerne, f. eks. indretning af modtageområder og etablering af turistinfrastrukturer. De øvrige foranstaltninger var i 1995 endnu ikke gået rigtig i gang på grund af indkøringsvanskeligheder. Der måtte regnes med visse tilpasninger i 1996 (bl. a. projektet vedrørende overdækning af Ronnebierg-lossepladsen). Tabel 30: Mål 2 — Luxembourg — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et (mio. ECU) Program og godkendclsesår Samlede omkostninger SF-stotte (D Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2)/(l) Ik'talingcr 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3V(2) 1994 SPD Luxembourg | 20,7) 7,0} 0,0| 8,0] 114%) 0,0| 4,0| 50% N E D E R L A N D E NE P. m. -programmering 1994-1996 (mio. ECU) Fordeling på sektorer : Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Renoyering og retablering (c) Miljobeskyttelse (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde : [ ^ 5 SPD'er EFRU ESF 1 alt| 206,0 94,0 300,01 Gennemsnit pr. SPD| 141,4 112,8 41,5 5,0 9,2 69% 31% 100% 60,0 (d)2% (e)3% (c) 13% a)46% (b) 36% Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Gennemførelse i 1995 11 (Gronin Miljøforanstaltningerne i Nederlandene antager mange forskellige farmer. I tre SPD'er gen, Zuid-Oost Brabant, Zuid-Limburg) er der udtrykkeligt fastsat fællesskabsbevillinger til et samlet beløb af 13 mio. ECU (5 mio. ECU til direkte foranstaltninger), dvs. 4,5% af den samlede støtte. Disse foranstaltninger har til formål at forbedre by- og industrimiljøet og tager s]gte på at øge disse områders attraktivitet. De nederlandske regioner, der er støtteberettiget under mål 226, modtager et samlet bidrag fra strukturfondene på 300 mio. ECU i form af fem SPD'er, der blev godkendt i 1994. Generelt kan det siges, at disse programmer blev behørigt iværksat i 1995, hvilket fremgår af niveauet for fællesskabs forpligtelserne. Men de konkrete resultater på stedet varierer fra program til program. For så vidt angår Zuidoost Brabant kom SPD'et langsomt i gang på grund af den sene godkendelse af programmet, men tempoet øgedes henimod slutningen af 1995, således at der ved begyndelsen af 1996 var disponeret over 54% af de samlede bevillinger til godkendte projekter (48% for EFRU og 66% for ESF). Blandt projekterne kan nævnes flere større projekter, som i høj grad har stimuleret de private investorer (ca. 250 selskaber er involveret). For så vidt angår programmet for Arnhem- Nijmegen androg de faktiske udgifter, som de endelige modtagere havde afholdt, 40% af de samlede omkostninger for 1994; For ESF's vedkommende blev der derimod disponeret over ca. 2 mio. ECU af i alt 16,6 mio. , hvilket førte til oprettelse af en særlig arbejdsgruppe, der skulle bestræbe sig på at øge antallet af projekter, som blev medfinansieret af ESF. Denne arbejdsgruppe har opnået opmun trende resultater. Der gøres gode fremskridt: I Zuidoost-Brabant vil foranstaltningen vedrørende renovering af area ler, der udlægges til erhvervsformål, være afsluttet i begyndelsen af 1996, og der stilles store forventninger til »KIC«-projektet (Kennisintensieve Industrie Clustering), der skal fremme det teknologiske samarbejde mel lem virksomheder ikke alene i Zuidoost-Brabant, men også i Zuid- Limburg, en anden mål 2-region, og i den nordlige og den centrale del af Limburg, som er omfattet af mål 5b. I Arnhem/Nijmegen er målet for programmet at oprette 3. 000 arbejds pladser, og det lader til, at det samlede antal arbejdspladser, der er oprettet som resultat af de hidtil godkendte projekter, allerede har nået dette mål. 1 Twente var det hovedprojekt, der blev godkendt i 1995, det almindelige støtteprogram for SMV (samlede omkostninger: 11,4 mio. ECU, EFRU- støtte: 8,5 mio. ECU). Programmet omfatter tre dele: rådgivning/inve steringstilskud og lån til nyskabende projekter. De første to dele blev godkendt af Kommissionen i fojåret 1995. ; For så vidt angår SPD'et for Twente er ca. 43% af EFRU's støtte (39,4 mio. ECU) ydet til individuelle projekter. Dette har medført en medfinansiering til et beløb af ca. 24 mio. ECU fra EFRU. Selv om tidsplanen for forpligtelserne således er overholdt, er betalingerne forsinket, idet 1995-tranchen ikke er blevet betalt. Situationen kan sammenlignes med situationen for Groningen- Drenthe-programmet. Her er der disponeret over knap 40% af EFRU's støtte (48,6 mio. ECU), men betalingerne er forsinket, idet der skal disponeres over 1995-tranchen i 1996. Endelig har det kun taget få måneder at gøre programmet for Zuid-Limburg operationelt, bl. a. fordi det er en opfølgning af tidligere programmer. Ved udgangen af 1995 var der disponeret over 32% af støtten. Da flere af de godkendte projekter er ret omfattende (bl. a. byggemodning af grunde og opførelse af anlæg til brug for erhvervslivet), vil de reelle betalinger finde sted senere. Zuidoost-Brabant, Amhem-Nijmegen, Groningen-Drenthe, Twente og Zuid-Limburg. 78 Syvendf årsberfining — Strukturfondene i 1995 1995 i programmeringen for 1994-1996 Tabel 31: Mål 2 — Nederlandene — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkcndelsesår Samlede omkostninger SF-stotte O) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2)/(l) Ut ta li uger 199S Uctalingcr 1994-199S (3) % (3V(2) 1994 SPD Amhem-Nijmegen SPD Groningen-Drenlhe SPD Twenlc-Overijsel SPD Zuid-Limburg SPD Zuid-Oost Drabrant 171,6 252,7 197,5 130,3 172,0 924,1 56,0 76,0 58,0 43,0 67,0 300,0 0,0 9,1 0,0 0,0 0,0 9,1 17,9 33,4 18,6 13,8 21,4 105,0 32% 44% 32% 32% 32% 35% 0,0 12,3 0,0 0. 0 0,0 12,3 9,0 16,7 9. 3 6,9 10,7 52,5 50% 50% 50% 50% 50% 50% 1ALT DET FORENEDE KONGERIGE P. ni -programmering 1994-1996 (mio. ECU) Fordeling på sektorer : Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Renovering og retablering (c) Miljøbeskyttelse (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde: | EFRTjl ESF lait] 1. 606. 91 535. 1 2. 142,01 13 SPD'er Gennemsnit pr. SPD | 1. 038,0 755,0 189,0 138,0 22,0 75% 25% 100% 164,8 (b) Gennemførelse i 1995 (d) 6% (e) 1% a) 49% Så godt som alle britiske SPD'er omfatter miljøbeskyttelsesforanstaltninger. De tegner sig for i alt 138 mio. ECU, dvs. 6,5% af fællesskabsstøtten. Trods foranstaltningernes forskelligartethed er det muligt at påvise to felter. Mange regioner stræber efter at forbedre deres image og koncentre rer derfor deres indsats om renovering af bycentre. Andre koncentrerer deres foranstaltninger om udvikling af rene teknologier i virksomhederne for at begrænse industriforureningen. I årets første måneder gik arbejdet hovedsagelig ud på at oprette overvågningsudvalgene for de 13 SPD'er27, der var blevet godkendt ved udgangen af 1994, og fastlægge fremgangsmåden og kriterier ne for projektudvælgelsen. I hver enkelt region oprettede overvågningsudvalgene forskellige under grupper (arbejdsgrupper, rådgivende grupper osv. ), som skulle bistå ved programmets iværksættelse og navnlig evaluere eller udvælge projekterne. Grupperne er organiseret enten på regionalt eller subregionalt plan (f. eks. er der for hele Yorkshire-Humberside én rådgivende gruppe, der skal udvælge projekterne i de tre støtteberettigede områder South Yorkshire, West Yorkshire og Humber- side), eller på sektorplan (f. eks. en sektorbestemt gruppe for hvert af programmets prioriteter: SMV, forskning-udvikling, lokaludvikling osv. ). Kommissionen er repræsenteret i samtlige disse udvalg. " Eastern Scotland, Western Scotland, East Midlands, Gibraltar, East London & the Lee Valley, Industrial South Wales, North East England, Greater Manchester Lancashire Cheshire, Plymouth, Thanet, Weqt Cumbria & Furness, West Midlands, Yorkshire & Humberside. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 79 Originale gennemførelsesmekanismer: Overvågningsudvalgene og arbejdsgrupperne bistås af sekretariater. Kommissionen har lagt stor vægt på, at der blev etableret uafhængige sekretariater, som skulle stå til regnskab over for overvågningsudvalget. Men kun i Skotland er der etableret sådanne uafhængige sekretariater (udefrakommende personale, etablering delvis finansieret over den te kniske bistand) med støtte fra de lokale partnere — og resultaterne er gode. I England og Wales kommer sekretariaternes personale fra de regionale »Government Offices« eller »Welsh Office«, og i visse tilfælde er der tale om personale udlånt af partnerskabet, som delvis aflønnes over den tekniske bistand. I samtlige regioner har overvågningsudvalgene vedtaget gennemsigtige kriterier for projektudvælgelsen. Alle projekter evalueres efter et point system, der bygger på udvælgelseskriterier, der er fastsat efter fælles overenskomst af de respektive overvågningsudvalg. Blandt de kriterier, der lægges til grund, kan nævnes projektets mulighed for at skabe varige stillinger. Andre kriterier er omkostningseffektiviteten, projektets leve dygtighed, komplementariteten med andre prioriteter osv. Endelig vil projekter, der indebærer en støtte på under 5 mio. ECU, som regel blive gennemgået og valgt af arbejdsgrupper, som aflægger beretning til det pågældende overvågningsudvalg. Det er som regel overvågningsudvalget, der godkender projekter, som vedrører større beløb. Gennemførelsesmekanismerne kom i samtlige regioner på plads i februar-marts 1995. Resten af året gik hovedsagelig med at indkalde projekter med regelmæssige mellemrum og udvælge projekter. ESF-aktionerne blev kun genstand for ét udbud i hver enkelt region, og det samme var tilfældet for EFRU-aktionerne, såfremt der var tale om mindre programmer. De største programmer var genstand for flere udbud med forskellige resultater. Således fremkom der ved det første udbud i forbindelse med SPD West Midlands over 800 forslag. Svarene afhænger af foranstaltningerne. Ved at vælge traditionelle foranstaltninger som f. eks. »industrigrunde og -bygninger« og »udvikling af turismen« er det undertiden lykkedes hurtigt at nå op på de fastsatte tildelinger. Mere nyskabende aktioner som f. eks. udnyttelse af rene teknologier og økonomisk udvikling af lokalsamfundene skrider langsom mere frem. Nogle af ansøgerne, navnlig sammenslutninger, har ofte fundet det vanskeligt at skaffe den medfinansiering, der er nødvendig for at gennemføre deres projekter. Overvågningsudvalgene har ligeledes løst visse principielle spørgsmål i forbindelse med iværksættel sen af SPD'erne. Det drejer sig bl. a. om iværksættelsen af lokaludviklingsprioriteterne, hvor man i programmerne søger at følge »bottom up«-modellen og bekæmpe udelukkelsen af de dårligst stillede socialgrupper, som er koncentreret om visse områder i hver region. I de tilfælde, hvor disse områder ikke var fastlagt i SPD'erne, blev de fastlagt af overvågningsudvalgene i løbet af 1995. Den største koncentration af de socialgrupper, der er tale om, findes i Plymouth, hvor de tegner sig for 14% af befolkningen i mål 2-området. For så vidt angår teknisk bistand er der ydet støtte bl. a. til udarbejdelse af arbejdsprogrammer eller for at bemande sekretariaterne med personale udlånt af det udvidede partnerskab. For så vidt angår overvågning og evaluering har de lokale partnere påtaget sig at komplettere grundindikatorerne, hvoraf nogle endnu ikke var disponible, da SPD'erne blev godkendt ved udgangen af 1994. Ved udgangen af 1995 manglede der endnu at blive fastlagt vigtige indikatorer vedrørende en række af de støttemodtagende områder. Der blev gennemført evalueringer af tidligere programmer (som f. eks. programmet for Eastern Scotland) eller undersøgelser vedrørende særlige emner. Resultaterne heraf vil blive gennemgået af overvågningsudvalgene. I øvrigt iværksatte Kommissionen i 1995 en undersøgelse om den økonomiske udvikling af Storbritanniens lokalsam fund. I visse regioner som f. eks. North-East England blev der afnoldt specielle seminarer for at udbrede kendskabet til mulighederne på dette område. so Svvende åisbeietning Strukiuijt*ndene i l{>95 1995 i programmeringen for 1994-1996 Tabel 32: Mål 2 — Det Forenede Kongerige — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkemltlsesftr Samlede omkostninger SF-stotte (1) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2). % Betalinger 1995 UctaUnger 1994 1995 m % (3)/(2) 1994 SPD East London &. the Lee Valley SPD East Midlands SPD Eastern Scotland SPD Gibraltar SPD Greater Manchester SPD Industrial South Wales SPD North East England SPD Plymouth SJ»D Thanet SPD West Cumbria <fc Fumess SPD West Midlands SPD Western Scotland SPD Yorkshire & Humberside 1ALT 191,3 218,2 293,0 11,5 814,5 526,4 723,7 69,2 69,1 65,3 938,4 665,8 813,7 5. 400,1 74,0 79,0 121,0 5. 0 329,0 188,0 308. 0 29,0 14,0 25,0 371,0 286,0 313,0 2. 142,0 6,1 6,5 40,1 0,0 32,7 15,6 95,7 0,0 0,0 0,0 123,0 94,8 103,8 518,3 29,7 31,7 78,6 5,0 137,3 75. 3 193,6 29,0 14,0 25,0 240,9 185,7 204,4 1. 250,0 40% 40% 65% 100% 42% 40% 63% 100% 100% 100% 65% 65% 65% 58% 4,4 5,8 6. 6 0,0 27. 5 14,3 37,4 0. 0 0,0 0,0 19,1 18,5 19,3 153,0 16,1 18,4 25,9 2. 5 79,8 44,2 86,3 14,5 7. 0 12,5 78,1 63,9 69,6 518,9 54% 58% 33% 50% 58% 59% 45% 50% 50% 50% 32% 34% 34% 42% Generelt har foranstaltningerne i programmerne givet imponerende resultater, hvis man ser på de af strukturfondene indgåede forpligtelser. Ved årets udgang tegnede de projekter, der havde fået principiel godkendelse, sig for ca. halvdelen af den samlede støtte, der var fastsat. Ser man på udgifterne på stedet, må man dog konstatere, at der ikke skete store fremskridt. Det skal bemærkes, at der i december 1995 blev foretaget ændringer af fire SPD'er (Eastern Scotland, Western Scotland, Yorkshire and Humberside, West Midlands), navnlig for bedre at kunne fastslå, hvad den private sektor bidrog med, og for at overføre de trancher af EFRU- og ESF-beviliingerne, der ikke var anvendt i 1994, til regnskabsåret 1995. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 4. Mål 3 og 4 4. 1. Gennemførelse af mål 3 og 4 i 1995 Samtlige programmer vedrørende mål 3 er nu godkendt for den nye periode, idet alle EFSIi'er, OP'er og SPD'er blev godkendt i 1994 for de ni tidligere medlemsstater, mens de tre SPD'er for de nye medlemsstater blev godkendt i 19952*. Mål 3 iværksættes således i form af i alt 4 EFSR'er, 46 OP'er og 7 SPD'er (heraf tre i de nye medlemsstater. For så vidt angår mål 4 blev samtlige programmer ligeledes godkendt i 1994 for De Ni's vedkommende, mens der for de nye medlemsstaters vedkom mende kun manglede at blive godkendt SPD'et for Sverige. I alt gennemføres mål 4 således i form af 9 SPD'er, 1 EFSR og 5 OP'er. Gennemførelsen af mål 3 var tilfredsstillende i 1995 i medlemsstaterne. Der blev lagt vægt på at følge de nye hovedlinjer for programmeringsperioden 1994-1999, idet der blev indført nye interventions- muligheder med hensyn til såvel målgruppe (samtlige de personer, der er truet af udstødelse fra arbejdsmarkedet) som aktionsform (udforskning af indslusningsforløbet, grunduddannelses-, efte ruddannelses- og lærlingeuddannelsessystemer). ESFR'erne og SPD'erne for mål 4 blev som nævnt godkendt i december 1994, og aktionerne blev forberedt i 1995 med forskellig hastighed afhængig af medlemsstaterne. Indsatsen blev samlet om informationsformidling i form af seminarer og informationskampagner, etablering af partnerskabet og udvælgelse af projekter. I visse medlemsstater blev aktionerne påbegyndt i 1995, mens dette i andre medlemsstater først vil ske i 1996. Fordi mål 4 er så nyt, bl. a. for så vidt angår det foregribende aspekt, medførte etableringen af et udvidet partnerskab og behovet for at overholde konkurrence normerne dog, at gennemførelsen blev noget forsinket i forhold til de oprindelige planer. Tabel 33: Mål 3 og 4— 1995 i programmeringen for 1994/95-1996/99 (mio. ECU) D 1. 682,1 •• 1. 682,1 100% 307,8 18% 234,3 14% | | | B 263,0 • 263,0 100% 85,0 32% 74,2 28% 396. 2 •• 400,9 101% 97,8 24% 74,5 19% DK Mil 3 (1994/95-1999 bortset fra UK: 1994-1996) Programmeret Godkendt % Forpligtelser 1994-1995 % af slutten Betalinger 1994-1995 % af stutten Mal 4 (1994/95-1996 bortset fra L, 1, N, UK: 1994-1999) Programmeret Godkendt % Forpligtelser 1994-1995 % af stotten Betalinger 1994-1995 % af stollen * Programmeret i form af SPD'er *• Programmeret i form af ESFR'cr 25,4 •• 25. 7 101% 4,6 18% 2. 3 9% 13,0 • 13,0 100% 6,0 46% 3,0 23% 104,5 • 104,5 100% 29,6 28% 14,8 14% | E | F | I | L | N | AT | FI | SE | UK | lait 1. 474,4 •• 1. 480,3 100% 426,6 29% 244,5 17% 2. 562,4 * 2. 562,4 100% 778,4 30% 503,7 20% 1. 316,3 »• 1. 300,1 99% 200. 5 15% 100,2 8% 368,6 • 368,6 100% 118. 1 32% 65. 8 18% 299,6 * 299,6 100% 95,4 32% 47,7 16% 398,8 • 398,8 100% 60,6 15% 30,3 8% 20,7 •• 20,7 100% 6,5 31% 5. 6 27% • 0,9 0,9 99% 0,5 59% 0,3 38% 922,8 • 922,8 100% 282,3 31% 253. 3 27% 156,2 • 156,2 100% 22,2 14% 11,1 7% 334,0 • 334,0 100% 64,1 19% 32. 0 10% 61,0 * 61,0 100% 11. 7 19% 5,9 10% 258,4 • 258,4 100% 60,3 23% 30,2 12% 84,6 • 84,6 100% 14,8 18% 7. 4 9% 347,0 * 347,0 100% 73,0 21% 36,5 11% 1. 501. 0 » 1. 501,0 100% 975,0 65% 818,6 55% 11. 078,3 11. 072,7 100% 3. 357. 1 30% 2. 407,6 22% 173,0 • 0,0 0% 0,0 0% 0. 0 0% 329,7 » 0,0 0% 0. 0 0% 0,0 0% 2. 015,3 1. 512,9 75% 363,6 24% 188,7 12% De forskellige intervenienter i fællesskabsinstitutionerne og medlemsstaterne pegede i øvrigt på underudnyttelsen af ESF's bevillinger for 19952\ Denne situation skyldtes især, at der i visse medlemsstater var opstået huller og forsinkelser i gennemførelsen og forsinkelser i beslutningsproces sen. Situationen var forskellig, afhængig af mål og medlemsstat, men der blev vedtaget en handlings plan indeholdende foranstaltninger vedrørende medlemsstaterne og Kommissionen med henblik på at opnå en bedre gennemførelse og styring allerede i 1996. " Se kapitel I. A. 7. Integration af de nye medlemsstater i strukturpolitikken. 29 Se ligeledes kapitel II. A. Budgetgennemførelse. 82 Syvenck årsbeieinii{\g — Strukturfondene i 19*)5 integration (mål 3) og pi\ at fremme Hensyntagen til miljøet i mål 3 og 4: I betragtning af at mål 3 og 4 vedrører menneskelige ressourcer, idet de tager sigte på at bekæmpe langtidsledighed og fremme erhvervsmæssig arbejdstagernes tilpasning til de industrielle forandringer (mål 4), kan der kun indirek\\e være tale om hensyntagen til miljøet_ (erhvervserfarings- og erhvervsuddannelsesaspekterne). Men aktionen bidrager på længere sigt til tilpasningen af lønmodtagerne til de nye stillinger og til forøgelsen af befolknin gens miljøbevidsthed. ESF støtter således indenfor rammerne afmål 3 miljøaktionerne gennem en f. eks. medfinansiering af beskæftigelsesstøtten. Aktionerne rensning af industrigrunde, floder eller strande eller bevarelse af naturen. Inden for rammerne af mål 4 er der tale om erhvervsuddannelses- og rådgivningsaktioner i forbindelse med tilpasning af til de industrielle forandringer. Disse aktioner tager navnlig sigte arbejdstagernes kvalifikationer således at arbejdstagerne sættes i stand til at tilpasse sig de nye på at hæve kvalifikationsniveauet, miljøvenlige processer, som ofte kræver en høj teknisk kompetence. tager sigte på miljøforbedringer, 4. 2. Programmeringen i de enkelte lande BELGIEN Mål3-p. m. -programmeringen for. 1994-1999 (mio. ECU) Prioriterede felter Integrering af langtidsledige (a) Erhvervsmæssig integrering af unge, der soger arbejde (b) Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) Ligemuligheder formænd og kvinder (d) Støtte til uddannelses- og integrationsstrukturer (e) ESF 133,0 84,8 124,6 26,4 27,4 396,2 (c) Ialt|. (e) 7% (a) 34% (b) 21% Mål 3: Programmeringen af mål 3 sker i Belgien inden for rammerne af en EFSR og fem OP'er, som alle blev godkendt i 1994 og tilsammen tegner sig for en samlet ESF-støtte på 396,2 mio. ECU. De aktioner, der var fastsat for 1995, blev afviklet på tilfredsstillende måde. Overvågningsudvalgene for OP'erne interesserede sig for de mekanismer, der skulle indføres for at opnå en optimal styring af integrationsforløbet, som fra 1997 bliver et af kriterierne for støtteberettigelse. Til støtte for disse overvejelser skal der i 1996 arrangeres et forum, hvis hovedaktører bliver de praktikanter, der er omfattet af ESF-aktionerne. Overvågningsudvalgene har ligeledes sørget for at udarbejde udbudsbe tingelserne vedrørende evalueringen og udpege de uafhængige evaluatorer. Lokalkontorer i Bruxelles: Initiativet til oprettelse af lokalkontorer er kommet fra hovedstadsområ dets kommuner, CPAS (Centres publics d'aide sociale) og partnersam menslutningerne, som ønsker at råde over et fælles interventionsredskab til fordel for vanskeligt stillede lokalbefolkninger. Der findes således ikke blot en enkelt model. Lokalkontorerne arbejder på at bekæmpe isolatio nen og tilpasning af de kommunale, regionale og føderale myndigheders foranstaltninger og regelsæt til de lokale forhold. Kontorerne spiller en vigtig rolle som lokale koordinatorer, som fremmer befolkningens ad gang til erhvervsmæssig integrering og udviklingen af integrationsforløb. Lokalkontorerne i Bruxelles har indført modtage- og vejledningsproce- durer. Hvert år tilbyder de enkelte lokalkontorer en første socioprofes- sionel vejledning til mellem 300 og 600 personer. Der findes i dag ni lokalkontorer i de vigtigste kommuner i hovedstadsområdet. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 83 Mål 4-p. m. - programmeringen for 1994-1996 (mio. ECU) Prioriterede felter Foregribelse af tendenser på arbejdsmarkedet (a) Forbedring af uddannelse og rådgivning (b) Øget uddannelses- og râdgivningsindsais (c) Horisontale aktioner (d) ESF 8,3 6,4 8,7 2fi (d) e% (i) 33% I alt| 2ST4 (C) 34 (b) 25% Mål 4: Som for mål 3's vedkommende sker programmeringen under mål 4 på grundlag af en EFSR og fem OP'er, som blev godkendt i 1994, hvor ESF-bidraget indtil 1996 blev sat til 25,4 mio. ECU. Derimod blev der i 1995 kun iværksat få aktioner i forhold til de oprindelige planer. Dette skyldes overvågningsudvalgenes ønske om så præcist som muligt at fastlægge kriterierne og fremgangsmå derne for projektudvælgelsen for ikke at udvande mål 4's specifikke karakter. Disse overvejelser, som skal udmøntes i administrative procedurer, skulle bære frugt i løbet af 1996. Tabel 34: Mål 3 og 4 — Belgien — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkendelscslr Samlede omkostninger SF-stotte (1) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (MD Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) MM t t l i î i p :^ 1994 01» Oct flamske fællesskab Ol* Det fransksprogede fællesskab Ol' Del tysksprogede fællesskab Ol' Hruxellcs-rcgioncn OP Arbejdsministeriet Mil 4 1994 OP Det flamske fællesskab OP Det fransksprogede fællesskab OP Det tysksprogede fællesskab OP Bruxelles-regionen OP Arbejdsministeriet lait lait l a it 632,0 361,7 12. 4 32,7 94. 3 1. 133,0 188. 3 158,7 5. 5 12,4 36,0 400,9 '- ,. ' 45,1 11. 1 0,6 3,1 6,9 66,8 1. 199,8 18,3 3,7 0,3 1,0 2,6 25,7 426,6 0,0 25,9 0,0 1. 9 5,6 33,4 * 0,0 0,0 6,0 0,0 0. 0 0,0 33,4 30,4 51,9 0. 8 3. 7 10,9 97,8 3,5 0. 2 0,1 0. 3 0,6 4,6 102,4 16% 33% 15% 30% 30% 24% 19% S% 25% 30% 24% 18% 24% 9,4 25,9 0,1 1,5 5,5 42,3 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 42,3 24,6 38,9 0,5 2,4 8,1 74. S 1. 7 0,1 0,0 0,1 0,3 2,3 76,8 81% 75% 56% 64% 75% 76% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 75% De aktioner, der i 1995 blev støttet under mål 3, bestod i aktiv bekæmpelse af arbejdsløsheden med hovedvægten lagt på integrationsmekanismer, som gennem et effektivt overvågningssystem kan føre til varig beskæftigelse for de arbejdsløse. Dette krævende koncept (»integrationsforløbet«) er en stor succes. De forsinkelser, der opstod ved igangsætningen i 1994, er næsten alle indhentet, og på tidspunktet for den nøjagtige beregning af restbeløbene skulle den finansielle gennemførelse være næsten 100% afsluttet. Mål 4, som er udtryk for en helt ny fremgangsmåde, har ikke haft lige stor succes i de forskellige regioner. I 1995 indfriede kun det føderale OP de oprindelige forventninger. D A N M A RK Mål3 -p. m. -progranuneringenfor 1994-1999 (mio. ECU) Prioriterede felter ESF (c) (d) 2% (a) 21% Erhvervsmæssig integrering af unge (a) Integrering af arbejdsløse og langtidsledige (b) Integrering af personer, der er truet af udstedelse (c) Teknisk bistand (d) 55,0 144,0 58,5 5,5 1 alt| 263,0 (b) 55% 84 Syvemie årsberetning — Strukturfondene i 1995 Mål 3: Danmarks mål 3 er genstand for et enkelt SPD, som bfey godkendt i 1994. Der blev under mål 3 indgået forpligtelser for 41 mio. ECU i 1995. SPD et supplerer og støtter den dynamiske beskæfti gelsespolitik, der føres i Danmark, og koncentrerer støtten om et lille antal modtagere — mindre end antallet af arbejdsløse, der modtager national støtte — og om længerevarende projekter end i den forudgående programmeringsperiode. De resultater, der er konstateret siden 1995, viser, at denne koncentration af indsatsen bærer frugt. Mål 4-p. m. - programmeringen fur ] 994-1996 (mio. ECU) Prioriterede felter Foregribelse af udviklingen på arbejdsmarkedet og erhvervsuddannelsesbehov (a) Erhvervsuddannelse, erhvervsvejledning og rådgivning (b) Forbedring af erhvervsuddannelse (c) Teknisk bistand (d) ESF (c) 30% 1,9 6,7 3,9 0,5 13,0 ' Ialtj (b) 51% Mål 4: 1995 var det første hele år efter iværksættelsen af SPD'et for 1994-1996 i Danmark. Den sene godkendelse af SPD'et forhindrede enhver indsats i 1994 og medførte fremførsel af det beløb på 1 mio. ECU, der var fastsat for 1994. Der blev disponeret over 5 mio. ECU i 1995. De aktioner, der er fastsat i SPD'et, tager navnlig sigte på at forbedre den nuværende overvågning af arbejdsmarkedet og hjælpe virksomhederne med at udnytte det bedre. ESF's aktioner har to andre strategiske aspekter af stor betydning. Dels udvikling af en erhvervsuddannelse for de personer, der har det største behov, en uddannelse, der opfylder markedets behov, og som supplerer de muligheder, der tilbydes af det danske system. Dels oprettelse af rådgivningstjenester til brug for virksomhederne, navnlig SMV. For så vidt angår tilsynet med programmet er det faste evalueringsudvalg, der er fastsat i SPD'et, blevet oprettet. Udvalget er med til at indføre, anvende og udvikle nye metoder til at foregribe og overvåge arbejdsmarkedsbehovene. Undersøgelse af konsekvenserne af den elektroniske dataudveksling (EDU): Dette projekt går ud på at undersøge, i hvor høj grad EDU vil ændre kravene til personalets kvalifikationer, og hvorledes de overskydende menneskelige ressourcer kan anvendes andre steder. Hovedmålgruppen er det personale, der direkte berøres af indførelsen af EDU; ledergruppen kommer i anden række. I projektets første fase, der blev iværksat i 1995, samles informationerne om EDU, og det undersøges, hvorledes virksom hederne nu og i fremtiden anvender og vil anvende EDU, alt sammen på grundlag af interne interviews og erfaringerne fra udlandet. Projektet finansieres af ESF (39%) den offentlige sektor i Danmark (33%) og den private sektor (28%). Tabel 35: Mål 3 ag 4 — Danmark — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkendclscsir Samlede omkostninger SF-slotte Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 % (2)/(D Betalinger 1995 (2) Iiejialiiigcr 1994-1995 (3) % (3)/(2) Màl3lli§;H|^^ 1994 SPD Danmark M4U 1994 SPD Danmark | 552,9| 263,0| 41. 0] 85,0| 32%) 39,0( 74,2] 87% l a it 28. 9 581,8 13. 0 276,0 5,0 46,0 6,0 91,0 46% 3 3% 2. 5 41,5 3,0 77,2 50% 85% Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 85 TYSKLAND Stål3-p. m. -programmeringenfor 1994-1999 (mio. ECU) Prioriterede felter Erhvervsmæssig integrering af arbejdsløse, der er truet af langtidsledighed (a) Erhvervsmæssig integrering af unge, der soger arbejde (b) Integrering af personer, der er truet af udslodelsc (c) Lige muligheder for mænd og kvinder (d) Teknisk bistand og pilotprojekter (e) ESF 951,4 441,7 78,1 160,1 50,7 1. 682,0 I alt) (d) 10% ( *) 3% (c) (b) 26% (a) 56% Mål 3:1 Tyskland er mål 3 programmeret i form af én EFSR og 12 OP'er (ét pr. delstat og ét OP på forbundsstatsplan), der blev godkendt i 1994 med en ESF-finansiering på i alt 1,682 mia. ECU. 1995 var det første hele år efter OP'ernes iværksættelse, hvilket er grunden til, at det kun har været muligt at disponere over 18% (48,2 mio. ECU) af de 268,7 mio. ECU, der var fastsat som rammebeløb i finansieringsplanen, og at forpligtelserne for årene 1994-1995 udgjorde 58% af de programmerede beløb. De fleste af programmerne kom nemlig først rigtig i gang i løbet af andet halvår 1995. ESF-midlerne under mål 3 tjener på forbundsstatsplan til at supplere den standardstøtte, der er fastsat i de nationale beskæftigelsesforanstaltninger, dvs. programmet »AFG-plus«, der er udar bejdet af Bundesanstalt fur Arbeit. AFG-plus er igen et supplement til den uddannelses- og beskæftigelsesstøtte, der er fastsat i loven om beskæftigelsesstøtte (Arbeitsfbrderungsgesetz — AFG). Det vigtigste punkt i AFG-plus er ydelsen af støtte til deltagere i erhvervsuddannelsesaktioner, der ikke er berettiget til en godtgørelse i henhold til AFG. Da det især er kvinder, der modtager denne støtte, bidrager iværksættelsen af AFG-plus også til at fremme lige muligheder for mænd og kvinder. På delstatsplan er det væsentligste punkt i den nye serie programmer oprettelsen eller udviklingen af »soziale Betriebe«, sociale virksomheder. Disse har til formål at sikre integreringen af dårligt stillede arbejdsløse ved at oprette virksomheder, som efter en vis tid kan overleve uden nogen offentlig økonomisk støtte. Dïsse sociale virksomheder er navnlig blevet udviklet i Niedersachsen, men er ved at blive udbredt i andre regioner, ofte i en lidt anden form. De sociale virksomheder vil blive tillagt stor vægt ved evalueringen af OP'erne. Uddannelse af kvindelige buschauffører i Munster: Dette projekt har til formål at tilbyde en egnet uddannelse til kvinder, som efter en arbejdsfri periode ønsker at arbejde igen, nemlig som buschauffører. Når de har gennemgået en deltidsuddannelse, er det meningen, at de skal finde et deltidsarbejde i denne sektor, hvor kvinder er underrepræsenteret. Efter at hovedkriteriet ikke længere er fysisk styrke med kundeservice, er disse stillinger blevet mere attraktive for kvinder. Uddannelsen, der varer 21 måneder, omfatter såvel generelle aspekter (køreteknik, færdselssikkerhed, færdselslov, arbejdsret, person- og godsbefordring, salgsmetoder, kontororganisation og anvendelse af PC'er) som langvarige praktikophold, til dels på grundlag af rotations princippet, som giver mulighed for at få kontakt med de fremtidige arbejdsgivere. For så vidt angår iværksættelsen af OP'erne har den styrkelse af samarbejdet mellem de regionale afdelinger af beskæftigelsesforvaltningen på forbundsstatsplan og delstaternes Arbejds- og Socialmi nisterier, der var fastsat i EFSR'en, allerede båret frugt. 1 flere delstater er retningslinjerne for delstaternes specifikke programmer blevet ændret, således at disse programmer kan eksistere side om side med forbundsstatsprogrammet AFG-plus. De fleste af de enheder, der forvalter programmerne, har endvidere fastslået, at anvendelsen af EFSR's kvalitative kriterier, bl. a. kriteriet om, at projek terne skal opfylde de lokale og regionale kvalifikationsbehov og være så tæt forbundet som muligt 86 Syvcndr årsberetning — Slrukutrfmdene i 1995 med de virksomheder, der tilbyder beskæftigelse, alt i alt har forbedret kvaliteten af programmerne. Men selv om der sker konkrete fremskridt, går det for langsomt, og man bør ved overvågningen af programmerne sørge for, at fremskridtene fortsætter. I øvrigt har det forhold, at arbejdsmarkedets parter og uafhængige arbejdsmarkedseksperter deltager i overvågningsudvalgets arbejde,'gjort det muligt at intensivere debatten om de politiske optioner. Endvidere medvirker de økonomiske og sociale partnere fra flere delstater ved udvælgelsen af projekterne eller tilpasningen af de regionale programmer. Endelig er midtvejsevalueringerne for mål 3 og 4 blevet forberedt, idet en »evalueringsgruppe« under overvågningsudvalgene har udarbejdet udbudsbetingelserne og offentliggjort en opfordring til at afgive bud. Mål4-p. riL -programmeringen for 1994-1996 (mio. ECU) Prioriterede felter Foregribelse af udviklingen på arbejdsmarkedet og erhvervsuddannelscsbehov (a) Erhvervsuddannelse, erhvervsvejledning og rådgivning (b) Forbedring af erhvervsuddannelse (c) Teknisk bistand (d) ^^ (c) 11,4 73,7 13,7 5__ 104,5 lait) (b) 71% Mål 4: Mål 4 i Tyskland iværksættes i form af et SPD, hvortil der er bevilget 104,5 mio. ECU for perioden 1994-1996. Gennemførelsen af de deri fastsatte interventioner gik i gang med forsinkelse, således at de tyske myndigheder kun kunne anvende 3 mio. ECU mellem 1994 og 1995. De midler fra 1994- og 1995-trancherne, der ikke er anvendt, vil blive overført til 1997-1999. En af hovedårsagerne til forsinkelsen var den midlertidige anvendelse af »de minimis«-reg\en vedrørende statsstøtte, idet de tyske myndigheder måtte påvise, at de fastsatte interventioner var i overensstemmelse med Fællesska bets konkurrenceregler. Følgelig kunne samtlige de i SPD'et fastsatte instrumenter først iværksættes fra maj-juni 1995. En anden årsag var, at mål 4 var så nyt, hvilket gjorde det nødvendigt at opbygge strukturer, der kunne sikre en god projektudvælgelse. Det skal bemærkes, at de tyske myndigheder den 6. og 7. juli 19. 95 arrangerede et seminar i Berlin, hvor spørgsmålet om foregribelse af de strukturelle tilpasninger og om arbejdstagernes fremtidige uddannelsesbehov blev drøftet indgående. Det var det første tematiske seminar på europæisk plan siden iværksættelsen af mål 4-programmer- ne. Tabel 36: Mål 3 og 4 ECU) Programmer og godkcndclsesir Mil 3 1994 Regionale OP'er OP Baden WUrttcmbcrg OP Bayem OP Berlin OP Bremen OP 1 lambnrg OP Hessen OP Niedersachsen OP Nordrhein-Westphalen OP Rheinland-Pfalz OP Saarland OP Schleswig-Holstein Tværregionalt OP OP på forbundsstatsplan M l! 4 1994 SPD Tyskland Tyskland — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. Samlede omkostninger SF-stotte (1) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 % (2Vd) Betalinger 1995 (2) Betalinger 19941995 (3) % (3)/(2) 115,8 125,3 113,0 93,5 86,1 135,4 276,8 674. 8 65,8 90,9 90,4 52,4 56,5 50. 8 39,5 39,1 49,6 121,2 280,6 29,5 40,9 34,4 lait lait 1 alt 2. 589,7 4. 457,4 887,6 1. 6112,1 255,3 255,3 4. 712,7 104,5 104. 5 1. 786,6 8,3 0,0 8. 1 6,3 0,0 7,9 0,0 0,0 5,0 6,4 6,1 0. 0 48,2 0,0 0,0 48,2 16,4 8,7 15,9 12,3 6,0 15. 5 18,6 43,0 10,2 13,0 12,2 3 1% 15% 31% 31% 15% 31% 15% 15% 34% 32% 35% 136,1 307,« 15% 18% 29,6 29,6 337,4 28% 28% 19% 6,6 2,6 8,8 6,8 1. 8 6. 2 0. 0 12,9 4. 1 7. 1 6,7 40,8 104,5 0,0 0,0 104,5 10,6 6. 9 12,7 9,9 4,8 10,0 9,3 34. 4 6,6 10,4 9,8 65% 80% 80% 80% 80% 65% 50% 80% 65% 80% 80% 108,8 234,3 80% 76% 14,8 14,8 249,1 50% 50% 7-1% Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 87 Den ret lave gennemførelsesgrad skyldes navnlig, at forbundsstatsprogramrnet under mil 3, som tegner sig for over 50% af ESF-støtten, finansierer nye foranstaltninger, der ikke kunne iværksættes i praksis, førend godkendelsesafgørelsen var truffet. Derfor kom programmet først rigtig; i gang i anden halvdel af 1995. Endvidere fortsatte gennemførelsen af programmerne fra den forudgående programmeringsfase indtil udgangen af 1995. SPANIEN Mal3-p. nL -progranuneringen for 1994-1999 (mio. ECU) Prioriterede felter Erhvervsmæssig integrering af langtidsledige (a) Erhvervsmæssig integrering af unge, der søger arbejde (b) Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) Lige muligheder for mænd og kvinder (d) ' laltj ESF 499,3 725,8 187,6 61,7 1. 474,4 (a)34% Mål 3: For så vidt angår de spanske regioner, der ikke er omfattet af mål 1, er mål 3-interventionerne programmeret i form af en EFSR, hvori der er fastsat en fællesskabsstøtte på 1,474 mia. ECU. Der er i alt 11 OP'er, hvoraf fire (72°7o af det samlede beløb) forvaltes af nationale organer, og de øvrige syv (28% af beløbet) af de selvstyrende områder. I 1995 var der 233,8 mio. ECU til rådighed, hvoraf der blev disponeret over ca. 90%, og den gennemsnitlige gennemførelsesgrad for programmerne er tilfredsstillende. På de to møder, overvågningsudvalget holdt i 1995, fremhævedes bl. a. overvåg ningsudvalgets strategiske rolle i forbindelse med iværksættelsen af EFSR-prioriteterne og tilret telæggelsen af midtvejsevalueringen, og man drøftede udbudsbetingelserne vedrørende den midt vejsevaluering, der skulle foretages af uafhængige evaluatorer. Stimulering af iværksætterånden i Spanien: Projektet »Escuela de Organizaciôn Industrial« skal dels være en hjælp ved udarbejdelsen af et iværksætterprojekt, der skal gøre det muligt at udnytte det lokale potentiale, dels stimulere iværksætter- og innovations- ånden gennem en teoretisk og praktisk uddannelse. Der er tale om en uddannelse i virksomhedsledelse sammensat af tre integrerede moduler (teori, case study, vejledning). I den praktiske fase arbejder de studeren de med et projekt vedrørende oprettelse af en virksomhed og får indivi duel vejledning af en projektleder (fastlæggelse af produkt-marked, analyse af det lokale potentiale, fastlæggelse af strategien osv. ) og i den afsluttende fase sker den formelle fremlæggelse af det færdige projekt, som bl. a. indeholder de oplysninger, der er nødvendige for at evaluere dets levedygtighed. Mål 4-p. m - programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Prioriterede felter Foregribelse, erhvervsvejledning og rådgivning (a) Efter-og videreuddannelse af arbejdstagere (b) Teknisk bistand (c) ESF 36,9 308,4 23,3 368,6 laltj c) 6% (a) 10% Mål 4: Programmeringen af mål 4 i Spanien uden for mål Î -regionerne er udmøntet i et SPD, der blev godkendt ved udgangen af 1994 for perioden 1994-1999, og en ESF-finansiering på 368,6 mio. ECU. Iværksættelsen af dette SPD er blevet ret forsinket, idet kun 25% af 1994-tranchen er anvendt. Dette fik Kommissionen til i november 1995 at godkende en ændring af SPD'ets finansielle tabeller for at overføre de beløb, der ikke blev anvendl i 1994, Di 1995. Forsinkelsen skyldes såvel den sene SK Svvei. de årsberetning — Sini'. m fondene i 1995 godkendelse af SPD'et som den beslutningsproces, der følges af FORCEM, det paritetiske sammen satte organ, der skal administrere og medfinansiere mål 4. For så vidt angår de io??er, der blev gennemført af FORCEM i 1994 og medfinansieret af ESF inden for rammerne a mål 4, dvs. uden for mål l-regionerne, har det vist sig nødvendigt at lægge vægt på uddannelsen , SMV (under 250 ansatte), de mindst kvalificerede arbejdstagere og lige muligheder for mænd og kvinder. Overvåg ningsudvalgene afholdt to møder i 1995. Tabel 37: Mål 3 og 4 Spanien — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. ECU) Programmer og godkendelsesir Samlede omkostninger SF-sløtte (1) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % ( 2 ) / ( l) iJetaliitger 1995 B e t a l i n g er 1 9 9 4 - 1 9 95 (3) % (3V(2) MM-3s;#;#?:^ 1994 Regionule OP'er OP Aragon OP Baléares OP Cataluna OP La Rioja OP Madrid OP Navarra OP Pals Vasco Tværregionalt OP O P I N E M ( l) Tværregionalt OP OP universiteter OP diverse organer Mil 4 1994 SPD Spanien lait lait la it (I) Det Nationale DeskæAigelsesinstitut FRANKRIG 45,1 28,8 210,3 9,6 250,2 94. 6 279,2 1. 364,4 730,6 201,2 75,6 3. 289,6 1. 045,0 1. 045,0 4. 334,5 20,3 12,9 94,6 4,3 112,6 42. 6 125,7 614,0 328,8 90,5 34,0 1. 480,3 368,6 368,6 1. 848,9 0,0 0,0 15,6 0,0 18,4 6,8 20,7 110,0 35,5 0,0 0,0 207,0 62,7 62,7 269,7 20,0 12,9 31,1 4,3 36,8 13,4 41,3 167,1 58,3 7,3 33,9 426,6 9 9% 1 0 0% 3 3% 1 0 0% 3 3% 3 2% 3 3% 2 7% 1 8% 8% 1 0 0% 25»% 118,1 118,1 544,7 32% 32% 29% 2,1 0,0 18,5 0,6 13,4 6. 7 15,5 83,6 29,1 0,0 0. 0 169,7 38,1 38,1 207,8 2,6 1,0 2 3 ,0 0,6 2 2 ,6 10,1 2 5 ,9 112,1 40,5 3,7 2,4 244,5 13% 8% 74% 14% 62% 75% 63% 67% 70% 50% 7% 57% 65,8 65,8 310,4 56% 56% 57% Mâl3-p. m - programmeringen for 1994-1999 (two. ECU) Prioriterede felter Erhvervsmæssig integrering af arbejdsløse, der er truet af langtidsledighed (a) Erhvervsmæssig integrering af unge, der soger arbejde (b) Integrering af personer, der'er truet af udstødelse (c) Lige muligheder for mænd og kvinder (d) Teknisk bistand og pilotprojekter (e) ESF 705,8 987,2 714,2 17,9 136,9 2. 562,0 ' a l tl (d) 1% (e) 5% (a) 20% (c) 28% (b) 38% Mål 3: ESF's intervention i Frankrig vedrørende mål 3, nemlig et SPD, hvori der er fastsat en ESF- støtte på 2,562 mia. ECU, er en nyskabelse i programmeringen og går ud på at inddrage lokalområ derne mere i arbejdet, såvel på finansielt plan (40% af ESF-beviliingerne) som på programmerings- og forvaltningsplan (ved at lokale myndigheder overtager de regionale bevillinger). For så vidt angår resultaterne havde den sene godkendelse af SPD'et, reformen af de finansielle kredsløb i Frankrig, programmeringen af interventionen på nye områder og den stærkere inddragelse af lokalområderne i 1994 medført en lavere gennemførelsesgrad for programmet end den, der var fastsat for det første år. Men generelt blev prioriteten »personer, der er truet af langtidsledighed«, gennemført på meget tilfredsstillende måde. De to felter, »aktioner til fremme af den erhvervsmæssige integrering af unge«, og »lige muligheder«, var længere om at komme i gang, og der opstod problemer med gennemførelsen. Prioriteten »integrering af personer, der er truet af udstødelse fra arbejdsmarke det«, var endnu vanskeligere at gennemføre. Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 m Niveauet for den finansielle gennemførelse var i 1995 højere end i 1994 (gennemførelsesgrad på 73%). Men da ingen af de to overvågningsudvalg, der holdt møde i 1995, havde gjort status over programmets forløb i 1995, forelå der ingen oplysninger om de kvalitative resultater eller perspekti verne, da denne beretning skulle udarbejdes. I 1995 blev der endvidere indledt drøftelser om beskæftigelsespolitikken i Frankrig, og disse overvejelser vil påvirke programmeringen af mål 3 (fjernelse af visse ordninger, fusioner osv. ). Kommissionen fremhævede flere gange nødvendigheden af, at der hurtigt blev afholdt et møde i overvågningsudvalget. Med hensyn til evalueringen blev udbudsbetingelserne vedtaget og evaluatoren udvalgt. Styringsudvalget holdt møde to gange. Det skal fremlægge en midtvejsrapport i slutningen af 1996. Màl4-p. rtL -programmeringenfor 1994-1996 (mio. ECU) Prioriterede felter Foregribelse af kompetence- og kvalifikationsbehov (a) Styrkelse af uddannelsesindsatsen (b) Forbedring af uddannelsen (c) Teknisk bistand (d) I ESF (c) 5% ( d) 8% ( a) 1 1% 32,1 227,8 14,6 25,1 299,6 I alt| ( b) 76% Mål 4: Beslutningen om at godkende SPD'et for mål 4, hvori der er fastsat et ESF-bidrag på 299,6 mio. ECU, blev truffet ved udgangen af 1994. Indkaldelsen af projekter blev først offentliggjort i begyndelsen af 1995, og derfor blev der i 1994 ikke godkendt nogen aktion i forbindelse med 1994- tranchen. Fordi mål 4 var så nyt, blev der gjort en særlig indsats for at udvikle kommunikationsak tioner (indkaldelse af projekter, formidling af tekniske værktøjer og udveksling af erfaringer), uddanne aktørerne og bevidstgøre og informere »mellemleddene«, som skulle formidle oplysninger ne til virksomhederne, særlig SMV (handelskamre, socioprofessionelle organer, arbejdsmarkedets parter). En stor del af 1995 gik med disse aktioner, og derfor begyndte fremlæggelsen af projekterne først ved udgangen af 1995. 70 projekter blev godkendt på nationalt plan og 335 på regionalt plan. Med hensyn til evalueringen blev et styringsudvalg oprettet i slutningen af 1995 for at fastlægge udbudsbetingelserne med henblik på at finde en evaluator. Tilpasning til forandringerne i automobilsektoren: Valéo Sécurité, som fremstiller automobiludstyr i departementet Nièvre, har udviklet nye produkter og nye produktions- og organisationssystemer for at tilpasse sig de industrielle forandringer og finde nye markeder. Sideløbende med disse ændringer i udviklingsstrategien er der iværksat uddannelsesaktioner (CIM (computer integrated manufacturing), anven delse af nye materialer, international afsætning og handel) for de ansatte for at udvikle deres selvstændighed og kompetence på flere områder. Uddannelserne er beregnet på de dårligst kvalificerede ansatte og tager sigte på at forbedre deres kvalifika tioner, således at de kan klare nye opgaver. Ud over staten har ESF bidraget til dette projekt med 8% og virksomheden med 84%. integreret kvalitetsstyring, Tabel 38: Mål 3 og 4 — Frankrig — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkendelsesir Samlede omkostninger SF-stotte (t) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % P)/(D Betalinger 199S Betilinger 1994-1995 (3) % (3W2) mm 1994 SPD Frankrig Mil4:PM^ 1994 •:••. :;•; SPD Frankrig T 5 4 4 3-4] ?'5 6 2-4| ! 396-8l 7 7 8 > / |l. 3 0 %!. , ~3. 1 2'91. 503,7 65%J 834,51 299,6 2. 862,0 0,0 396,8j 95,4 873,8 32%T 0,0 312,9 47. 7 551,4 50% 90 ITALIEN Mål 3-p. nL - programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Prioriterede felter Reintegrering af langtidsledige (a) Grundlæggende uddannelse og integrering af unge (b) Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) Lige muligheder for mænd og kvinder (d) Styrkelse af uddannelse og arbejdsformidling (c) Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 ESF 424,2 566,0 131,6 105,3 92,1 13i~9j I alt| %(e) ?% O) (b) 43% I Italien finder programmeringen af mål 3 sted i form af en EFSR, som blev godkendt i august 1994, og 16 regionale og tværregionale OP'er, der blev godkendt i december 1994. Programmeringen af mål 4 sker i form af et SPD, der ligeledes blev godkendt i 1994. Det skal dog først og fremmest bemærkes, at Kommissionen i 1995 traf beslutningen om at forlænge de finansielle forpligtelser vedrørende visse regionale og tværregionale OP'er under mål 3 og 4 for perioden 1990-1993, hvilket medførte en overlapning mellem den nye og den tidligere programmering og en opbremsning af gennemførelsen i 1995 af prioriteterne i ESFR'en for mål 3 og SPD'et for mål 4 for så vidt angår den anden programmeringsperiode. Mål4-p. ttL -progranuneringen for 1994-1996 (mio. ECU) "~ Prioriterede felter Foregribelse, støtte til etablering og administrering af efter- og videreuddannelse (a) Uddannelse, tilpasning af menneskelige ressourcer til de strukturelle ændringer i forb. m. erhverv og produktion (b) Teknisk bistand (c) j ESF (c) 4% (a)15% 58,3 323,1 17t4 398,8 (b) 81% Ialt[ ESF er blevet en uundværlig partner i forbindelse med udviklingen af uddannelsen i Italien. De fleste af de regionale uddannelsessystemer er tæt knyttet til fællesskabsinterventionen for så vidt angår både medfinansieringen og hovedlinjerne for uddannelsen. Et af kendetegnene ved den nye program mering er i øvrigt den klare udvikling af interventioner, der gennemføres under centralforvaltningens ansvar. Endvidere har Italien i den nye programmering indført et system for udvælgelse af projekter gennem udbud, som ganske vist sikrer en gennemsigtig og effektiv forvaltning af uddannelsessyste merne, men som medfører en langsommere iværksættelse af programmeringen. Dette er grunden til, at det første var henimod slutningen af 1995, at samtlige selvstyrende regioner og provinser havde udvalgt projekter på grundlag af de indkaldelser af projekter, der var offentliggjort i de regionale officielle tidender. De fremlagte projekter vedrører dels uddannelsesaktioner og aktioner i forbindel se med skabelse af nye arbejdspladser (mål 3), dels aktioner, der tager sigte på formidling af resultaterne af undersøgelser vedrørende foregribelsen af behovene i virksomhederne samt uddannel sesaktioner (mål 4). Iværksættelsen af aktioner, der er medfinansieret under mål 3 og 4, er blevet noget forsinket, hvilket har medført, at der ikke blev opfyldt nogen forpligtelse eller gennemført nogen betaling i 1995. Det beløb, der var afsat til 1995, vil derfor blive overført til de følgende år gennem en omprogrammering. Det er vigtigt at understrege, at medfinansieringsmekanismen, som tidligere har vist sig at være mangelfuld, netop er blevet ændret. Man regner derfor med forbedringer i de kommenrie år. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 91 Italien — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. Samlede omkostninger SF-stolle (1) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 % (2)/(!) Betalinger 1995 i :;V. ::^. -->-,<n'Srt-^ (2) ^" 54,4 409. 8 118,6 271,7 94,0 389,1 81,7 271,6 145,8 62,7 67. 7 27,6 240,7 77. 8 118,9 456,8 2. 889,0 886,1 ««6,/ 3. 775,1 24,5 184,4 53,4 122,3 42,3 175,1 36,8 122,2 65,6 28,2 30,5 12,4 108. 3 35,0 53,5 205,6 1. 300,1 398. 8 398,8 1. 698,8 lait lait la it 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o 3. 7 27,6 8,0 18,3 6,3 26,2 5,5 18. 3 9,8 4,2 4,6 1,9 16,2 5. 9 9,0 34,8 200,5 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 17% 17% 17% 15% 60,6 60,6 261,1 15%1 15% I 5 %| 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 ttctalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) ^'r. mE--- """' 1. 8 13,8 4,0 9. 2 3. 2 13,1 2,8 9,2 4,9 2,1 2,3 0,9 8,1 3. 0 4,5 17,4 100,2 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% ' 30,3 30,3 130,5 50% 50% 50% Tabel 39: Mål 3 og 4 ECU) Programmer og godkendelseslr NUIiJ-^w:;:::::. :;^ _•::,•:;::;:::. ; 1994 Regionale OP'er OP Dolzano OP Emilia-Romagna OP Friuli-Venezia Giulia OP Lazio OP Liguria OP Lombardia OP Marche OP Piemonte OP. Toscana OP Trento OP Umbria OP Valle d'Aosta OP Veneto Tværregionale OP'er OP teknisk bistand OP nyskabende aktioner OP uddannelse M»ltf:l:f?P;i:¥^ 1994 SPD Arbejdsministeriet LUXEMBOURG Màl3-p. i»L -progranwieringenfor 1994-1999 (nùo. ECU) Prioriterede felter Integrering af langtidsledige (a) Erhvervsmæssig integrering af unge (b) Integrering af personer, der^r truet af udstødelse (c) Lige muligheder for mænd og kvinder (d) Horisontale aktioner (e) ESF (e) 4% 5,5 3,1 9,9 1,2 0,9 20,7 lait) (c) 48% (b) 15% SPD'et under mål 3 i Luxembourg, hvori der er afsat 20,7 mio. ECU for perioden 1994-1999, bygger på fem prioriterede felter omfattende i alt 14 uddannelsesforanstaltninger, der har været til gavn for i alt 421 personer. For så vidt angår SPD'et under mål 4 (0,9 mio. ECU) er målgrupperne først og fremmest arbejdstagere med dårlige kvalifikationer, særlig i sektorer, hvor adgangen til uddannelse er dårlig eller ikke-eksisterende. Men i Luxembourg er der en hård kerne af langtidsledige. Derfor er der med ESF's støtte sket en styrkelse af ledsageforanstaltningerne til fordel for arbejdsløse gennem ansættelse af socialarbejdere og indførelse af en ny tjeneste, der tager sig af arbejdsformidling, kundesøgning og ledsageforan staltninger. Den finansielle gennemførelse har såvel for mål 3 som for mål 4 nået et yderst tilfredsstillende niveau. Mål4-p. nL -programmeringen for 1994-1996 (nùo. ECU) Prioriterede felter Foregribelse af udviklingen på arbejdsmarkedet og at' kvalifikationsbehov (a) Uddannelse og omskoling, erhvervsvejledning og rådgivning (b) Forbedring og udvikling af uddannelsen (c) I lorisontale aktioner, der vedrører hele SPD'et (d) _ ESF (d) 13% (c) 0,1 0,5 0,1 0,1 I jtll ( b ) 0 2% 92 Syvende årsln reining — Struktiitfondene i 1995 Tabel 40: Mål 3 og 4 — Luxembourg — Status over den finansielle gmnemførelse af programmerne (mio. ECU) Programmer og godkendelsesir Samlede omkostninger SF-stottc (I) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994 1995 (2) % WO) Betalinger 1995 Betalinger I994-I99S (31 % (3)/(2) M i i 3 ; i P $ i P P i $^ 1994 OP private initiativtagere OP offentlige initiativtagere M»|'4::£ilf|;»S^ 1994 SPD offentlige initiativtagere 21,6 24,4 46,0 2,3 2,3 4 83 9,7} 11,0! 20,7] 0,9 0,9 21,6 1,5 1,8 3,3 0,3 0,3 3,6 3,0 3,5 6,5 0,5 0,5 7,0 31% 32% 31% 0,59 59% 32% 1. 7 ' "2,3 4,0 0,2 0,2 0,2 lull lait I alt 2,5 3,1 5,6 0,3 0,3 5,9 83% 90% «7% 0,65 65% 85% NEDERLANDENE Mål3 -p. nL -programmeringenfor 1994-1999 (mio. ECU) Prioriterede felter Uddannelse (a) Jobanvisning (b) Integreringsforløb (c) Teknisk bistand (d) ESF (c) (d) 5% 480,0 120,0 277,0 46,0 923,0 I alt | (a) 52% Mål 3: Iværksættelsen af SPD'et under mål 3, som blev godkendt i 1994, påbegyndtes i 1994 og kom rigtig i gang i begyndelsen af 1995, hvorfor det var muligt at disponere over alle de 143,8 mio. ECU, der var opført for 1995 i finansieringsplanen. Den vigtigste af de iværksatte foranstaltninger var den uddannelsesaktion, der var fastsat i SPD'et. Der var tale om grundlæggende uddannelse, herunder erhvervsuddannelse, som også indebar praktikophold i virksomheder eller uddannelsesinstitutioner, ledsaget af en individuel opfølgning og personlig vejledning. Der blev i 1995 også gjort en særlig indsats for at iværksætte den nye foranstaltning »veje til integration« i det nye program, som særlig tog sigte på en integreret genindslusning af socialt udstødte på arbejdsmarkedet. Nederlandene iværksatte ligeledes en jobanvisningsforanstaltning. Disse forskellige foranstaltninger var centreret om en række aktioner som f. eks. uddannelse, forberedelse til den erhvervsmæssige integrering, integrerede initiativer til styrkelse af samarbejdet mellem lokale myndigheder, ansættelser i sund hedssektoren og erhvervsmæssig reintegrering af delvis handicappede. Der blev ligeledes gennemført foranstaltninger vedrørende beskæftigelsespuljer og erhvervelse af erhvervserfaring. Der blev for unge arbejdsløse iværksat uddannelsesaktioner, der navnlig tog sigte på unge, der havde forladt skolen for tidligt, samt særlige ordninger med beskæftigelsesgaranti, og lærlingeordningerne blev udvidet. Endelig lagde SPD'ets overvågningsudvalg særlig vægt på at forbedre de udvælgelseskrite rier, der var vedtaget året forinden, og hvis mangel på gennemsigtighed havde givet programforval terne vanskeligheder. I årets løb justerede udvalget kvalitetskriterierne for at sikre, at det var de bedste projekter, der blev valgt. Regionerne fik ved denne lejlighed mulighed for at tilføje nogle af deres egne kriterier og forbedre projekternes overensstemmelse med regionalpolitikken. Samtidig blev omstruktureringen af de regionale arbejdsanvisninger påbegyndt. Et projekt til fordel for de socialt udstødte i Noord Brabant: Dette projekt, som i begyndelsen var et forsøgsprojekt, der blev iværksat af Noord Brabants arbejdsformidling, har gjort det muligt at etablere en individuel rådgivning af personer, der er udstødt fra arbejdsmarkedet på grund af psykiske problemer. Disse personer følges individuelt under hele uddannelsesforløbet, under jobsøgningen og efter deres omklassificering. Disse personer kommer således ud af deres isolation, og det lykkes for nogle af dem at finde arbejde. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Mål4-p. m -programmeringenfor 1994-1999 (mio. ECU) Prioriterede felter Fremme af interesse for uddannelse (a) Tilpasning af uddannelse til behov(b) Uddannelsesprogrammer (c) Teknisk bistand (d) 93 (d) 5% (a) 3% ( b ) 1 9% ESF 13,0 29,1 106,7 7,4 156,2 lait (C) 68% Mal 4: Da det nederlandske SPD under mål 4 først kunne iværksættes i andet halvår 1995 havde det ved udgangen af 1995 endnu ikke været muligt at disponere over de hertil fastsatte bevillinger Denne væsentlige forsinkelse skyldes den usikkerhed, der herskede om retningslinjerne for programmets gennemførelse og nødvendigheden af midlertidigt at oprette et særligt kontor i Social- og Arbejdsmi nisteriet. I juni 1995 blev der endelig afholdt en konference med henblik på at iværksætte program met under mål 4 ". Ved denne lejlighed blev en informationsbrochure beregnet for ansøgere/initiativ tagere officielt fremlagt. I midten af året blev overvågningsudvalget for SPD'et i øvrigt oprettet og der blev vedtaget kriterier for udvælgelse af projekter. Nederlandene havde dog vanskeligheder med at finde passende kilder til medfinansiering og med at anvende de eksisterende midler til at etablere nye strukturer. Dette er årsag til, at det første sæt projekter først kunne fremlægges ved udgangen af 1995. Tabel 41: Mål 3 og 4 ECU) Nederlandene — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. Programmer og godkcndelsesir Samlede omkostninger SF-stotte (1) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) • % (MD Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/<2) mm 1994 SPD Nederlandene Mårølf 1994 SPD Nederlandene '/. VA?W. '; 1. 407,8 922,81 143,81 282,3| 3l'%| MÎffi" 253,3) 90% *sXit 'Ms< 363,6 1. 771,4 156,2 1. 079,0 0,0 143,8 22,2 304,5 WM 28% ' ÔB 142,6 li. i 264,4 50% 87% DET FORENEDE KONGERIGE Mål 3 -p. itL - programmeringen for 1994-1996 (mio. ECU) Prioriterede felter Erhvervsmæssig integrering af personer, der har været arbejdsløse i mere end 6 måneder (a) Erhvervsmæssig integrering af unge under 25 år (b) Erhvervsmæssig integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) Lige muligheder for mænd og kvinder (d) Teknisk bistand (e) lait ESF 566,0 475,0 353,0 91,0 1^0 1. 501,0 (d) 6% (e) 1% 37% (c) 24% Det skal erindres, at alene mål 3 er genstand for programmering i Det Forenede Kongerige, og det sker i form af et SPD for årene 1994-1996. De britiske myndigheder har nemlig ikke ønsket at fremlægge noget program under mål 4 mellem 1994 og 1996. Samt fællesskabsinitiativerne EMPLOI og A D A PT (se i øvrigt Kapitel I. B. l. Fællesskabsinitiativer). 94 Svvende årsberetning — Struktui fondene i 1995 Mål 3: SPD'et under mål 3 dækker årene 1994-1996 og har fået bevilget 1,501 mia. ECU i alt, hvoraf der blev disponeret over 497 mio. i 1995. I SPD'et fastsættes fire prioriterede målgrupper for den erhvervsmæssige integrering eller reintegrering: langtidsledige, unge arbejdstagere uden eller med kun få kvalifikationer, personer, der er truet af udstødelse, og de potentielle hovedbegunstigede for så vidt angår aktionerne til fremme af lige muligheder. Hver prioriteret gruppe er omfattet af tre typer foranstaltninger: erhvervsvejledning og rådgivning, uddannelse og arbejdssøgning, På denne måde er det muligt at udvikle integrerede projekter, som tilbyder de interesserede personer et struktureret og veldefineret forløb, der kan hjælpe dem væk fra en situation med utilstrækkelig skolegang eller arbejdsløshed til en situation præget af passende kvalifikationer og beskæftigelse. Projektudvælgelsen styres af flere forskellige organer (national regering, lokale regeringer, »training and enterprise councils« og »local enterprise companies« i Skotland, højere læreanstalter, herunder universiteter, og velgørende organisationer). Det årlige rammebeløb, der skal tildeles hver type organ pr. prioritet og pr. foranstaltning, godkendes af overvågningsudvalget i løbet af det forudgående år. Den forsinkede gennemførelse i 1994 resulterede i en retrospektiv udvælgelse i 1995. Det viste sig imidlertid efter udvælgelsen af projekterne, at uanset hvilket organ der var tale om, afveg fordelin gen mellem prioriteter og foranstaltninger mellem den i SPD'ets finansieringsplan fastsatte fordeling, hvorfor finansieringsplanen måtte revideres. Denne situation gentog sig i 1995, og finansieringspla nen måtte på ny revideres, i sidstnævnte tilfælde skyldtes det for få projekter vedrørende prioriteten »lige muligheder« og vedrørende foranstaltningen »direkte støtte til jobsøgning«, som indgår i alle fire prioriteter. Det blev besluttet at koncentrere størstedelen af bevillingerne, dvs. ca. 95°7o, om uddannelsesforanstaltningen inden for de fire prioriteter. Endelig besluttede overvågningsudvalget vedrørende mål 3 at oprette en fast evalueringsgruppe, der skulle forberede, behandle og overvåge evalueringen og forelægge udvalget en rapport. Evaluerings processen bygger på en gennemgang af deltagernes akter, en overvågning af modtagerne og ad hoc- undersøgelser. Tabel 42: Mål 3 og 4 — Det Forenede Kongerige — Status over den finansielle gennemførelse af SPD 'et (mio. ECU) Program og godkendelscsjr Samlede omkostninger SF-slotte (I) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2V0) Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) '. Mål 3 1994 SPP Det Forenede Kongerige 1. 501,0| 497. 0 97S,0| 65%|~ 436. 2) 818,6| 84%| Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 95 5. Mål 5a 5. 1. Mål 5a-landbrug Programmeringen for 1994-1999 Mål 5a er et grundlæggende aspekt af fællesskabspolitikken vedrørende udvikling af landdistrikter31. Det er et horisontalt mål og vedrører landbrugsvirksomhed i hele Unionens område. Målet, der er forankret i den fælles landbrugspolitik, udgør, qua sit formål: at modernisere landbrugsstrukturerne og sin finansielle tildeling: 5,4 mia. ECU32, et væsentligt bidrag til strukturfondenes indsats for at fremme den økonomiske og sociale samhørighed. Det skal erindres, at foranstaltningerne under mål 5a træffes i medfør af sær for ordninger, hvoraf de vigtigste er forordning (EØF) nr. 2328/91 (produktionsstrukturer) og forordning (EØF) nr. 866/90 og 867/90 (strukturer til afsætning og forarbejdning af produkter). Disse forordninger blev ændret i 1994 ved forordning (EF) nr. 2843/943\ Resultatet var en forenkling af reglerne og øget fleksibilitet for så vidt angår tildeling af støtte. Konkurrenceevne og beskæftigelse: Konkurrenceevnen og beskæftigelsen fremmes gennem hele forløbet fra etableringen af landbrugeren, over moderniseringen af hans bedrift og til afsætningen af hans produkter: • uddannelsesstøtten34 gør det muligt at hæve niveauet for den tekniske viden, der kræves for at etablere sig som landbruger og klare de udfordringer, som en økonomi i stadig forandring frembyder; • støtten til unge landbrugeres første etablering35 bidrager til generationsskiftet og modvirker en af de for landbruget alvorligste tendenser, som også er ødelæggende for landbrugets konkurrence evne, nemlig den erhvervsaktive befolknings aldring; • støtten til investeringer i landbrugsbedrifter36 ledsager moderniseringen af anlæggene, rationalise ringen af produktionsprocessen og forøgelsen af rentabiliteten, diversificeringen af aktiviteterne, forbedringen af leve- og arbejdsvilkårene og opretholdelsen af beskæftigelsen; • støtten til hjælpetjenester til fordel for landbrugsbedrifter37 (administrative tjenester, gensidig støtte, regnskabsføring) udgør et kvalitativt supplement til forbedringen af konkurrenceevnen; • støtten til producentsammenslutninger38, der skal fremme afsætningen af landbrugernes produk ter i områder med særlige markedsføringsproblemer, medvirker ligeledes til udligningen af de regionale skævheder; • investeringsstøtten til fremme af forarbejdning og afsætning39 af landbrugs- og skovbrugsproduk ter bidrager til modernisering af den industri- og handelsvirksomhed, der udøves på stadiet efter landbrugsstadiet, ved at sikre landbrugerne bedre afsætningsmuligheder og del i den fortjeneste, som opstår ved værditilvæksten. Ved godkendelsen af de konkrete foranstaltninger, der foreslås af medlemsstaterne, sørger Kommis sionen for, at de er forenelige med andre foranstaltninger under de regionale mål, nemlig mål 1, 5b og 6, og med fællesskabspolitikken på andre områder, bl. a. miljøpolitikken og den fælles landbrugs politik. I denne forbindelse indføres der en række mekanismer (valgkriterier, sektorbestemte forbud 11 Se også kapitel ILD. 2. Strukturfonde, fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikter. 32 Oprindelig finansiel tildeling 1994-1999. " Se årsberetning 1994. 34 Forordning (EØF) nr. 2328/91, artikel 28. 35 Forordning (EØF) nr. 2328/91, artikel 10 og 11. " Forordning (EØF) nr. 2328/91, artikel 5-9. 37 Forordning (EØF) nr. 2328/91, artikel 13-16. 31 Forordning (EØF) nr. 1360/78. 39 Forordning (EØF) nr. 866/90 og 867/90. 96 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 og begrænsninger, betingelser, der skal opfyldes, osv. ), der skal sikre ziktionernes forenelighed med den fælles landbrugspolitik40. Forebyggelse af overskudsproduktion og skift til produkter, der kan afsættes på normale vilkår på markedet, bidrager ligeledes kraftigt til forbedringen af konkurrence evnen i denne sektor. Hensyntagen til miljøet i mål 5a-landbrug: Ved tilpasningen af landbrugsstrukturerne har EUGFL-Udviklingssektionens støtte under mål 5a en gavnlig virkning på miljøet, idet støtten ydes til investeringer i landbrugsbedrifter, der har til formål at beskytte og forbedre miljøet. Også som led i tilpasningen af forarbejdnings- og afsætningsstrukturerne for landbrugsprodukter ændrede Kommissionen i 1994 kriterierne for valget af investeringer for at tilgodese investeringerne i forarbejdningsindustrier, som er interesse ret i teknologiske innovationer, der gavner miljøet, forureningsbekæmpelsen og bortskaffelsen af affald, eller i økologiske landbrugsprodukter. Der skal ligeledes tages hensyn til miljøets indvirkning på de ledsageforanstaltninger til reformen af den fælles landbrugspolitik, som Rådet vedtog i 1992. En af disse tre foranstaltninger, der finansieres af EUGFL-Garantisektionen, vedrører miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget samt naturpleje*1. I denne forordning bestemmes det bl. a. , at landbrugsproduktionen skal begrænses gennem en nedsættelse af forbruget af gødning, pesticider og insekticider samt en begrænsning af besætningerne på bedrifterne eller reduktion af besætningernes belastning pr. hektar. I 1995 blev der udbetalt 484,5 mio. ECU i henhold til denne forordning til de tolv medlemsstater. 11996 skønnes udgifterne at overstige 1,3 mia. ECU for de 15 medlemsstater. Territorial ligevægt og beskæftigelse: En afbalanceret territorial udvikling er et af målene for de særlige foranstaltninger til fordel for landbrug i bjergområder og i visse ugunstigt stillede områder42. Disse foranstaltninger tager sigte på at opretholde landbrugsvirksomhed i disse områder gennem en kompensation for varige naturbetingede ulemper, som stiller sig i vejen for denne virksomhed. Foranstaltningerne går især ud på at yde udligningsgodtgørelser pr. produktionsenhed og en investe ringsstøtte, der er gunstigere end investeringsstøtten til områder, der ikke er dårligt stillet. Foranstalt ningerne bidrager til opretholdelse af et socialt netværk i områder, der er alvorligt truet af affolk ning, og forebygger herved tab af arbejdspladser, afvandring og ørkendannelse. 40 Se kapitel II. D. 2. Strukturfonde, fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikter. 41 Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 af 30. juni 1992, EFT L 215 af 30. juli 1992. 42 Forordning (EØF) nr. 2328/91, artikel 17-20. Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 '»y Tabel 43: Ugunstigt stillede områder (areal i 1. 000 ha) i henhold til direktiv 75/268/EØF (situationen i begyndelsen af 1996) MEDLEMSSTAT ULA i ugunstigt stillede områder (1) ULA i nit Ugunstigt stillede Bjergområder (art. 3-J) Andre ugunstigt stillede områder (art. 3. 4) Ugunstigt stillede områder med særlige ulemper (art. 3. 5) Ugunstigt stillede områder Medlemsstat områder i •/• af landets samlede areal Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Frankrig (ckskl OD) Frankrig (OD) iriand Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige I alt EUR 12 Østrig Fioland Sverige I alt EUR 15 % 336 3914 7. 503 5. 284 5. 197 87 5. 218 1. 227 23. 482 2. 047 1. 407 526 27. 462 35% 273 7. 987 964 11. 343 7. 809 7. 79V 15 3. 456 3. 405 122 2. 056 8. 341 45. 756 208 536 1. 011 47. 511 61% 273 0 8. 522 5. 280 19. 546 13. 897 13. 720 177 3. 468 8. 841 124 111 3. 433 8342 71. 837 2. 419 2. 164 1. 869 78. 290 700% 1. 357 2 770 17. 012 6 408 26330 30. 011 29. 834 177 4 892 16496 127 2. 011 3. 998 18658 130. 070 3. 524 2. 549 3. 634 139. 777 1 199 402 700 804 729 75 12 218 3 111 150 1 2. 600 164 220 333 3. 317 4% 20% 0% 50% 82% 74% 46% 46% 100% 71% 54% 98% 6% 86% 45% 55% 69% 85% 51% 56% (1) ULA: Udnyttet landbrugsareal, herunder "fælles arealer*, som skønnes at omfatte 2 300 000 ha i Grækenland ; 1 770 000 ha i Spanien; 1 239 000 ha i Frankrig; 450 000 ha i Irland; 1 550 000 ha i Italien; 700 000 ha i Portugal, I 220 000 ha i Det Forenede Kongerige; 250 000 ha i Østrig og 100 000 ha i Sverige Medlemsstaternes valg for så vidt angår programmerne for 1994-1999: Foranstaltningerne vedrøren de mål 5a udgør under ét en fleksibel retlig ramme, inden for hvilken medlemsstaterne kan vælge de foranstaltninger og gennemførelsesregler, der bedst opfylder hvert enkelt områdes særlige behov. Medlemsstaterne har ved at udnytte denne fleksibilitet haft mulighed for at give høj prioritet til de aktivitetssektorer, kategorier af landbrugere og områder, de har fundet mest hensigtsmæssige. Medlemsstaternes valg for så vidt angår perioden 1994-1999 Belgien Danmark Tvskland (f) 42% 25% (f) 24% (a) 45% (f) 1 1% (a) 13% (b) 5% (d) (e) (d) 4% (c) 18% (C) 21% (b) 2% (c) 50% (d) 1% • Investeringer i bedriften (a) • Forarbejdning og afsætning (c) • Bjergområder og ugunstigt stillede områder (e) OProducentsammenslutningcr (b) D Uddannelse og hjælpetjenester (d) DUnge landbrugere (f) 9S Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 (e) 26% ( d) 2% ( c) 30% Luxembourg (f) 26% Nederlandene 4% Det Forenede Kongerige 0,3% 5% m (e) 32% - (a) -<»> (e) 44% (a) 56% (C) 63% • Investeringer i bedriften (a) • Forarbejdning og afsætning (c) • Bjergområder og ugunstigt stillede områder (e) • Producentsammenslutninger (b) D Uddannelse og hjælpetjenester (d) • Unge landbrugere (f) Gennemførelsesprognoser: Efter godkendelsen af programmeringsdokumenterne og udgiftsoversla gene for de nye medlemsstater43 er den vejledende finansielle programmering af foranstaltningerne vedrørende mål 5a uden for mål 1- og 6-regionerne44 følgende for perioden 1994-1999: Tabel 44: Mål 5a-landbrug — gennemførelsesprognoser 1994-1999 (mio. ECU) Belgien l a it 170,4 Danmark 127,0 Tyskland 1. 069,9 Spanien 326,0 Frankrig 1. 745,5 Italien Luxembourg O s l r i g '" Nederlandene Det Porenede Kongerige Finland1" Produktion Afsætning og forarbejdning Produklion Afsætning og forarbejdning Produktion Afsætning og forarbejdning Produktion Afsætning og forarbejdning Produktion Afsætning og forarbejdning Produktion Afsætning og forarbejdning Produktion Afsætning og forarbejdning Produklion Afsætning og forarbejdning Produktion Afsætning og forarbejdning Produktion Afsætning og forarbejdning 680,0 39,0 385,8 118,0 361,0 331,0 Produktion Afsætning og forarbejdning Sverige"» 90,1 l a it 5. 443,7 Produktion Afsætning og forarbejdning Produktion Afsætning og forarbejdning '"Perioden 1995- niedlemsstater 1999 - Se ligeledes Kapitel 1. A7. Integration af de nye i strukturpolitikken 140,4 30,0 100,3 26,7 851,7 218,3 207,0 119,0 1. 486,6 258,9 494,4 185,6 37,3 1,7 323. 5 62,3 78,8 39,2 134,5 226,5 287,9 43,1 67,2 22,9 4. 209,6 1. 234,1 % 82% 18% 79% 21% 80% 20% 63% 37% 85% 15% 73% 27% 96% 4% 84% 16% 67% 33% 37% 63% 87% 13% 75% 25% 77% 23% "3 Kapitel I. A. 7. Integration af de nye medlemsstater i strukturpolitikken indeholder en nærmere redegørelse vedrørende de nye medlemsstater. " I mål 1- og 6-regionerne programmeres Sa-foranstaltningerne inden (or EFSR/SPD'erne. Syvende årsberetning —Strukturfondene i 1995 99 Gennemførelse afmål 5a-landbrug i 1995 De konkrete og finansielle resultater for 1995 uden for mål 1- og 6-regionerne gengives nedenfor. Tabel 45: Mål 5a-landbrug — finansielle resultater for 1995 (forpligtelser-mio. ECU) Medlemsstat Belgien Danmark Tyskland Spanien Frankrig Italien Luxembourg Østrig Nederlandene Finland Sverige Det Forenede Kongerige (1) (1) Revideret SPD I ALT Indirekte foranstaltninger vedr. produktions strukturer Forarbejdning og afsætning, forordn. 866/90 22,650 16,731 138. 230 19,920 216. 972 5. 188 61,498 4,889 54,523 13,721 22,802 577,124 7,583 26. 902 1,176 35,111 0,283 6,897 77,952 l a it ' ' 30,233 16,731 165,132 21,096 252,083 5,471 61,498 4,889 61,420 13,721 22,802 655,076 En stor del af programmerne for forarbejdning og afsætning var blevet godkendt ved udgangen af 1994, ligesom der var disponeret over beløbene under 1. tranche. Flere medlemsstater kunne dog ikke modtage 2. tranche (1995) før i slutningen af 1995, fordi de ikke havde gennemført en tilstrækkelig stor del af programmerne. For Østrigs vedkommende blev der først disponeret over 1. tranche i begyndelsen af 1996. Sverige havde ikke fastsat noget beløb for 1995. Tabel 46: Mål 5a-landbrug — konkrete resultater i 1994 Medlemsstat Måll Etablering af unge landbrugere (art. 10) Antal støttemodtagere Uden for mål nr. 1 772 438 4. 049 72 lait 1. 212 7. 086 984 705 3. 501 159 357 718 Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg* Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige 1ALT * 1993, dog 1994 for udligningsgodtgørelserne 1. 495 59 15. 111 7. 555 1. 059 844 438 5. 033 705 4. 713 7. 245 357 2. 213 59 0 1. 059 0 22. 666 Investeringsstøtte til unge landbrugere (art. 11) Antal støttemodtagere Uden for måll lait Måll Investeringsstøtte (art. 7) Antal støttemodtagere Uden for måll lait Måll Udlignings godtgørelse (art. 19) Antal bedrifter 26 251 1. 890 21 290 55 4 1. 025 8 3. 570 342 420 689 753 2. 256 412 101 90 14 5. 077 368 420 689 251 2. 643 2. 277 290 467 101 94 1. 025 22 8. 647 81 2. 466 9. 762 57 2. 660 273 25 2. 353 1. 066 1. 436 2. 110 3. 277 7. 400 1. 696 96 858 1. 147 1. 436 2. 110 2. 466 13. 039 7. 457 2. 660 1. 969 96 883 2. 353 237 17. 914 409 18. 348 646 36. 262 6. 873 140. 612 231. 275 187. 538 187. 059 140. 612 105. 619 39. 056 2. 515 3. 901 89. 510 60. 912 1. 195. 482 1995 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Tabel 47: Mål 5a-landbrug — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. ECU) Programmeret Godkendt % Forpligtelser ,1994-1995 % ar støtten Betalinger 1994-1995 % af støtten * Programmeret i form af SPD'er •• Programmeret i form af EFSR'er (forordning (EØF) nr. 866/90) D 1. 069,9 » 1. 069,9 100% 322,7 30% 209,8 20% V 170,4 • 170,4 100% 53,0 31% 16,5 10% DK 127,0 • 127,0 100% 38,7 30% 19,2 15% E 326,0 • 326,0 100% 101,9 31% 80,3 25% F 1. 745,5 •» 1. 745,5 100% 678,6 39% 402,8 23% I 680,0 ** 680,0 100% 117,5 17% 58,7 9% L 39,0 • 39,0 100% 12,2 31% 5,4 14% N 118,0 » 118,0 100% 25,3 21% 12,2 10% AT 385,8 • 385,8 100% 61,5 16% 30,7 8% FI 331,0 • 331,0 100% 61,4 19% 30,7 9% SE 90,1 • 90,1 100% 13,7 15% 6,9 8% UK 361,0 • 361,0 100% 85. 2 24% 41,7 12% lait 5. 443,7 5. 443,7 100% 1. 571,6 29% 914. 9 17% '(X) 5. 2. Mål 5a-fiskeri Programmeringen for 1994-1999 Svvende årsberetning Struktuijondene i 1995 Målet »tilpasning af fiskeristrukturer«, hvortil er knyttet det finansielle instrument FIUF, er gen stand for interventioner, som tager sigte på dels at sikre en varig ligevægt mellem fiskeressourcer og fiskerivirksomhed, dels at støtte og styrke hele den europæiske fiskerisektor. For så vidt angår tilpasningen af fiskeriindsatsen bidrog FIUF i 1995 til medfinansiering af reduktionen af den europæiske fiskerflåde efter angivelserne i det flerårige udviklingsprogram 1993-1996 gennem en endelig indstilling af fartøjernes virksomhed (i form af ophugning, eksport eller oprettelse af blandede selskaber) Endvidere fortsatte bestræbelserne på at styrke den europæiske fiske- og akvakulturindustri, bl. a. på områderne forarbejdning/afsætning af produkterne, akvakultur og havnefaciliteter. Hensyntagen til miljøet i mål 5a-fiskeri: Flere af de foranstaltninger, der er omfattet af FIUF-medfinansieringen, herunder tilpasningen af fiskeriindsatsen, har til formål at reducere fiskeriets uheldige følger for miljøet og fiskeressourcer ne (overfiskning). Der er bl. a. tale om støtte til materielle investeringer i beskyttelsen af fiskeres sourcerne ved kysterne, beskyttelsen af visse kystområder og modernisering af faciliteterne i fiskerihavne, indenfor akvakultur og i forarbejdningsindustrien. Endvidere har de tekniske regler til beskyttelse af fiskeressourcerne og det maritime økosystem, som indgår i den fælles fiskeripoli tik, i almindelighed en åbenbar forebyggende virkning for så vidt angår miljøbeskyttelse. Mål 5a og beskyttede havområder: Udviklingen og beskyttelsen af visse kystområder udgør det fjerde FIUF-interventionsfelt. Opret telse af beskyttede havområder kan finde sted ved etablering af faste eller flytbare elementer i form af kunstige rev, oprettelse af havreserver, forbud mod fiskeri osv. Denne aktion vil bidrage til at beskytte ynglen og forbedre leve- og udviklingsvilkårene for de pågældende regioners ressourcer. FIUF har bevilget over 30 mio. ECU til disse projekter, heraf 16 mio. i Spanien. Mål 5a-fiskeri vedrører kun aktioner uden for mål 1- og 6-regionerne (i sidstnævnte regioner er fiskeriinterventionerne integreret i EFSR/SPD'erne). Disse programmer, hvoraf der er 12 i alt, ni i de tidligere medlemsstater, som blev godkendt i 1994, og tre i de nye medlemsstater, som blev godkendt i 19954\ Under dette mål blev der disponeret over 176,9 mio. ECU, mens der blev betalt 81 mio. ECU i 1995 (heraf henholdsvis 65 mio. og 19,1 mio. for de nye medlemsstater). FIUF-interventionerne i mål l-regionerne gennemføres i form af fem OP'er vedrørende fiskeri eller inden for rammerne af kapitlerne om fiskeri og akvakultur i ni SPD'er og tre OP'er. For så vidt angår mål 6-regionerne indeholder de to SPD'er for Finland og Sverige også et fiskeri- og akvakul turfelt. Således blev der disponeret over 270,8 mio. ECU og betalt 81,3 mio. i 1995 til mål 1- regionerne, mens forpligtelserne og betalingerne for mål 6-regionerne udgjorde henholdsvis 1,4 og 0,7 mio. ECU. 45 Se kapitel I. A. 7. Integration af de nye medlemsstater i strukturpolitikken. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 101 Tabel 48: Mål 5a-fiskeri — SPD'ernes interventionsprioriteter, 1994-1999 (mio. ECU) Investering og o m l r g n i ng af fiskeriindsatsen Andre foranstaltninger i forbindelse med fiskerflåden Fornyelse og modernisering af fiskerfladen Akvakultur Beskyttede havområder Havnefaciliteter Forarbejdning og afsætning af produkter Produktfremmc Socioøkonomiske foranstaltninger (2) Andre foranstaltninger (1) Pristalsregulerede beløb. B DK D ( l) E F 1 L N UK l a it 5. 2 0,0 7. 9 1. 9 0. 7 1. 5 5. 9 1,2 pm 0,2 37. 7 0,0 35. 0 9. 2 3. 2 9. 8 6. 8 0,0 12,3 7,1 0,0 5. 6 40,6 0,0 35,9 7,2 1. 8 6. 0 30. 1 39. 4 23. 9 7,2 pm 7,6 2,5 pm 1. 8 1. 8 pm 2. 4 16. 2 27. 0 20. 3 33,7 0,0 8. 1 54,8 5. 0 pm 24. 8 35,4 0. 0 33,6 20. 5 1. 2 5. 6 28,1 3. 6 pm 6,4 0. 0 0,0 0,0 0,7 0. 0 0. 0 0. 3 0. 1 pm 0. 0 8,0 0. 0 2. 2 1. 5 0. 0 20. 4 8. 5 6. 0 pm 0. 0 13. 5 18. 5 13. 3 3. 8 0,4 4. 3 22. 7 12. 1 pm 0. 2 163,4 45. 5 160,5 85,6 7,3 SU 213,7 3 94 pm 43. 4 l a it 24,5 139,9 7 53 119,6 189,9 134,4 1,1 46,6 88,7 820,2 (2) Disse foranstaltninger kan indføres af medlemsstaterne efter ændringen af forordning (EF) nr. 3699/93 i 1995. Bevillingen foranstaltninger skal fastsættes inden for det samlede rammebeløb. Gennemførelse afmål 5a-fiskeri i 1995 Hovedbegivenhederne i 1995 var vedtagelsen af socioøkonomiske foranstaltninger, vedtagelsen af en specifik foranstaltning til fordel for spanske og portugisiske fiskere og omprogrammeringen af FIUF-bevillingerne for visse medlemsstater. foranstaltninger Socioøkonomiske til fordel for fiskerne: Ved siden af foranstaltningerne til ind skrænkning af fiskerflåden og forbedring af fiskeri- og akvakulturstrukturerne blev de af FIUF finansierede aktioner i 1995 udvidet med en ny, socioøkonomisk, dimension. I henhold til en forordning, som Rådet vedtog i november46, kan FIUF efter anmodning fra medlemsstaterne finansiere to typer foranstaltninger, som på det sociale plan skal afhjælpe følgerne af den kraftige omstrukturering, der har fundet sted i denne sektor, bl. a. tabet af arbejdspladser i forbindelse med reduktionen af Fællesskabets fiskerflåde. Der er tale om støtte til de nationale førtidspensionsordnin- ger for fiskere (forudsætter opfyldelse af visse alders- og anciennitetsbetingelser) og om individuelle fratrædelsesbonuser til yngre fiskere, som er tvunget til at forlade erhvervet på grund af oplægning af fartøjerne. Disse foranstaltninger, der således imødekommer de anmodninger, der er fremkommet fra flere medlemsstater, Europa-Parlamentet og fiskerikredse, får ingen yderligere budgetmæssige følger for strukturfondene, da deres finansiering vil blive dækket af en omprogrammering af de allerede ydede FIUF-bevillinger. Specifik foranstaltning til fordel for spanske og portugisiske fiskere: Udløbet af fiskeriaftalen med Marokko og den midlertidige mangel på ny aftale var skyld i, at 700 spanske og portugisiske fartøjer, som fiskede i farvande under Marokkos højhedsområde eller jurisdiktion, var tvunget til at lægge op fra maj til november 1995. Der blev truffet en specifik foranstaltning for de pågældende besætnin ger, som skulle begrænse følgerne af denne situation47, i form af en ordning med individuelle månedlige godtgørelser. Beløbet vedrørende denne foranstaltning er begrænset til 31,8 mio. ECU (27 mio. til Spanien og 4,8 mio. til Portugal), hvoraf 23,85 mio. betales af Unionen. Endvidere er de FIUF-bevillinger, der allerede er ydet til disse to medlemsstater som led i de operationelle program mer, delvis blevet ændret, således at rederne kan få en godtgørelse for den midlertidige oplægning af fartøjerne på grundlag af artikel 14 i forordning (EF) nr. 3699/93. For hele oplægningsperioden blev 52 mio. ECU mobiliseret (48 mio. for Spanien og 4 mio. for Portugal), heraf 39 mio. ECU over Unionens budget. Omprogrammering af FIUF-bevillingerne: Den sene godkendelse af flere FIUF-programmeringsdo- kumenter i 1994 og vanskelighederne med at indføre et fuldstændig nyt finansielt instrument medførte i flere medlemsstater en vis forsinkelse i anvendelsen af de FIUF-bevillinger, der var 46 Forordning (EF) nr. 2791/95 af 20. 11. 1995, EFT L 283 af 25. 11. 1995. 47 Rådets beslutning 95/451 /EF af 26. 10. 1995, EFT L 264 af 7. 11. 1995 102 Svvende årsbcicluing — Strukturfondene i /W5 programmeret for 1994. For at undgå, at denne langsommere anvendelse fik følger for hele programmeringsperioden, besluttede Kommissionen og de otte medlemsstater, der var tale om, inden for rammerne af partnerskabet at omprogrammere forpligtelserne ved at overføre en del af 1994- bevillingerne til 1995. Spanien, Italien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige fik fordel af denne omprogrammering inden for rammerne af mål 5a, mens en tilsvarende omprogrammering under mål 1 blev gennemført for Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien, Grækenland og Portugal. Tilpasning af forordningen: Forordning (EF) nr. 3699/93 om kriterier og betingelser for strukturin terventioner inden for fiskeri blev ændret to gange i 1995. Ved den første ændring48 blev bruttoton nage indført som målenhed for fartøjerne (danner grundlag for beregning af oplægningspræmien). Den anden ændring vedrører socioøkonomiske foranstaltninger for fiskere (se ovenfor). Inden årets udgang blev der fremlagt et tredje forslag til forordning49 med henblik på opretholdelse af de endelige oplægningspræmier for fartøjer, der er over 30 år, på et konstant niveau, og fastsættelse af et loft over omkostningerne i forbindelse med foranstaltningerne vedrørende midlertidigt ophør med fiskerivirksomhed. Endelig vedtog Kommissionen for så vidt angår retningslinjerne for betaling af FIUF-bevillingerne en ny forordning50, som fastsætter fremgangsmåden for indgivelse af de halvårli ge udgiftsoversigter samt de årlige gennem førelsesrapporter, på grundlag af hvilke betalingen af forskud og restbeløb skal finde sted. Disse foranstaltninger har til formål at ensrette og rationalisere betalingssystemerne i forbindelse med FIUF's interventioner og at øge gennemsigtigheden. 1995 i programmeringen for 1994-1999 Tabel 49: Mål 5a-fiskeri — 1995 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Programmeret Godkendt % Forpligtelser 1994-1995 % af sletten Betalinger 1994-1995 % af støtten B 24,5 24,5 100% 4. 1 17% 3,3 13% DK 139,9 139,9 100% 46,6 33% 30,3 22% D 74,5 74,5 100% 24,9 33% 16,1 22% E 119,6 119,6 100% 39,8 33% 10,0 8% F 189,9 189,9 100% 63,3 33% 41,1 22% I 134,4 134,4 100% 44,8 33% 11,2 8% L 1,1 1. 1 100% 1. 1 100% 0,2 15% N 46,6 46,6 100% 9,2 20% 6,2 13% AT 2,0 2,0 100% 2,0 100% 0,2 10% FI 23,0 23,0 100% 23,0 100% 6,9 30% SE 40,0 40,0 100% 40,0 100% 12,0 30% UK 88,7 88,7 100% 14,8 17% 11,8 13% lait 884,2 884,2 '100% 313,4 35% 149,3 17% Programmeringen i de enkelte lande Tabel 50: Mål 5a-fiskeri — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkendclsesâr Samlede omkostninger SF-stotte m Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 SPD Belgien SPD Danmark SPD Tyskland SPD Spanien SPD Frankrig SPD Italien SPD Luxembourg SPD Nederlandene SPD Det Forenede Kongerige I ALT 91,9 438,8 369,2 334,1 843,0 380,8 3,7 123,5 240,8 2. 825,8 24,5 139,9 74,5 119,6 189,9 134,4 1. 1 46,6 88,7 819,2 0,0 23,3 12,5 19,9 31,6 22,4 0,9 1,4 0,0 111,9 4,1 46,6 24,9 39. 8 63,3 44,8 1,1 9,2 14,8 248,4 17% 33% 33% 33% 33% 33% 100% 20% 17% 30% 1,2 18,6 9,9 0,0 25,3 0,0 0,1 2,3 4,4 61,9 3,3 30,3 16,1 10,0 41,1 11,2 0,2 6,2 11,8 130,2 80% 65% 65% 25% 65% 25% 15% 68% 80% 52% 48 Rådets forordning (EF) nr. 1624/95 af 29. 6. 1995, EFT L 155 af 6. 7. J 995. 49 KOM(95) 627 endelig udg. af 5. 12. 1995. 50 Kommissionens forordning (EF) nr. 1796/95 af 25. juli 1995, EFT ! 174 af 26. 7. 1995. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 10 \ Belgien: FIUF's bidrag til SPD'et for mål 5a i Belgien er på 24,5 mio. ECU for perioden »994-1999, heraf 4,1 mio. for 1994 og også 4,1 mio. for 1995. Programmets gennemførelse begyndte i 1995 for felterne tilpasning af fiskeriindsatsen og fornyelse og modernisering af fiskerflåden. Danmark: Der blev disponeret over 23,3 mio. ECU i 1995 under mål 5a~fiskeri i Danmark. Overvågningsudvalget holdt to møder i løbet af året og vedtog detaljerede kriterier fDr projek tudvælgelsen. Programmet gennemføres på tilfredsstillende måde. Danmark gjorde i 1995 en stor indsats for at tilpasse den nationale lovgivning til strukturfondsordningen. De danske myndigheder arrangerede i maj 1995 en vigtig konference om fiskerisektorens fremtid i Danmark. Tyskland: 1995 var præget af oprettelsen af overvågningsudvalgene, som vedtog deres forretningsor dener og kriterierne for projektudvælgelse. Udvalgene bidrog således til en hurtig iværksættelse af programmerne (som blev godkendt i december 1994), således at bevillingsanvendelsen er tilfredsstil lende. Faktisk er to tredjedele af 1994-tranchen anvendt, hvilket gør det muligt at disponere over 1995-tranchen og betale det andet forskud for 1994 samt det første forskud for 1995 (samlede FIUF- betalinger: 16,1 mio. ECU af de 24,9 mio. , der er indgået forpligtelser for). Spanien: Da SPD'et for Spanien blev godkendt den 22. december 1994, begyndte den faktiske gennemførelse deraf først i 1995. 25% af 1994-tranchen blev anvendt (samlede FIUF-betalinger: 10 mio. ECU af de 19,9 mio. , der var disponeret over). Den 19. oktober 1995 skete der en omprogram mering omfattende overførsel af 15,1 mio. ECU til 1995-tranchen, hvorefter Kommissionen kunne disponere over 1995-tranchen. Frankrig: SPD'et, der blev godkendt den 22. december 1994, blev først egentlig iværksat i 1995. Men programmets gennemførelse var tilfredsstillende, og 64% af 1994-tranchen blev udnyttet, hvilket gjorde det muligt at udbetale årets anden tranche og at disponere over 1995-tranchen samt at betale det første forskud inden for de fastsatte frister (FIUF-betalinger i alt: 41,1 mio. ECU af de 63,3, der er disponeret over, med et nationalt bidrag på 42,5 mio. ECU). Italien: 1995 var især præget af vanskeligheden ved at absorbere bevillingerne på grund af, at det nationale bidrag blev forsinket af interne administrative årsager (forsinket godkendelse af forhand lingerne i det tværministerielle udvalg for økonomisk programmering; klage fra Sardinien over disse forhandlinger). På "grund af disse forsinkelser var de nødvendige bevillinger til den nationale medfinansiering først til rådighed i oktober 1995. Den 23. oktober 1995 godkendte overvågningsud valgene for de to FIUF-programmer (mål 5a og mål 1) omprogrammeringen af 1994-tranchen under hensyntagen til den faktiske udnyttelsesgrad. Kommissionen fik således mulighed for at disponere over 1995-tranchen. Næsten alle de finansierede projekter indgår i den anden tranche (1994), som er fastsat i forordning (EØF) nr. 4028/86, og som betales over FIUF-budgettet. Luxembourg: Hovedformålet med programmet er at støtte udviklingen af akvakulturen og af forarbejdningen/afsætningen af akvakulturprodukter. Overvågningsudvalget holdt to møder i 1995, og den vigtigste støttemodtager har allerede foretaget store investeringer for at øge og forbedre akvakulturproduktionen af forskellige fiskearter. Nederlandene: I 1995 blev overvågningsudvalget for programmet konstitueret. Efter vedtagelsen af sin forretningsorden og projektudvælgelseskriterierne, begyndte den faktiske iværksættelse af pro grammet med de første foranstaltninger, der tager sigte på den endelige oplægning af fiskerfartøjer. Endvidere underretfede de nederlandske myndigheder overvågningsudvalget om de forskellige foran staltninger, der var iværksat som led i de øvrige programområder, nemlig akvakultur, forarbejdning og afsætning af produkter, fremme af fiskeriprodukter. Den 29. november 1995 blev det imidlertid besluttet at foretage en finansiel omprogrammering, således at dei> oprindelige 1994-tranche (7,8 mio. ECU) blev reduceret med 1,2 mio. ECU, mens 1995-tranchen blev øget fra 7,8 til 14,3 mio. ECU. 1()4 Syvende årsberetning ~ Strukturfondene i 1995 Det Forenede Kongerige: SPD'et under mål 5a er centreret om omlægning af fiskeriindsatsen, modernisering af fiskerflåden og forbedring af dens sikkerhed, tilpasning af forarbejdningsindu strien og udvikling af havnene. Den tilsvarende nationale lovgivning blev vedtaget i juni 1995, og visse FIUF-foranstaltninger blev iværksat ved udgangen af 1995. Det blev nødvendigt at revidere SPD'ets finansielle plan, således at 1994-tranchen blev reduceret med 30% og 1996-tranchen forøget tilsvarende, for at kunne programmere udgifterne mere effektivt over hele perioden. På overvåg ningsudvalgets møde blev kriterierne for projektudvælgelsen vedtaget. Der er ved at blive gen nemført en foranstaltning for perioden 1993-1998 vedrørende oplægning af fartøjer. I dag er ca. 7% af fiskerflåden oplagt, og man regner med, at ca. 12% vil være oplagt ved udgangen af 1998. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 105 6. Mål 5b 6. 1. Programmeringen for 1994-1999 Tabel 51: Mål 5b — areal, befolkning i de støtteberettigede områder og finansiel titdeling pr medlems stat 1994-1999 Medlemsstat Areal (kmJ) Befolkning (lOOOindb. ) Strukturfond- tildeling (mio. ECU) Belgien Danmark Tyskland Spanien Frankrig Italien Luxembourg Nederlandene Det Forenede Kongerige EUR 9 Østrig Finland Sverige EUR 3 lait 6. 831 8. 374 96. 178 85. 223 291. 558 80. 486 831 5. 405 67. 987 642. 873 50. 040 95. 219 52. 746 198. 005 840. 878 448 361 7. 823 1. 731 9. 759 4. 828 30 800 2. 841 28. 621 2. 276 1. 094 754 4. 124 32. 745 78,1 54,0 1. 229,0 664,0 2. 239,4 903,7 6,0 150,0 820,5 6. 144,7 411,0 194,0 138,0 743,0 6. 887,7 En gennemgang af de 78 SPD'er, der blev godkendt i 1994 og 1995 for programmeringsperioden 1994-1999 under mål 5b, bekræfter, at de hovedprioriteter, der var fastsat af Kommissionen, var taget i betragtning. I rammeforordningens artikel 4 hedder det, at »fællesskabsaktionen udformes således, at der er komplementaritet mellem den og de tilsvarende nationale aktioner, eller at den yder et bidrag til disse«. Derfor har Kommissionen tilpasset sin intervention efter forholdene i hver enkelt medlemsstat og region. Resultatet er meget forskelligartede programmer, som viser, hvor uensartede de europæiske landdistrikter er. Prioriteter tilpasset de nationale og regionale forhold samt etablering af infrastrukturer I alt anvendes over 27% af fællesskabstildelingerne til diversificering af landbruget, støtte til i landområder. Dette tal kan dog variere skovbrugsaktiviteter meget fra medlemsstat til medlemsstat, idet Danmark, Spanien, Frankrig og Italien samt Østrig har fremlagt programmer, hvori den del af bevillingerne, der er afsat til dette udviklingsfelt, ligger over gennemsnittet. På grund af denne prioritet kan der ydes støtte til landbrugsbedrifter i støtteberettige de regioner under mål 5b, når de iværksætter projekter til forbedring af produktkvaliteten, bl. a. i medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser. I de mest sårbare landdistrikter gøres der meget ud af den hovedrolle, landbrugerne kan spille i forbindelse med udvikling af turismen (agroturisme) og miljøbevarelse og - beskyttelse. Landbrugerne opmuntres til at diversificere deres produktion. Disse målrettede aktioner, der er tilpasset forholdene i hver enkelt region eller »mikroregion«, udgør et nyttigt supplement til den fælles landbrugspolitik og forstærker dennes virkning51. Støtte til oprettelse og udvikling af SMV udgør det andet interventionsområde (25% af fællesskab- stildelingen). For Belgien, Tyskland, Nederlandene, Finland og Det Forenede Kongerige er dette felt det vigtigste, idet de bevillinger, der her er afsat til dette formål, ligger over fællesskabsgennemsnit- " Se kapitel II. D. 2. Strukturfonde, fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikter. Syvende årslK'retning — Struktur fondene i 1995 tet. Denne prioritet gør det muligt at støtte opretholdelse og udvikling af handel og håndværk i landsbyerne og bidrager således til at forbedre serviceydelserne til fordel for landbefolkningen. Også produktionsaktiviteterne berøres, idet der er fastsat bevillinger til at lette SMV'ernes direkte investe ringer eller tilbyde dem gode udviklings- og/eller etableringsbetingelser (erhvervszoner, erhvervsbyg geri osv. ) Disse interventioners hovedformål er at give landdistrikternes SMV midlerne til at udnytte det indre markeds positive virkninger. Investering i menneskelige ressourcer er det tredje interventionsområde. Knap 15% af fællesskabstil- delingen går til finansiering af uddannelsesaktioner og ansættelsesstøtte. Investeringer i »den men neskelige kapital« må ikke kunne udskilles fra de øvrige erhvervsinvesteringer. I landområder er prioriteten at tilpasse uddannelsesforanstaltningerne til områdets og dets indbyggeres særlige vilkår (ringe befolkningstæthed, ofte meget specifikke udviklingsprojekter, som ikke altid svarer til forud- fastlagte uddannelsesmodeller). Kommissionen har insisteret på, at dette felt først og fremmest skal støtte uddannelsesmoduler, der er udformet og iværksat, på grundlag af de reelle behov, og som kan supplere de lokale udviklingskræfter. Turisme (komplementaritet med ovennævnte agroturisme) modtager over 12% af fællesskabstilde- lingerne. For Danmarks vedkommende er der tale om det vigtigste felt. Det Forenede Kongerige og Italien har ligeledes besluttet at afsætte en væsentlig del af bevillingerne til dette interventionsområ de, som for disse landes vedkommende udgør henholdsvis anden og tredje prioritet. Overnatningska paciteten søges forøget og forbedret. Hvor det er nødvendigt, er det bestemt, at der skal gennemføres ledsageinvesteringer, som øger landdistrikternes attraktivitet (fysisk planlægning, skiltning til brug for turister, istandsættelse af kultur- og arkitekturarv og naturpleje). Der skal især satses på at markedsføre originale turistprodukter (turisme i tilknytning til kultur, opdagelse og sportslige udfoldelser i det fri osv. ). Hensyntagen til miljøet i mål 5b: Miljøkvaliteten spiller en stor rolle i forbindelse med udviklingen af landdistrikter og støtter mange turist- og landbrugsaktiviteter, som igen fremmer miljøkvaliteten. I forbindelse med mål 5b udgør de direkte investeringer i miljøprojekter 720,5 mio. ECU for perioden 1994-1999, dvs. 11,7% af bevillingerne under dette mål. Investeringerne er i høj grad (56%) koncentreret om til beskyttelse af naturen og biodiversiteten. En anden aktioner, særlig forebyggende aktioner, væsentlig del (30%) tager direkte sigte på aktioner til nedbringelse af den forurening, der har fundet sted. Som konkrete eksempler på de forventede resultater kan nævnes udstyr og strukturer til fremme af befolkningens miljøbevidsthed,' bl. a. i forbindelse med udviklingen af agroturismen (»grønne stier«, oprettelse af centre til modtagelse og oplæring af turisterne) eller foranstaltninger (genindførelse af laksen, retablering af ødelagte arealer). Det til beskyttelse af vandbiotoperne skal bemærkes, at fællesskabsinterventionen i meget følsomme områder (f. eks. vådområder) tager hensyn til de særlige krav, der stilles til erhvervslivet, som får midler til yderligere tilpasning. I øvrigt opmuntres der til en diversificeret erhvervsvirksomhed, der bygger på et miljø af høj forskning og udvikling inden for agro-levnedsmiddelindustrien, »grøn turis kvalitet, som f. eks. me«, økologisk fremmes endvidere de små og mellemstore virksomheders investeringer i miljøvenlige produkter og teknik ker, vedvarende energikilder og energi- og vandbesparende landbrug eller naturbevarelse. Både i og uden for landdistrikterne teknikker. Tabel 52: Mål 5b og miljøet — fordeling af de bevillinger, der direkte afsættes til miljøet, 1994-1999 (EUR 9 — mio. ECU — 1994-priser) Naturforvaltning, landskaber, biodiversitet (a) Rensning/behandling (rene teknologier, industriaffald) (li) Udnyttelse af skoven (c) (C) 14% 400,5 216,2 103,8 720,5 W ^ nJ (b) 30% {a)56% I i l lt Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 \ 07 Fællesskabsinvesteringens effekt varierer fra land til land Med hensyn til fællesskabsinvesteringens andel af de samlede investeringer har Kommissionen søgt dels at sikre, at Fællesskabets tildeling til hvert enkelt program virker som en »løftestang« og resulterer i meget store samlede investeringer, dels at undgå, at fællesskabstildelingen drukner i et hav af offentlige interventioner, således at kvalitetsaspektet går tabt. En gennemgang af de finansiel le planer for hvert SPD, der er godkendt, viser, at forholdet mellem fællesskabsinvesteringen og de forventede samlede investeringer hænger direkte sammen med programmernes indhold (prioriterede felter, foranstaltningernes indhold, aktionstype). 1 ECU fra Fællesskabet skulle i gennemsnit genere re en investering på 3,9 ECU: • Italien og Østrig har foreslået programmer, ifølge hvilke hver ECU, der bevilges af Fællesskabet, genererer investeringer på 5,2 — 6,5 ECU); • I Finland, Belgien, Frankrig, Danmark, Nederlandene, Tyskland og Luxembourg forventes effekten at blive 3,2 — 4,3 ECU i samlede investeringer for hver ECU fra Fællesskabet; • I Det Forenede Kongerige og Spanien skulle resultatet blive 2,5 — 2,7 ECU i investeringer for hver ECU fra Fællesskabet. 108 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 6. 2. Gennemførelsen af mål 5b i 1995 Tabel 53: Oversigt over de i 1994 og 1995 godkendte SPD'er (mio. ECU) SPD'er, SOM BLEV G O D K E N DT I 1994 SPD'er, SOM BLEV GODKENDT 1 I »95 Mrdlcnmlat/rrglon M c d l e m n Uf region Danmark T>. kl»nd Baytm Uessen Niedersachsen Rhelnlmul-Pfaltz ScMeiwlg-lMstein Spanien Arogån Cataluna La Rioja Madrid Navarro fals Vasco Alsoce Aquitaine Auvergne Bosse-Normandie Bourgogne Bretagne Centre Champagne-Ardenne Franche-Comlé Uaule-Normandie Languedoc-Roussillon Limousin lorraine Afidi-I'yrénéei F aya-de-la-Loire TotlouJZhartntes Prevence-Alpes-Cdte d'Azur Rhine-Alpes Bolzano Eitillio-Romogna 1/szlo ljomhardia Toscana T'rrrtlo Vmhrla Volte d'AosIn I 'enelo Luirmbourg Nederlandene h r le stand Groningen I Drenthe IJmhourg Overljssel Tt eland Del Fnrcncilc Kongerige Kmt Anglia English Northern Uplands Smith ll'r. ir England 2. 218,1 1. 00(1,1 54. 0J l. WJ 560. 2 BO. « 245. 1 111. 3 85. 9 417. « 298,6 148. 0 38. 9 49. 3 56. 6 26,5 48. 8 225,3 164. 7 133,3 112. 7 186. 3 84,1 29,3 78. 1 11. 2 119. 9 128. 0 96,8 283,1 122,0 130. 1 95. 0 169,4 664J 43. 0 57. 1 145,7 40. 3 133,0 19. 9 75. 5 4. 2 145. 6 W« 150. W 68,7 34,9 )9. ) 15. 5 11. 8 387. IH 60. 0 108,0 219,0 454,21 235,3 42. 0 98,0 44. 5 34. 4 21M 41t,S 207. 3 32. 3 V8. 0 44. 5 34. 4 JV3. 9J 148,6) 197,7 88. 6 26. 3 24. 3 37. 8 19. 1 19,0 113. 5 80. 3 47. 0 61. 2 73,0 36,1 12. 1 34. 3 5,0 63,5 68,5 36,3 72. 8 36,0 10,1 13. 2 12. 1 4. 5 »274 24. 2 81,5 63. 3 61. 3 39. 4 91,1 35. 9 H. 2 33,2 4,8 41. 2 39,1 48,3 122,2 130. 9 47,0 59,3 46. 0 75,7 $7. 7 47,4 38,7 75,0 3115,3 264,« 19. 9 28,5 70,0 18,1 58,5 9,2 33,1 2,2 65,5 M 50. « 20,6 M,5 8. 1 4. 8 5. 6 78,« 10,5 27,0 41,1 Î7. 9 21. 5 51,5 18,1 56. 1 7,8 32,6 2. 0 56,8 3. 1i 8 1 ,» 43,5 16,8 8,1 8,9 4,6 250,« 40,5 64. 8 145,1 78,1 10,3 41,4! 26. 4 23,8 3. 5 12,4 7. 9 145. 71 6K. 71 74,9 46. X 24. 1 46,1 46. 1 *M R. rJ 23J. N 44,0 35,8 76,2 83. 5 433,4 30,4 25,4 47,7 12. 2 39. 5 53,7 40,6 42. 4 18,3 7. 9 20,71 20. : 7rt 105/fl ,20,7 13. 3 37. 6 34. 1 72. « 3. 7 3. 2 6,4 2. 1 4. 8 9,5 7. 4 41,1 5. 2 20,4 15. 5 5 8 ,« 27,4 23,7 7. 5 1I. 7J 12 -M i»sM 17. 81 18. 1 30. 5 39. 5 284,<J 20. 71 17. 1 34,4 8. 2 28,6 36. 2 24,2 184. 0 35. 6 115. 1 I ALT «995 X 964,2 100% 298,5 31% 514,7 53« 13. 2 ! 1,6 R. 7 2. 9 1K,4 ~Tî 4. 7 8. 7 13,2 "TIT 2,(1 1. 5 0. 5 27,9 5. 5 4. 3 8. 1 9,9 "7M 6,1 S. l 6. 9 1. 8 6,1 8,0 8. 9 33. 3 151,01 I6%\ )0,M Belgien 212,6 Meeljeiland 1TT7< Wallonie 6. 5 H'esthoek 49,0 Tyikland 22. 3 Boden-» urlemhtrg 17,2 ~7il 28. 1 23. 4 Nordrheln-IVrstphalen Saarland Spank» Boleart! 2. 6 Frankrig 11. 7 MasjlfCenrrat 6. 7 Massif des Pyrénées 3,0 290,8 /•riuli-l enezia-Oiuiia Liguria 30. 3 Slartht 21. 1 Piemonle 25,0] Dc( Forenede Kongerige 12. 1 22. 2 Borders Region Central Scotland / Toys ide 12. 0 Dumfries and Galloway 3. 0 English Midland Uplands 10. 6 Grampian Lincolnshire The Marches. »ales 1. 4 15. 5 20. 5 12. 2 30,0 17. 3 23. 4 10,3 18. 6 94,7 ~n 7,1 24,1 4. 0 18. 5 2. 8 9. 7 0,0 23,3 Ôfi 17,6 4^6 6,6 2,9 1. 8 1. 6 58,0 !ÛJ 16,2 32,8 I A LT 1994 % 5. 180,5 2. 30(1,2 2. 113,5 100% 4M 41% 760,8 15% I ALT 1994-1995 % 6. 144,7 2. 604,7 100% 42% 2. 628,2 4i% 911,81 is; Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 109 Kommissionen godkendte i 1995 30 SPD'er for mål 5b, heraf ni for de nye medlemsstatei ", således at det samlede antal programmer (SPD'er), der blev godkendt for perioden 1994-1999, nåede op på 78 (48 SPD'er blev godkendt i 1994). Det bemærkes, at af disse programmer, som blev godkendt i 1994 og 1995, indebærer 77 deltagelse af alle tre fonde (EFRU, EUGFL og ESF), mens der i ét SPD (Valle-d'Aosta) kun regnes med finansiering fra EFRU og EUGFL. Generelt var 1995 det år, hvor de fleste af SPD'erne for mål 5b, hvortil der budgetteres med bevillinger på i alt 6,9 mia. ECU for perioden 1994-1999, faktisk blev iværksat. Med hensyn til de nye medlemsstater (Østrig, Finland, Sverige) blev der i øvrigt gjort en stor indsats for at fastlægge, hvilke områder der skulle være støtteberettigede, fastsætte størrelsen af fællesskabstildelingen, udarbejde og godkende SPD'erne og arrangere de første møder i overvågningsudvalgene. Knap 6,750 mia. ECU blev tildelt de mål 5b-programmer, der blev godkendt i 1994 og 1995. I disse to år indgik Kommissionen forpligtelser for 1,181 mia. ECU (dvs. 17,5% af rammebevillingen for 1994- 1999) og betalte 662 mio. ECU (9,8% af rammebevillingen). Ved godkendelsen af de 78 SPD'er traf Kommissionen dispositioner vedrørende første tranche og betalte halvdelen af de bevillinger, der var disponeret over. Under hensyntagen til, hvor langt man var nået med projekterne, indkaldte regionerne følgende betalinger og forpligtelser. Når man ser bort fra Østrig, Finland og Sverige, hvis SPD'er blev godkendt senere, kan det konstateres, at 21 regioner var i stand til at indkalde den anden fællesskabsbetaling (andet forskud vedrørende første tranche for EUGFL, EFRU og ESF). 15 regioner kunne indkalde den tredje fællesskabsbetaling (restbeløbet i første tranche) for EUGFL's vedkommende og 13 regioner for EFRU's vedkommende. Kun få regioner kunne indkalde en fjerde betaling (andet forskud af anden tranche), nemlig 5 regioner for EFRU's vedkommende og 8 regioner for EUGFL's vedkommende. Tabel 54: Mål 5b — 1995 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Programmeret Godkendt % Forpligtelser 1994-1995 % af støtten Betalinger 1994-1995 % af støtten B 78,1 78,1 100% 9,2 12% 4,6 6% DK 54,0 54,0 100% 9,8 18% 5,7 10% D 1. 229,0 1. 229,0 100% 261,7 21% 134,2 11% E 664,0 664,0 100% 162,1 24% 118,4 18% F 2. 239,4 2. 239,4 100% 373,2 17% 207,9 9% I 903,7 903,7 100% 107,0 12% 53,5 6% L 6,0 6,0 100% 0,8 14% 0,4 7% N 150,6 150,0 100% 25,6 17% 12,6 8% AT 411,0 411,0 100% 78,3 19% 39,2 10% FI 194,0 194,0 100% 32,8 17% 15,9 8% SE 138,0 0,0 0% 0,0 0% 0,0 0% UK 820,5 820,5 100% 120,7 15% 69,4 8% l a it 6. 887,7 6. 749,7 98% 1. 181,2 18% 661,9 10% Med hensyn til programgennemførelsen skal det for det første bemærkes, at den finansielle gennem førelse må fremskyndes. Med henblik herpå vil man bestræbe sig på at få bevillingerne til at cirkulere bedre. De offentlige instanser, der skal medfinansiere projekterne, bør tilskyndes til i højere grad at deltage i møderne i overvågningsudvalgene. Om fornødent kan programmerne justeres. For det andet bør den tilstræbte integration mellem de tre fonde føre til en ekstra indsats og give konkrete resultater, som belyser forbindelsen mellem investeringerne i menneskelige ressourcer og erhvervsin vesteringerne. 52 Se kapitel LA. 7. Integration af de nye medlemsstater i strukturpolitikken. 110 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 6. 3. Programmeringen i de enkelte lande BELGIEN MålSb-p. ni - programmeringen for 1994-1999 Befolkning (1000 i n d b. Areal (km») )i | mio. ECU i SPD'er TâîTl Gennemsnit pr. SPD ~ Fordeling på fonde EUGFL] EFRU ESFJ 448 6. 831 78,1 26,0 2 3^ 41,1 __ (9) i% (d) » (C) <* (b) 26% O Landbrug, skovbrug og gartneri (a) D Økonomisk udvikling og ertwervsspredning (b) • Stabilisering af havfiskeriet (c) O Udvikling af turistsektoren (d) • Forbednno af landsbyer (e) D Menneskelige ressourcer og uddannelse (I) • Teknisk bistand (g) Gennemførelse i 1995 Tre SPD'er blev godkendt af Kommissionen i begyndelsen af 1995: i Flandern blev to programmer godkendt for regionerne Westhoek og Meetjesland, og i Wallonien blev et program godkendt for Sydøstbelgien. Flandern og Wallonien er ansvarlige for iværksættelsen af disse fællesskabsinterven- tioner, hvor udviklingen af SMV og SMI samt diversificeringen af land- og skovbrug prioriteres højt. De tre overvågningsudvalg holdt møde i 1995. Forslagene til evaluerings- og informationsprogram mer vil blive forelagt på de næste møder i udvalgene. Der blev fastlagt nøjagtige kriterier for projektudvælgelse, som blev videregivet til udvalgets medlemmer. 1995 i programmeringen for 1994-1999 Tabel 55: Mål 5b — Belgien — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkendelscsår 1995 Meetjesland Wallonie Westhoek I ALT. Samlede omkostninger SF-stotte (O Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) 34,2 135,4 96,6 266,2 10,3 41,4 26,4 78,1 1,2 4,9 3,1 9,2 1,2 4,9 3,1 9,2 12% 12% 12% 12% 0,6 2,4 1. 5 4,6 0,6 2,4 1,5 4,6 50% 50% 50% 50% Den finansielle gennemførelse af programmerne bør fremskyndes i 1996, idet Kommissionen i 1994- 1995 kun har disponeret over 12% og betalt 6% af de samlede bevillinger for hele perioden. DANMARK Mål Sb -p. m. - programmeringen for 1994-1999 Befolkning (1000 indb. ) Areal (km1) I 1SPD mio. ECU flit] Gennemsnit pr. SPD ~ Fordeling på fonde EUGFLl EFRU ESFJ (c) 3oT 8. 374 S4fi 54,0 2Î]6 21,6 (d) 2% ( a) (b) 36»> O Ertwervsspredning og miljøbeskyttelse (a) • Udviwing af virksomheder (b) • Turisne (c) • Teknisk bistand (d) 53 I årsberetningen for 1994 findes en mere detaljeret beskrivelse af proiiammenngsprioriteterne i de enkelte lande. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Gennemførelse i 1995 III Kommissionen havde den 21. december 1994 godkendt SPD'et for Danmark, hvori der vai fastsat tre lige store prioriteter: diversificering af landbrug og skovbrug, diversificering og udvikling af sektorer uden for landbruget og udvikling af turistsektoren. Det danske Landbrugsministerium har ansvaret for programmets gennemførelse. Overvågningsudvalget for programmet holdt møde ved udgangen af 1995. Udvalgsmedlemmerne blev informeret om projektudvælgelseskriterierne. Evaluerings- og informationsprogrammerne skal vedtages i 1996. 1995 i programmeringen for 1994-1999 Tabel 56: Mål 5b — Danmark — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et (mio. ECU) P r o g r am og g o d k e n d e l s e s ar 1994 Danmark S a m l e de o m k o s t n i n g er SF-stotte (D Forpligtelser Forpligtelser 1995 1994-1995 % (2)/(D Betalinger 1995 (2) Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) | 201. 5| 54,0| 3,4| 9,8| 18%| 2,5| 5,7| 5 8% Efter at Kommissionen havde indgået forpligtelse for 18% af EF-bevillingerne, betalte den mellem 1994 og 1995 10,5% af denne samlede bevilling for hele perioden. TYSKLAND Mål Sb -p. nu -programmeringen for 1994-1999 Befolkning (1000 indb. ) Areal (kma) I | mio. ECU 7. 823 96. 178 8 SPD'er TâÏÏ] 1229,0 (C) 19% (d) o. i% (a) 42% Gennemsnit pr. SPD Fordeling på fonde EUGFL I EFRU ESFJ 153,6 522,9 475,1 231,0 (b) 39% O Diversificering og tilpasning af landbrugsstrukturerne (a) • Udvikling at sektorer uden tor landbruget (b) • Udvikling af menneskelige ressourcer (c) O Miljøbeskyttelse (Saarland) (d) Gennemførelse i 1995 Mellem december 1994 og marts 1995 blev otte SPD'er godkendt for de tyske regioner. I disse programmer lægges der først og fremmest vægt på udvikling af SMV og SMI. Derefter kommer det prioriterede felt »diversificering af landbrug og skovbrug«. Delstaterne har ansvaret for gennem førelsen af hvert enkelt program. De otte overvågningsudvalg holdt møde i 1995. Kriterierne for projektudvælgelse er nøjagtigt fastsat inden for rammerne af de forskellige regionale støtteordnin ger, der danner grundlag for programmernes gennemførelse. Midtvejsevalueringen forventes påbe gyndt i 1996 og afsluttet i 1997. 112 Syvende årsberetning — Struktui fondene i 1995 1995 i programmeringen for 1994-1999 Tabel 57: Mål 5b — Tyskland — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mk. ECU) Programmer og godkendelsesâr 1995 Badcn-Wurtemberg Nordrhein-Westphalen Saarland 1994 Bayern Messen Niedersachsen Rheinland-Pfaltz Schleswig-Holstein I ALT Samlede omkostninger SF-stotte (1) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 Betnliiiger 1994-1995 (3) % (3)/(2) 450,8 117,9 108,0 2. 933,4 232,3 706,5 426,8 229,6 5. 205,3 74,9 46,8 24,1 560,2 80,8 245,1 111. 3 85,9 1. 229,0 8,8 5,5 2,8 70,4 14,1 15,6 8,0 10,7 135,8 8,8 5,5 2,8 135,5 23,7 44,4 20,2 20,9 261,7 12% 12% 12% 24% 29% 18% 18% 24% 21% 4,4 2,7 1. 7 34,9 8,0 11. 3 6,4 1. 8 71,2 4,4 2,7 1,7 67,4 12,8 25,7 12,5 7. 0 134,2 50% 50% 61% 50% 54% 58% 62% 33% 51% Den finansielle gennemførelse af SPD'erne forløber tilfredsstillende, idet Kommissionen har dispo neret over 21% og betalt 11% af de bevillinger, der er fastsat for hele perioden. SPANIEN Mål 5b-p. m. - programmeringen for 1994-1999 Befolkning (1000 indb. ) Areal (km1) I j mio. ECU 7 SPD'er TâÏÏI 1. 731 85. 223 664,0 (d) Gennemsnit pr. SPD | 94,9 Fordeling på fonde ( e) 13% ( a) 3 1% EUGFL). EFRU ESF (c) 414,6 160,8 _8_6 (b) 24% O Basisinfrastrukturer (a) D Erhvervsdiversificering (b) • Beskyttelse al naturressourcer (c) D Forbedring at boliger på landet (d) B Menneskelige ressourcer (e) Gennemførelse i 1995 Alle spanske SPD'er under mål 5b var blevet godkendt i 1994, bortset fra SPD'et for Baléares (godkendt den 18. januar 1995). I alt er der iværksat syv programmer, som er centreret om fem prioriteter: de basisinfrastrukturer, der er nødvendige for den økonomiske udvikling (vejnet i landområder, elektrificering og industriinfrastruktur i mindre målestok, sammenlægning af jorder, overrisling (forbedring af eksisterende net); erhvervsdiversificering og jobskabelse (diversificering af landbrug, kvalitetspolitik, støtte til små og mellemstore håndværks-, industri- og servicevirksomhe der); miljøbeskyttelse og -forbedring (beskyttelse og udvidelse af skovarealer, erosionsbekæmpelse, forbedring af beskyttede naturområder); forbedring af boligforholdene på landet (forbedring af småinfrastrukturerne og renovering af landsbyer); og menneskelige ressourcer (uddannelse, ansættel- sesstøtte, forbedring af beskæftigelsesstrukturer, forbedring af det videnskabelige og teknologiske potentiale). Ansvaret for programmernes gennemførelse er overdraget til de selvstyrende regioner. Overvågningsudvalgene vedrørende disse programmer blev oprettet i første halvdel af 1995. Udvalge ne for Madrid og Baléares holdt et nyt møde ved udgangen af 1995. Et nationalt overvågningsudvalg, der tager sig af koordineringen på nationalt plan af aspekter, der vedrører mere end ét SPD, holdt møde i juli og december. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 1995 i programmeringen for 1994-1999 113 Tabel 58: Mål 5b - Spanien - Status over den finansielle gennemførelse af SPD\ erne (mio. ECU) Programmer godkendelsesâr Samlede omkostninger I SF-stotfe (I) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1995 Baléares 1994 Aragon Cataluna La Rioja Madrid Navarra Pafs Vasco 146,9 763,6 366,7 166,5 112,9 161,0 81,2 1. 798,7 46,1 298,6 148,0 38,9 49,3 56,6 26,5 664,0 8,2 41,0 17,1 1,9 6,5 10. 1 3,8 88,6 8,2 18% 78; 34,7 6,2 11,3 16,4 6. 4 162,1 26% 23% 16% 23% 29% 24% 24% 6,8 37,8. 15,8 1. 8 5,4 10,9 3,2 81,7 6,8 82% 56,8 24,6 4,0 7,8 14,1 4,6 118,4 72% 71% 64% 69% 86% 71% 73% I ALT 1995 blev generelt et meget aktivt år for så vidt angår den finansielle gennemførelse, idet den forsinkelse, der var opstået, da SPD'erne skulle godkendes i 1994, skulle indhentes. Kommissionen disponerede over 24% og betalte 18% af de samlede bevillinger til SPD'erne for hele perioden. FRANKRIG Mål5b-p. ni -programmeringenfor 1994-1999 Befolkning (1000 indb. ) Areal (kma) j j mio. ECU 9. 759 291. 558 20 SPD'er Tålt] 2239,4 (c) Gennemsnit pr. SPD 112,0 Fordeling på fonde EUGFLl EFRU ESF|. 1. 007,1 939,4 292,9 Gennemførelse i 1995 (d) 2% ( a) 14% (b) 51% D Diversificering al landbruget (a) • Økonomisk udvikling (b) O Landdistrikternes image (c) • Teknisk bistand (d) 18 franske SPD'er var blevet godkendt i 1994, og to yderligere programmer vedrørende Massif central og Massif des Pyrénées blev godkendt i første kvartal 1995. Endvidere skulle et særligt program vedrørende teknisk bistand godkendes ved udgangen af 1995. Under ét bekræfter disse programmer, at diversificeringen og forbedringen af landbrugs- og skovbrugsproduktionen har høj prioritet. I anden række findes feltet »diversificering og udvikling af sektorer uden for landbruget«. Ansvaret for gennemførelsen af programmerne er overladt til statens repræsentanter i regionerne. Der blev i 1995 afholdt 30 møder i overvågningsudvalgene. Møderne gjorde det muligt at informere samtlige partnere om projektudvælgelseskriterierne, som var nedfældet i gennemførelsesdokumenter for hver enkelt region. De fleste af udvalgene gennemgik og stillede forslag om evalueringsprogram mer. Evaluatorerne skulle vælges i første halvår 1996 for at kunne påbegynde arbejdet med midtvejsevalueringen i andet halvår. 114 Syvenck årsberetning — Strukturfondene i 1995 1995 i programmeringen for 1994-1999 Tabel 59: Mål 5b — Frankrig — Status over den finansielle gennemførelse af SPD 'erne (mio ECU) Samlede omkostninger SF-stotte (1) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2V(1) Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) Programmer og - godkendelsesâr 1995 Massif Central Massif des Pyrénées 1994 Alsace Aquitaine Auvergne Basse-Normandie Bourgogne Bretagne Cenue Champagne-Ardenne Franche-Comté Haute-Nomiandie Languedoc-Roussillon Limousin Lorraine Midi-Pyrénées Pays-de-la-Loirc Poitou-Charenies P. A. C. A. (l) Rhône-Alpes I ALT 7. 860,4 (I) Provence-Alpes-Côlc d'Azur 27,4 17,8 169,1 762,4 724,7 433,4 407,6 510,6 259,7 100,1 437,6 32,9 344,3 560,8 304,6 849,9 334,2 450,8 288,0 844,5 12,7 8,6 48,8 225,3 164,7 133,3 112,7 186,3 84,1 29,3 78,1 11,2 119,9 128,0 96,8 283,1 122,0 130,1 95,0 169,4 2. 239,4 1,1 1. 1 0,2 2,8 25,7 12,8 20,4 0,0 1,1 0,0 6,9 0,0 0,0 14,0 1. 4 4,9 12,5 3,8 0,3 1,6 110,5 1,1 1,1 6,7 34,4 44,9 31,5 29,7 26,2 5,1 4,1 13,9 1. 1 11,7 32,0 10,2 33,9 27,8 20,9 12,1 24,9 373,2 8% 13% 14% 15% 27% 24% 26% 14% 6% 14% 18% 10% 10% 25% 11% 12% 23% 16% 13% 15% 17% 0,5 0,5 0,0 3,4 19,0 7,8 9,4 3,1 0,5 0,0 4,8 0,0 0,0 12,5 1,2 3,7 4. 2 2,6 1,9 1,5 76,6 0,5 0,5 50% 50% 3,3 19,2 28,6 17,1 14,1 16,2 2. 5 2,1 8,3 0,5 5,8 21,5 5,6 18,2 11. 8 11,1 7,8 13,2 207,9 48% 56% 64% 54% 47% 62% 49% 50% 60% 50% 50% 67% 55% 54% 42% 53% 65% 53% 56%' For så vidt angår den finansielle gennemførelse har Kommissionen disponeret over 17% og betalt 9% af den fællesskabstildeling, der er fastsat for Frankrig (hele perioden). Der må gøres en indsats for at indhente forsinkelsen, som for en stor dels vedkommende skyldes, at programmerne først blev godkendt ved udgangen af 1994. ITALIEN Mål Sb -p. m. - programmeringen for 1994-1999 Befolkning (1000 indb. ) Areal (km1) I J »i/o. ECU 4. 828 80. 486 (c) 13 SPD'er TâÏÏ] Gennemsnit pr. SPD j Fordeling på fonde EUGFL] EFRU ESFJ Gennemførelse i 1995 903,7 69,5 41078 370,3 122,6 (cl) 12% (e) 1% ( a) 32% D Modernisering og diversificering af landbruget (a) D Styrkelse af sektoren uden lor landbruget (b) • Miljø (c) D Menneskelige ressourcer (à) • Teknisk bistand (e) De 13 italienske SPD'er blev godkendt i første kvartal 1995. Disse programmer illiistrerer, at diversificeringen af landbrug og skovbrug har første prioritet, mens udviklingen af SMV og SMI samt turistsektoren har anden prioritet. Man har ligeledes bestræbt sig på, at der ud over de uddannelsesforanstaltninger, der er fastsat inden for hvert af de prioriterede felter, godkendes et felt, der helt er helliget udnyttelsen af de menneskelige ressourcer. Det bemærkes, at de italienske programmer kræver betydelig deltagelse fra den private sektors side. Ansvaret for programmernes gennemførelse ligger hos de selvstyrende regioner/provinser. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 115 Kommissionen har deltaget i 17 møder i overvågningsudvalgene, som har lagt stor vægt på, at procedurerne og kriterierne for projektudvælgelsen er meget gennemsigtige. Alle udvalgene har udarbejdet og derefter godkendt evalueringsprogrammerne. Udvælgelsen af uafhængige evaluatorer på grundlag af en udbudsrunde vil være afsluttet i midten af 1996. Udvalgene har ligeledes godkendt informations- og reklameprogrammerne. 1995 i programmeringen for 1994-1999 Tabel 60: Mål 5b — Italien — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkendelsesir 1995 Friuli-Venezia Giulia Liguria Marche Piemonte 1994 Dolzano Emilia-Romagna Lazio Lombardia Toscana Trenlo Umbria Valle d'Aosta Veneto I ALT Samlede omkostninger SF-stotte (1) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) 273,4 189,6 429,9 438,2 157,1 311,6 514,9 213,8 744,9 66,0 341,9 13,9 1. 033,2 4. 728,4 44,0 35. 8 76,2 83,5 43,0 57,1 145,7 40,3 133,0 19,9 75,5 4,2 145,6 903,7 5,2 4,2 8,9 9,8 0,0 3,4 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 31,5 5,2 4,2 8,9 9,8 5,1 6,8 16,7 4,8 15,8 U 10,7 0,6 17,3 107,0 12% 12% 12% 12% 12% 12% 11% 12% 12% 6% 14% 14% 12% 12% 2,6 2,1 4,5 4,9 0. 0 1. 7 0,0 0,0 0,0 0,0. 0,0 0,0 0,0 15,8 2,6 2,1 4,5 4,9 2,6 3,4 8,3 2,4 7,9 0,6 5,4 0,3 8,6 53,5 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% Med hensyn til den finansielle gennemførelse i 1994-1995 har Kommissionen disponeret over 12% og betalt 6% af fællesskabsbevillingerne til de italienske SPD'er. Som følge af udbudsrunden i 1995 og gennemgangen af de indkomne projekter forventedes det, at bevillingerne ville blive bedre udnyttet allerede fra 1996. LUXEMBOURG Mål 5b -p. m - programmeringen for 1994-1999 Befolkning (1000 indb. ) Areal (km2) TSPD I | mio. ECU TaTtj Gennemsnit pr. SPD Fordeling på fonde EUGFL] EFRU ESF (c) 30 83__ ïfi 6,0 2^2 3,1 0_8 Gennemførelse i 1995 ( a) 2 1% ( b) 28% D Styrkelse af landbrug og skovbrug (a) • Beskæftigelse i sekundær- og lertiærsekloren (b) • Turisme og livskvalitet (c) SPD'et vedrørende den luxembourgske mål 5b-region var blevet godkendt i december 1994. I programmet gives der prioritet til oprettelse og opretholdelse af arbejdspladser i SMV og SMI samt til udvikling af turismen og livskvalitet. Landbrugsministeriet har ansvaret for programmets gennem førelse. Overvågningsudvalgets første møde, som skulle være holdt i 1995, er udskudt til 1996. 116 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 1995 i programmeringen for 1994-1999 Tabel 61: Mål 5b — Luxembourg — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et (mio. ECU) Program og - godkendelsesir 1994 Luxembourg Samlede SK-stutte Forpligtelser Forpligtelser omkostninger (1) 1995 1994-1995 % (2)/(l) Betalinger 1995 (2) Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) _3 6,0 ___ "ÔÇÏÏj I4%| 0,2 0,4| 50% For så vidt angår den finansielle gennemførelse har Kommissionen disponeret over 14% og betalt 7% af fællesskabstildelingen for hele perioden. NEDERLANDENE Mål 5b - p. m. - programmeringen for 1994-1999 Befolkning (1000 indb. ) Areal (km3) 1 8ÔÔ 5. 405 5 SPD'er mio. ECU T-ÏÏ] 150,0 (d) Gennemsnit pr. SPD ~ Fordeling på fonde EUGFL] EFRU ESF 30,0 ÏÔjS 81,8 Gennemførelse i 1995 (e) 11% W 1% (a> 8% (b) 25% (C) 42% D Udvikling af landbrug og gartneri (a) • Virksomhedsetablering (b) • Turistinfrastrukturer (c) O Miljøbeskyttelse (d) • Menneskelige ressourcer (e) O Teknisk bistand (0 Fem SPD'er var blevet vedtaget af Kommissionen i december 1994 vedrørende Nederlandene. Interventionerne deri er først og fremmest centreret om støtte til SMV og SMI og miljøbeskyttelse. Regionerne har ansvaret for gennemførelsen af disse programmer. Kommissionen deltog i otte møder i overvågningsudvalgene i 1995. Under disse møder blev deltager ne informeret om projektudvælgelseskriterierne. Evalueringsprogrammerne er ved at blive udar bejdet, og der vil blive indkaldt bud i løbet af 1996. 1995 i programmeringen for 1994-1999 Tabel 62: Mål 5b — Nederlandene — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) P r o g r a m m er og g o d k e n d c l s e s ir 1994 Friesland Groningen / Drenthe Liniburg Overijssel Zeeland 1 A LT S a m l e de SF-slottc o m k o s t n i n g er (1) Forpligtelser Forpligtelser 1995 1994-1995 % (2)/(D Betalinger 1995 266,9 157,4 48,4 70,2 49,2 592,1 68,7 34,9 19,1 15,5 11,8 150,0 (2) 12,7 4,2 2,3 3,3 3,2 25,6 18% 12% 12% 2 1% 2 7% 17% 4,5 0,0 0,0 1,4 1,4 7,3 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) 4,1 1. 7 0,4 1. 2 2,0 9,5 5,2 2,1 1,1 1,6 2. 5 12,6 4 1% 50% 5 0% 50% 7 9% 49% Mellem 1994 og 1995 forpligtigede Kommissionen 17% og udbetalte 8% af Fallesskagets bevillinger, som var tildelt for hele perioden. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 DET FORENEDE KONGERIGE Mål Sb- p. m. - programmeringen for 1994-1999 Befolkning (1000 indb. ) Areal (km») ~ 11 SPD'er i mio. ECU Hutl Gennemsnit pr. SPD Fordeling på fonde ^^ EUGFLl EFRU ESFJ 2. 841 67. 987 820,5 74,6 îïïâ 535,0 134,3 Gennemførelse i 1995 117 (0 1% O Diversificering af landbruget (a) (d) 15% V. (e) 3% I (a) 6% • O Virksomheder jden tor landbruget (b) • Turisme (c) O Miljøbeskyttelse (d) (C) • Menneskelige ressourcer (e) (b) 55% Q Teknisk bistand (f) Mellem udgangen af 1994 og begyndelsen af 1995 blev 11 SPD'er godkendt for Det Forenede Kongerige. Generelt gives der høj prioritet til støtte til SMV og SMI og til udvikling af turistsektoren. Det er statens tjenester, der sørger for programmernes gennemførelse. 11995 blev der afholdt 18 møder i overvågningsudvalgene. Her blev udvalgsmedlemmerne informeret om kriterierne for projektudvælgelse. Evalueringsprogrammerne skulle blive færdige i 1996. 1995 i programmeringen for 1995 Tabel 63: Mål 5b — Det Forenede Kongerige — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer godkendelsesâr /995 Borders Region Central Scodand / Tayside Dumfries and Galloway English Midland Uplands Grampian Lincolnshire The Marches Wales 1994 East Anglia English Northern Uplands South West England I ALT Samlede omkostninger SF-slotlc (I) Forpligtelser 1995 Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 Betalinger 1994-1995 (3) % (3)/(2) 76,6 64,0 125,3 33,3 96,2 133,6 90,8 483,4 132,4 262,3 514,5 2. 012,3 30,4 25,4 47,7 12,2 39,5 53,7 40,6 184. 0 60,0 108. 0 219,0 820,5 7,7 3,8 6,7 1,4 5,6 7,5 6,2 27,1 1,4 2,2 5,1 74,6 7,7 3,8 6,7 1,4 5,6 7,5 6,2 27,1 8,6 15,0 31,2 120,7 25% 15% 14% 12% 14% 14% 15% 15% 14% 14% 14% 15% 3,1 2,0 3,6 0,7 2,9 4,0 3,4 15,3 1,0 1,7 8,8 46,4 3,1 2,0 3,6 0,7 2,9 4,0 3,4 15,3 4,6 8,1 21,8 69,4 41% 54% 54% 52% 52% 53% 55% 56% 53% 54% 70% 58% For så vidt angår den finansielle gennemførelse har Kommissionen disponeret over 15% og betalt 8% af de fællesskabsbevillinger, der er fastsat for hele perioden. IIS Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 7. Integration af de nye medlemsstater i strukturpolitikken Det skal erindres, at de tre nye medlemsstaters integration i Fællesskabets; strukturpolitik var et vigtigt aspekt ved tiltrædelsesforhandlingerne i 1994, og at reglerne for integrationen for en stor dels vedkommende blev fastsat i selve tiltrædelsesakten. Denne indfører et nyt mål for strukturfondene, mål 6, til fordel for områder med yderst lav befolkningstæthed, og gør den østrigske delstat Burgenland støtteberettiget under mål 1. Den fastsætter endvidere for de enkelte medlemsstater de finansielle midler, dels til mål 1 (Østrig) og 6 (Finland og Sverige), dels til mål 2 — 5b under ét. Tiltrædelsesakten fastlægger ikke, hvilke områder der er støtteberettiget under mål 2 og 5b, eller hvorledes bevillingerne skal fordeles på mål 2 — 5b. Dette var en opgave Kommissionen, som traf beslutningerne herom i 1995". Aktiviteterne vedrørende de nye medlemsstater i 1995 gik snarere ud på at udarbejde samtlige programmeringsdokumenter for de forskellige mål end på at iværksætte programmerne, idet fælless kabsreglerne først fandt anvendelse på disse lande fra 1. januar 1995. Det er derfor skønnet hensigtsmæssigt i et særligt afsnit at redegøre for prioriteterne i de forskellige programmeringer i disse lande, selv om denne beretning for de øvrige medlemsstaters vedkommende koncentrerer sig om gennemførelsen og resultaterne i 1995. Det må dog fremhæves, at så godt som alle programmer for interventionerne under de enkelte mål blev godkendt meget hurtigt i 1995, hvilket gjorde det muligt at iværksætte en stor del af dem allerede inden udgangen af 1995. For de tre nye medlemsstaters vedkommende blev i alt 35 programmeringsdokumenter godkendt i 1995, nemlig 17 for Østrig, 9 for Finland og 9 for Sverige. Ved årets udgang manglede der kun at blive godkendt seks SPD'er for Sverige, ét vedrørende mål 4 og fem vedrørende mål 5b. Der blev godkendt flest programmer (10) for mål 2 og 5b, efterfulgt af mål 5b (9) og mål 5a-landbrug (5). For de øvrige måls vedkommende blev der godkendt et SPD pr. medlemsstat (mål 1:1; mål 3:3; mål 4: 2, mål 5a-fiskeri: 3; mål 6: 2). Ønsket om en bæredygtig udvikling: Østrig, Finland og Sverige er miljøbevidste lande. Miljøsituationen er udmærket i alle tre nye medlemsstater. Navnlig de nordlige dele af Sverige og Finland (den tyndt befolkede mål 6-region) anerkendes som én af de sidste naturlige vildmarker, næsten uberørt af mennesker. Østrig har nogle af de smukkeste bjergområder i Europa. Befolkningernes store miljøbevidsthed har ført til en veludviklet miljølovgivning i hver af disse medlemsstater. I de finske og svenske mål 6- og 2-regioner er det største miljøproblem formentlig den potentielle trussel i form af grænseoverskridende forurening. Forsuringen af jord og vand er et problem. Et andet væsentligt spørgsmål i disse to lande er den bæredygtige udnyttelse af de naturlige ressourcer. I Østrig er de største miljøspørgsmål formentlig beskyttelse af det naturlige miljø i bjergområderne mod transportforurening og fremme af en bæredygtig turisme. Miljøhensyn som en faktor, der præger samtlige programmer: Fælles for alle programmerne i de nye medlemsstater er den hensyntagen til miljøet, som præger samtlige foranstaltninger. I de fleste af disse anvendes miljøhensyn som et horisontalt kriterium i alle svenske programmer. Det er naturligvis ikke muligt at måle forpligtelsen til at prioritere aktioner, der fremmer en bæredygtig udvikling eller en forbedring af miljøforholdene, i penge. 54 Årsberetningen for 1994 indeholder en længere redegørelse for udvidelsens strukturaspekter. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 [\9 7. 1. Mål 1 og 6 Måll ØSTRIG Den østrigske region Burgenland er den eneste region i de tre nye medlemsstater, der er støtteberetti get under mål 1. 1 1995 lå det gennemsnitlige BNP i denne region, der grænser op til tre centraleuro pæiske lande, på ca. 70% af fællesskabsgennemsnittet. Regionens 270. 000 indbyggere lever på et 4. 000 km2 stort areal, hovedsagelig bestående af landområder. Det SPD, der blev forelagt Kommis sionen den 20. april 1995, blev godkendt den 15. november 1995. I dokumentet er der fastsat et strukturfondsbidrag på 165,6 mio. ECU, og programmets samlede omkostninger er sat til 831,4 mio. ECU. Mål 1: Ostrig - programmeringen for 1995-1999 Prioriterede felter Handel og indusui (a) Forskning og Udvikling (b) Turisme (c) Landbrug og miljo (d) Fremme a/v-ksl og subit beskcfligelse (<) Teknisk bistand (0 Priorite rede felter SF-slolle Offentligt lait EFRU ESF EUGFL nattonalt Privat bidrag bidrag (d) 15% (e) e% (0 i% (a) 43% 360. 9 82. 6 191. 5 125,0 63,0 8. 4 56. 8 15. 5 38. 7 24. 2 26. 3 4. 1 53. 8 12. 5 38. 7 0,7 2,0 3,0 3. 0 25. 6 1. 5 33. 1 24. 2 0. 6 24,8 114,4 26. 9 63,2 48. 2 26. 7 4,2 183,6 189. 7 40,2 89. 6 52. 6 10. 0 382,1 (C) 23% (b) 10% l a ll «31,4 165,6 107,6 Regionaludviklingsprogrammets generelle mål er dels at skabe, i Centraleuropa, en dynamisk region på industri-, handels-, turist- og landbrugsområdet, dels at mindske de interne økonomiske skævhe der gennem en mere ensartet livskvalitet i hele regionen. De finansierede foranstaltninger vil gøre det muligt at oprette 7. 300 nye arbejdspladser (6. 000 i industrien, 1. 000 i teknologiske SMV og 300 i teknologiske centre). Visse generelle hovedfelter: • Der lægges særlig vægt på mulighederne for at øge beskæftigelsespo tentialet for kvinder, ufaglærte og unge i områder, der for størstede lens vedkommende er landområder. Dette er et vigtigt middel til at fastholde befolkningen og begrænse afvandringen; • uddannelses- og erhvervsuddannelsesaktionerne for den lokale ar bejdskraft skal opfylde regionens behov med hensyn til iværksætte ruddannelser for ledere af SMV på teknologiområdet og inden for den lokale erhvervsudvikling); • internationalisering, samarbejde, og etablering af net, hvilket af spejler Burgenlands geografiske situation og regionens samarbejde med Ungarn og andre central- og østeuropæiske lande; • bevarelse af et enestående miljø: foranstaltningen »natur- og miljøbeskyttelse« (0,8 mio. ECU fra strukturfondene, samlede om kostninger: 2,26 mio. ) indebærer medfinansiering af projekter vedrørende beskyttede områder og landskaber, der udgør en turistatt raktion, af økologiprogrammet for Burgenland, rensningsprogram- met for Neusiedlersee, nationalparken Neusiedlersee-Seewinkel og programmet for beskyttelse af truede biotoper og levende områder. De muligheder, der er opstået som følge af den nye situation i Centraleuropa og Østrigs tiltrædelse af Den Europæiske Union må udnyttes fuldt ud, også til gavn for Burgenland-regionen, mellem 1995 og 1999. I denne forbindelse skulle vækstpotentialet i nabolandene og de øvrige østrigske regioner påvirke fremtidsudsigterne i meget gunstig retning for den nordlige og centrale del al Burgenland. Den sydlige del af regionen får ikke den samme stimulation udefra og må satse på at udvikle sit eget potentiale (bl. a. kurophold for turister) og udnytte det grænseoverskridende samarbejde bedst muligt. 120 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Tabel 64: Mål 1 — Østrig — Status over den finansielle gennemførelse af SPD 'et (mio. ECU) Program og godkendelsesâr Samlede omkostninger SF-stotte (1) Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(l. ! Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) 199 S SPD Durgcnlan- Mål 6 831,4 165,6 28. 8 17% 14,4 50% Mål 6, som er indført ved tiltrædelsesakten, tager sigte på udvikling af tyndt befolkede områder, dvs. områder med en befolkningstæthed på højst 8 indbyggere pr. km2. De regioner, der er støtteberetti get under mål 6 i Finland og Sverige, er fastlagt i protokol nr. 6 til tiltrædelsesakten. Generelt finder bestemmelserne i strukturfondsforordningerne, navnlig bestemmelserne vedrørende mål 1, også anvendelse på mål 6. Tabel 65: Mål 6 i Finland og Sverige — grundstatistikker Samlet befolkning mål 6 £40. 000 449. 000 1. 289. 000 Finland Sverige I ALT % af landets befolkning Samlet areal mål 6 (km1) % af landets areal 17% 5% - 206. 000 241. 640 447. 640 60% 50% - FINLAND De finske mål 6-regioner dækker et sammenhængende område bestående af regionerne Lappi, Kainuu, Nord-Karjala og Syd-Savo og dele af regionerne Nord- og Midt-Ostrobothnia, Nord-Savo og Midt-Finland. Den gennemsnitlige befolkningstæthed er 4 indb. /km2. I disse regioner har den stigende arbejdsløshed efter krisen i 90'erne forstærket de traditionelle problemer, nemlig et faldende befolkningstal og en flugt fra land til by. Alle disse regioner er endvidere meget afhængige af land- og skovbrugssektoren og af de offentlige tjenester, og det industrielle grundlag er skævt, idet det er koncentreret om visse store virksomheder inden for skovbrugs- og metalindustrien samt den kemiske industri. Endvidere er der forholdsvis få SMV'er, og tabet af arbejdspladser i den offentlige sektor berører kvinderne mere end mændene. SPD'et for mål 6 blev forelagt Kommissionen den 8. marts 1995 og godkendt den 11. juli 1995. Strategien går ud på at udvikle de områder, hvor disse regioner står stærkt, dvs. træprodukter og skovbrugsprodukter, landbrugsspecialiteter, metal, elektronik og turisme. SPD'et har til formål at styrke SMV-grundlaget ved at tilskynde til at oprette lokale industrivirksomheder og private service virksomheder og fremme uddannelse, forskning og udvikling. Programmet tager også sigte på den bedst mulige udnyttelse af mulighederne i forbindelse med de nye teknologier, bl. a. i telekommunika tionssektoren, for at overvinde problemet med de store afstande. På grund af landbrugets betydning, navnlig i områdets sydligste del, skal en fjerdedel af programmet vedrøre støtte til landbrugerne inden for rammerne af ordningen med støtte til landbruget i ugunstigt stillede områder (mål 5a). Programmet omfatter ligeledes ESF-støtte til arbejdsløse og uddannelsesstøtte. ESF finansierer også projekter vedrørende informationssamfundet. Under forhandlingerne med de finske myndigheder blev der vedtaget en række ændringer til de oprindelige programmer. Satsen for Fællesskabets medfinansiering til fordel for ugunstigt stillede områder blev sat ned for at frigøre bevillinger til udviklingsformål. Projekter vedrørende basisinfra strukturer blev opgivet, og aktionerne vedrørende menneskelige ressourcer i informationssamfundet Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 blev styrket. Endvidere blev en række mindre foranstaltninger samlet i i;n fleksibel landdistriktudvik lingspakke, som skal finansiere projekter — navnlig lokale — på en tøng række områder, herunder projekter vedrørende det samiske mindretal i Nord-Lappi. Mål 6: Finland - programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) Prioriterede felter Industriel udvikling (a) Udv. af menneskelige ressourcer (b) Landbrug, skovbrug, fiskeri, landdislrikludv. og miljo (c) Teknisk bistand (d) Samlede omloit- ninger 513,4 189. 8 604. 5 18. 4 l a ll 1. 326,1 SF-slvtle U/Jentligl lull EFRU ESF EUGFL FIUF Hliiioiialt Privat bidrog (d) 1% 153. 7 87,9 209. 1 9. 2 459,9 133. 8 16,7 18. 6 3. 4 19. 9 71,2 12,6 2. 1 172,5 105. 8 0,0 0,0 174,0 3. 6 177,6 bltlfog 153. 7 87,9 280. 5 9. 2 531,3 0,0 0. 0 3. 9 0. 1 4,0 206. 0 14. 0 114. 9 334,9 (C) 46% (b) 14% Det endelige program består af tre prioriterede felter: industriel udvikling, oprettelse af virksomheder og investering i eksisterende virksomheder; menneskelige ressourcer omfattende uddannelse og rådgivning til arbejdsløse, forskning og informationssamfundet; landbrug, skovbrug, fiskeri, udvik ling af landdistrikter og miljø. Fællesskabets bidrag til programmet beløber sig til 459,9 mio. ECU (hvoraf EUGFL tegner sig for en stor del, 39%, på grund af de mange udligningsgodtgørelser, der betales) af de samlede omkostninger på 1,326 mia. ECU. Foranstaltninger til fordel for miljøet: I det finske SPD er der fastsat miljøforanstaltninger, hvortil Fællesskabet skal bidrage med 14,4 mio. ECU, i henhold tilfeltet »industriel udvikling« og det specifikke miljøbeskyttelsesfelt: • / det første tilfælde drejer det sig om at fremme anvendelsen af biologisk energi og andre vedvarende energikilder og udvikle infrastrukturerne og energinettene (strukturfondsstøtte: 8 mio. ECU; samlede omkostninger: 35,3 mio. ) Der er bl. a. tale om investeringer i miljøvenlige energiproduktionsmetoder (vedvarende energikilder, begrænsning af emissioner osv. ) og aktio ner til fremme af en mere rationel energiudnyttelse; • miljøbeskyttelsesforanstaltningen tager sigte på at forbedre vandforsyningssystemernes kvali tet, forbedre affaldsforvaltningen, udvikle genbruget, miljøbeskyttelse i turistcentre, investe ringer i naturlige reserver, miljøundersøgelser, miljøforvaltningsplaner osv. (struktur fondsstøtte: 6,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 16 mio. ). Programmet har bl. a. til formål at nedsætte arbejdsløsheden med 2% om året og få 8. 000 ar bejdsløse i arbejde i et område, hvor der i 1994 var 90. 600 arbejdsløse (24% af den erhvervsaktive befolkning); at øge antallet af stillinger i den private servicesektor og i industrien til 135. 000 (117. 500 i 1994); og at indsnævre afstanden mellem det lokale BNP og landsgennemsnittet med 5 procentpoint (dvs. fra 20% til 15%). Forvaltningen af SPD'et er fordelt mellem regionerne og centralforvaltningen. Hver region har vedtaget sit eget program, som den iværksætter på grundlag af fælles procedurer og kriterier for projektudvælgelse gennem et regionalforvaltningsudvalg bestående af repræsentanter for regionen, ministeriernes lokale kontorer og arbejdsmarkedets parter. Derfor er der kun ét SPD med ét overvågningsudvalg. Overvågningsudvalget holdt møde i september og november 1995. SVERIGE De svenske regioner, der er støtteberettiget under mål 6, ligger i den nordlige del af landet. Der er syv i alt, nemlig ét helt lån (Jåmtland) og en del af seks lån (Vàrmland, Kopparberg, Gavleborg, Våsternorrland, Vasterbotten, Norrbotten). Befolkningstætheden i disse regioner er ps 2 indb. pr. km2. Disse områder er under ét præget af små bycentre i lang afstand fra hinanden. En tredjedel af befolkningen bor meget spredt uden for disse centre. Denne lave befolkningstæthed inde i landet, og den heraf følgende stærke afhængighed af kystområderne medfører et kraftig efterspørgsel efter 122 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 infrastrukturer og social solidaritet. Arbejdsløsheden ligger på 13%, og beskæftigelsen er meget afhængig af den offentlige sektor, navnlig kvindernes beskæftigelse, mens skovbrug og minedrift, som er i tilbagegang, er den næststørste beskæftigelseskilde. SPD'et blev godkendt af Kommissionen den 6. november 1995 og fastsætler et strukturfondsbidiag på 252 mio; ECU (samlede omkostninger: 635 mio. ECU). Programmet har til formål at løse problemerne i forbindelse med regionernes perifere beliggenhed, bortfaldet af arbejdspladser i de traditionelle industrier (navnlig mineindustrien) og de befolkningsmæssige skævheder, der skyldes kvindernes og de unges fraflytning. Endvidere tager programmet sigte på at udvikle regionens stærke sider, nemlig et velbevaret miljø, mange naturlige ressourcer og forholdsvis veludviklede infrastruk turer. SPD'et søger således at fremme jobskabelsen i den private sektor for at mindske arbejdsløshe den og kompensere for de påtænkte personalenedskæringer i den offentlige sektor, som navnlig vil berøre kvinderne. De små og meget spredte samfunds overlevelsesevne vil afhænge af deres evne til at skabe nye arbejdspladser og bevare regionen som et attraktivt leve- og arbejdssted. Mil 6: Sverige • programmeringen for i 995-1999 (mio. ECU) Prioriterede fetter DcskxftigeSe, handel og indusiri (a) Fremme af knowhow (b) landbrug, fiskeri og naturlige resi (c) Landdisuiktsudv. og f_lkulab*aiixjik (d) Den samiikc befolkning (c) Teknisk bisland (0 Sandede omkost ninger 269. 4 102. 7 151. 5 85. 4 15. 7 10. 3 635,0 1 all lait EFKU SF-slirlle ESF EUGFL FIUF Offentligt nationalt bidrag Privat bidrag 82. 0 41. 8 64. 1 41. 7 7. 6 5. 2 152,0 51. 2 35. 7 12. 5 13. 7 0. 0 2. 5 122. 6 20,9 13,1 6. 0 20. 0 2,6 1. 3 63,0 3. 5 0,0 43,6 8,0 5. 0 1. 2 61,4 0,0 0,0 4. 0 0. 0 0. 0 0. 1 4,1 80. 2 40,4 61. 0 41,7 7. 6 5,2 236. 1 106,6 13,5 24. 4 2. 0 0. 5 147,0 (a) 43% Strategien i programmet, som omfatter fem prioriteter, bygger ligeledes på en række horisontale temaer, nemlig: bedst mulige udnyttelse af informationsteknologierne i samtlige socioøkonomiske aktivitetsområder; lige muligheder for mænd og kvinder; bevarelse af det enestående naturlige miljø og kulturarven; udnyttelse af regionens konkurrencefordele; styrkelse af borgernes kvalifikationer og færdigheder. Der er ligeledes fastsat en række foranstaltninger, der skal hjælpe virksomhederne og forbedre deres konkurrenceevne, udvikle FTU-potentialet samt informationsteknologierne, udvikle landbrugs- og naturressourcerne under hensyntagen til miljøet, udvikle turismen, fremme de lokale initiativer og hæve uddannelses- og kvalifikationsniveauet. Den særlige prioritet vedrørende den samiske befolkning vil gøre det muligt at bevare samernes miljø og deres traditionelle eksistensgrund lag, opdræt af rensdyr. Foranstaltninger til fordel for miljøet: I det svenske SPD er der fastsat to foranstaltninger, hvortil fællesskabsbidraget beløber sig til 6 mio. ECU: • til fordel for naturlige ressourcer og bevarelse af landskaberne: genbrugsaktioner, forbedring af vandforsyningssystemerne og kloakeringen, beskyttelse af særlige områder, forskning og pilotprojekter med henblik på et miljøvenligt landbrug og udvikling af bedre miljøforvaltnings systemer (strukturfondsstøtte: 4 mio. ECU; samlede omkostninger: 8 mio. ); • til udvikling af miljøekspertisen: støtte til uddannelse i miljøteknologier, uddannelse af land brugere og skovejere i miljøforvaltning, uddannelse i genbrug i erhvervslivet, nye vandteknolo gier og information af turistsektoren om »Allemansråt« (befolkningens adgang til landområ der) (strukturfondsstøtte: 2 mio. ECU; samlede omkostninger: 4 mio. ), Programmets generelle mål er at skabe og/eller bevare ca. 9. 500 arbejdspladser, at indsnævre afstanden mellem regionens BNP pr. capita (ekskl. energiproduktionen) og landsgennemsnittet, at oprette 900 nye virksomheder og styrke knowhow'en med hensyn til informationsteknologier. Den største del af programmets budget (80%) vil blive gennemført af de regionalforvaltningsudvalg, som udspringer af de lokale og regionale strukturer, der allerede findes. Visse foranstaltninger, f. eks. foranstaltningerne vedrørende mål 5a, vil blive ledet af centrale kontorer, mens den samiske befolkning vil modtage et globaltilskud. Den første møde i SPD'ets overvågningsudvalg fandt sted i december 1995, og godkendelsen og gennemførelsen af projekterne begyndte allerede i 1995. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 123 Tabel 66: Mål 6 — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmeret Godkendt % Forpligtelser 1995 % af støtten Betalinger 1995 % af støtten FI 459,9 459,9 100% 81,0 18% 40,5 9% SE 252,0 252,0 100% 44,9 18% 22,5 9% talt 711,9 711,9 100% 125,9 18% 63,0 9% 7. 2. Mål 2 I henhold til strukturfondsforordningerne og bestemmelserne i tiltrædelsesakten for Østrig, Finland og Sverige og efter enstemmig godkendelse fra Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling af Regionerne vedtog Kommissionen den 22. februar for Østrigs og Finlands vedkommende" og den 10. maj 1995 for Sveriges vedkommende" listen over områder, der er støtteberettiget under mål 2. Tabel 67: Mål 2 i de nye medlemsstater — grundstatistikker Antal stotte- berettigede regioner 4 6 5 Samlet befolkning mål 2 640. 000 790. 000 970. 000 % af landets befolkning Samlet areal mål 2 (km2) % af landets areal 8% 15% 11% 8. 692 17. 000 35. 325 10% 5% 8% Østrig Finland Sverige ØSTRIG De østrigske myndigheder fremlagde forslag vedrørende de fire østrigske mål 2-regioner (Steiermark, Niederosterreich, Oberosterreich og Vorarlberg) den 26. april 1995, og Kommissionen godkendte SPD'erne den 15. november 1995. Disse programmer dækker perioden 1995-1999. De samlede omkostninger beløber sig til 816 mio. ECU, hvoraf 101 mio. udgør strukturfondsbidraget. Tabel 68: Mål 2 — Østrig — fordeling af finansielle midler pr. region og pr. fond (mio. ECU) SPD Sandede omkostninger lait SF-stotte EFRU ESF Steiermark Niederosterreich Oberosterreich Vorarlberg I ALT 463,4 199,2 67,0 86,6 816,1 58,0 22,4 10,8 9,9 101,0 38,8 17,9 7,1 6,4 70,2 Privat bidrag Offentligt nationalt bidrag 123,7 33,7 18,7 12,0 188,2 281,7 143,0 37,5 64,7 526,9 19,2 4,5 3,6 3,5 30,8 SPD'ernes strategi går ud på at modernisere og diversificere erhvervslivet i disse regioner, som rammes af den hurtige nedgang i metal-, stål-, og tekstilindustrien. Hovedvægten er lagt på oprettelse af nye virksomheder og styrkelse af de eksisterende (navnlig SMV) gennem udvikling af nye teknologiske færdigheder. Ca. 60% af de disponible ressourcer skal bruges til at styrke industri og 55 FT L 51 af 8. 3. 1995. " F TL 123 af 3. 6. 1995. 124 Syvende årsbemmhig — Strukturfondene i 1995 håndværk og forbedre de teknologiske kvalifikationer; 30% skal gå til financiering af foranstaltnin ger til kvalificering af de menneskelige ressourcer og 7% til udvikling og fremme af turismen. Det skønnes, at de aktioner, der finansieres over disse fire SPD'er, vil gøre det muligt at oprette eller opretholde 11. 000 stillinger. Mål 2: Ostrig - programmeringen for 1995-1999 Prioriterede felter Imcsieiiiigc/ i virksomhederne (huunder turisme) (») Samlede omkost ninger SF-statte 1 all EFRU ESF Offentligt nationalt bidrag Privat bidrag 573,4 40. 8 40,8 0. 0 84. 9 447,7 F&U, innovation, teknologisk overfortet (b) Sumeinfiaslniklurer (c) Uddannelse og omskoling (d) Teknisk bistand (e) 84,4 76,6 75. 6 «. I 10. 2 16. 7 30,5 2,8 I ALT 116,1 101,0 10,2 16. 7 0,0 2. 5 70,7. 0. 0 0. 0 30. 5 0. 3 30,8 23,2 35,1 41,7 3,3 188,2 51. 0 24,8 3. 4 0,0 526,9 9% (e) 1% (c) (b) (a) 71% Hensyntagen til miljøet Miljøbeskyttelse er en integrerende del af SPD'erne og udgør et led i støtten til indførelse af rene teknologier og anvendelse af alternative energikilder: • / Steiermark vedrører to foranstaltninger, som indgår i to forskellige prioriterede felter (investering i industri og turisme, teknologioverførsel og rådgivning), støtte til virksomheder nes investering i miljøbeskyttelse og rådgivning om energibesparelser og miljøteknikker; • i Voralberg omfatter foranstaltningen til forbedring af knowhow'en støtte til pilotprojekter og aktioner, som fremmer en rationel energiudnyttelse og mere miljøvenlige produktionsteknik ker; • i Niederosterreich indgår miljøaktionen i tre foranstaltninger, nemlig i forbindelse med erhvervslivets omstrukturering: støtte til virksomhedernes investeringer (rationel energiudnyt telse, begrænsning af industriaffald og luftforurening osv. ), i forbindelse med virksomhedsråd givning: rådgivning af SMV (affaldsbehandling, forureningsbegrænsning, kontrol osv. ); i forbindelse med crhvervsinfrastrukturer: investeringer i vedvarende energikilder (solenergi, biologisk energi, vindmøller, vandkraft osv. ). Endvidere er der fastsat særlige foranstaltninger til erhvervsmæssig reintegrering af kvinder, navnlig i Nieder- og Oberosterreich. Den tekniske bistand vil blive ydet for at styrke og etablere regionalfor valtningsstrukturer, som gør det muligt at udvikle og lancere ideer til nyskabende projekter og koordinering af regionaludviklingsindsatsen. Tabel 69: Mål 2 — Østrig — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkendelsesår Samlede omkostninger SF-stotte (1) Forpligtelser 1995 (2) 0/ /o (2)/(l) Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) 199,2 67,0 463,4 86,6 816,1 22,4 10,8 58,0 9,9 101,0 22,4 10,8 11,1 9,9 54,1 100% 100% 19% 100% 54% 7,6 3,9 5,6 4,3 21,4 34% 37% 50% 44% 40% I ALT 1995 SPD Niederosterreich SPD Oberosterreich SPD Steiermark SPD Vorarlberg FINLAND Seks industriområder er støtteberettiget under mål 2 i Finland. Programmeringen er genstand for et enkelt SPD for 1995-1996, idet de finske myndigheder har ønsket at fremlægge et nyt program for perioden 1997-1999. Tre af områderne er kystområder (dele af regionerne Stakunta og Varsinais Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 125 Suomi på vestkysten, Ita-Uusimaa og Kymenlaakso på østkysten af Den finske Bugt og Kokkola på nordvestkysten); tre andre områder ligger inde i landet i regionerne Påjijt-Håme (Lahti) i Midt- Finland (Jyvåskyla) og i Syd-Karlaja (Lappeenranta). Hovedproblemet i disse områder er en høj arbejdsløshed (23% i gennemsnit i 1994, mod landsgennemsnittet på 20%), som skyldes strukturfor andringerne og den konstante nedlæggelse af arbejdspladser i hovedindustrierne, som domineres af store virksomheder inden for skovbrug, metalindustrien og den kemiske sektor. Det strukturbetinge de fald i beskæftigelsen i disse industrier tog ekstra fart, da samhandelen med Rusland brød sammen efter 1990. Afhængigheden af nogle få store arbejdsgivere er et af de svage punkter i disse regioner. I SPD'et lægges der derfor vægt på diversificering og udvikling af SMV. Ud over støtten til oprettelse af nye virksomheder tilskynder programmet til udvikling af de eksisterende SMV gennem investeringer, forskning, produktudvikling og uddannelse i teknologi og markedsføring. Derfor er det så vigtigt med uddannelse og etablering af netværk med andre SMV eller større virksomheder (gruppeudvik ling). Endelig tager programmet sigte på at udvikle Finlands rolle som adgangsvej til Rusland og De Baltiske Stater, bl. a. ved målrettede investeringer i transithavnene. Mål 2: Finlund - programmeringen for 1995-1996 Prioriterede felter Udvikling af virksomhederne (») Knowhow og teknologi (b) Miljø, infrastrukturer og turisme (c) Teknisk bistand (d) Sandede omkost ninger FS-stuie EFHU lait ESF Offentligt nalionall bidrag Privat bidrag 172. 8 45,6 61,8 2,8 283,0 36,6 16,3 14. 9 M 69,2 30. 5 Kl 14,9 1,1 55,2 6,1 'Ifi 0,0 0. 3 14,0 49,4 20,1 37,0 U 107,9 86. 8 9,2 9,9 105,9 IA1. T (c) (b) (d) 1% Programmet blev forelagt Kommissionen den 8. marts 1995 og godkendt den 11. juli 1995. Det omfatter tre prioriterede felter: udvikling af virksomhederne; udvikling af knowhow og teknologi; miljø, infrastrukturer og turisme. Fællesskabets bidrag beløber sig til 69,2 mio. ECU, og de samlede omkostninger ligger på 283 mio. ECU. Programmets mål er en nettostigning i antallet af arbejds pladser på 10. 000 i disse regioners industri- og servicesektor; et fald i arbejdsløshedstallet, således at det kommer på linje med landsgennemsnittet; en 3% stigning i antallet af SMV; en 3% stigning i antallet af eksportorienterede SMV. To miljøbeskyttelsesforanstaltninger: Den ene indgår i udviklingsfeltet »udvikling af knowhow og teknologi«, den anden i det egentlige miljøfelt: • foranstaltningen »udvikling og anvendelse af miljøteknologier« (0,3 mio. ECU fra struktur fondene; samlede omkostninger: 1,1 mio. ) omfatter støtte til indsamling og spredning af oplysninger om »grønne« teknologier, til udvikling af miljøvenlige produkter og produktions metoder, til undersøgelser og forskning på miljøområdet og til samarbejdet mellem virksomhe derne på miljøområdet; • foranstaltningen »miljøbeskyttelse og byfornyelse« (6,9 mio. ECU fra strukturfondene; samle de omkostninger: 30 mio. ) omfatter støtte tit renovering og ibrugtagning af tomme industrie jendomme, tilforbedring af miljøet i bycentrene, til kampagner til forøgelse af miljøbevidsthe den, til forskning og udvikling inden for affaldsbehandling. Forvaltningen af programmet er fordelt mellem regionerne og centralforvaltningen. Hver region har vedtaget sit eget program, som den iværksætter på grundlag af fælles procedurer og kriterier for projektudvælgelse gennem et regionalforvaltningsudvalg bestående af repræsentanter for regionen, ministeriernes lokale kontorer og arbejdsmarkedets parter. Derfor er der kun ét SPD med ét overvågningsudvalg. Overvågningsudvalget holdt møde i september og november 1995. 126 Svvende årsberetning Sttuklu-fondene i liM> Tabel 70: Mål 2 — Finland — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et (mio. ECU) Program og godkendelsesâr Samlede omkostninger SF-stnlte (1) Forpligtelser 1995 (2) % Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) 1995 SPD Finland SVERIGE 1 283,0) 69,2| 31,l| 45%| 15,6{ 50% Forslagene vedrørende»de fem svenske mål 2-regioner (Angermanlandskusten, Bergslagen, Blekinge, Fyrstad og Norra Norrlandskusten, som har en samlet befolkning på 970. 000 indbyggere) blev forelagt Kommissionen den 16. juni 1995, og de fem SPD'er blev godkendt den 22. november 1995. De dækker perioden 1995-1999. Disse fem regioner er præget af stor afhængighed af de traditionelle industrier (skovbrug, minedrift, maskinindustri), én eller to meget store arbejdsgiveres dominans på det lokale arbejdsmarked, ringe foretagsomhed, tendens til udvandring og en aldrende befolkning. I programmerrie er der fastsat et strukturfondsbidrag på i alt 160 mio. ECU, mens de samlede omkostninger beløber sig til godt 800 mio. ECU. Den største udfordring i disse regioner er at oprette nye arbejdspladser for at opveje de nylige nedskæringer i de traditionelle industrisektorer og det forventede tab af arbejdspladser i den offentlige sektor. SPD'ernes hovedmål er da også at modernisere og diversificere det regionale erhvervsliv for at skabe et solidt udgangspunkt for jobskabelse i den private sektor. De fem programmer er centreret om forbedring af miljøet omkring virksomhederne i de pågældende regioner og styrkelse af SMV i produktionssektoren og på serviceområdet. Programmerne tager ligeledes sigte på at udvikle turistaktiviteterne ved at udnytte den enestående kulturarv og storslåede natur i disse regioner. Det skønnes, at disse programmer vil gøre det muligt at oprette 21. 000 nye arbejdspladser. Tabel 71: Mål 2 — Sverige —fordeling af finansielle midler pr. region og pr. fond (mio. ECU) SPD Sandede omkostninger lait SF-stotte EFRU ESF Angermanlandskusten Dergslagen Blekinge Fyrstad Norra Norrlandskusten I ALI 89,5 321,4 85. 8 145,5 161,0 803,2 18,0 67,0 15,0 24,0 36,0 160,0 14,2 47,5 12,3 19,0 28,7 121,7 Offentligt nationalt bidrag Privat bidrag 3,8 19. 5 2,7 5,0 7,3 38,3 29,5 150,9 33,1 56,0 83,0 352,5 42,0 103,5 37,7 65,5 42,0 290,7 For at nå disse strategiske mål er prioriteterne blevet centreret om udvikling af virksomheder og industrier, turisme og menneskelige ressourcer. For at fremme diversificeringen og øge virksomhe dernes konkurrenceevne og eksportpotentiale vil støtten blive ydet til rådgivningstjenester, etablering af netværk og forsknings-og uddannelsesaktiviteter. For at stimulere innovationen i SMV er der i SPD'erne fastsat en støtte til etablering af net mellem virksomheder, samarbejde mellem virksomhe der og videncentre og uddannelse af SMV'ernes personale. Man vil ligeledes bestræbe sig på at tiltrække investeringer (retablering og rensning af industriarealer og salgsfremstød). Endelig vil programmerne støtte aktioner til fremme af udviklingen af turismen (f. eks. små turistinfrastruktu rer, organisering af kulturmanifestationer, som sætter disse regioners rige kulturarv i relief, udvik ling af nye attraktioner). Disse prioriteter støtter sig på horisontale felter som f. eks. udvikling af informationsteknologier, ligheden mellem mænd og kvinder, miljøbevarelse og erhvervsuddannelse. fremme af Syvende årsberetning —Strukturfondene i 1995 127 Miljøforanstaltninger: Alle svenske SPD'er omfatter miljøforanstaltninger, som tager sigte på: • renovering og rensning af forladte industrigrunde og -bygninger (Bergsladen: EFRU: 3 mio. ECU; samlede omkostninger: 16 mio. ); • støtte til udvikling af miljøvenlige produkter og indførelse af rene teknologier i SMV (Fyrstad: EFRU:'0,6 mio. ECU; samlede omkostninger: 3,6 mio. ); • støtte til bevarelse og vedligeholdelse af den fælles arv (Fyrstad: EFR U: 1,6 mio. ECU; samlede omkostninger: 9,1 mio. ; Norra-Norrlandskusten: EFRU: 1,8 mio. ECU; samlede omkostnin ger: 8,7 mio. ). Disse programmer retter sig især mod SMV, iværksættere, kommuner, forskellige lokalorganisatio ner og uddannelses- og F&U-institutioner. Mål 2: Sverige - programmeringen for 1995-1999 Prioriterede felter omkost lait EFRU ESF nationalt ninger bidrag Sandede SF-stutte Offentligt Udvikling af virksomhederne (a) Innovation, forskning & teknologi (b) Virksomhedernes miljo, lurisme, iokaludvikling (c) Uddannelse, kvalifikationer (d) Teknisk bistand (i) 1 ALT 453. 1 86. 7 157. 1 97. 2 9. 1 IIU. 2 79. 5 17,8 33,8 24,3 4,6 63. 5 17,8 30,8 6. 2 3. 4 160,0 121,7 16 0,0 3 18,1 1. 2 38,3 171,7 39,8 89,6 46,9 4. 5 352,5 Priant bidrag 201. 9 29. 1 33,7 26. 0 0. 0 290,7 Programmeringen finder sted i et partnerskab omfattende Kommissionen, centralregeringen og de regionale og lokale myndigheder, som repræsenterer alle lokale interesser, herunder arbejdsmarke dets parter. Der anvendes et forvaltningsudvalgssystem, som er underlagt SPD'ets almindelige overvågningsudvalg. Det første møde i de fem overvågningsudvalg for SPD'erne fandt sted i december 1995. Tabel 72: Mål 2 — Sverige — Status over den finansielle gennemførelse af SPD 'erne (mio. ECU) Samlede omkostninger SF-stette (1) Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(D Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) »y,3 321,4 85,8 145,5 161,0 803,2 18,0 67,0 15,0 24,0 36,0 160,0 18,0 12,8 15,0 24,0 36,0 105,8 100% 19% 100% 100% 100% 66% 6,2 6,4 5,0 8,2 12,3 38,1 34% 50% 34% 34% 34% 36% Programmer og godkendelsesår 1995 SPD Angerlandsleeten SPD Bergslagen SPD Blekinge SPD Fyrstad SPD Norra Norrlandskusten ALT 7. 3. Mål 3 og 4 Som for de øvrige måls vedkommende var 1995 for så vidt angår mål 3 og 4 præget af udarbejdelsen af SPD'erne for de nye medlemsstater inden for rammerne af et aktivt partnerskab. Tabel 73: Mål 3 og 4 — Vejledende fordeling af bevillingerne til de nye medlemsstater (mio. ECU) Østrig Finland Sverige l a it Mål 3 et 4 Mål 3 Mål 4 395,0 343,0 520,0 1. 258,0 334,0 258,4 347,0 039,4 61,0 84,6 173,0 318,6 128 ØSTRIG Swemle åisbetetning Sliukturl-mdene i /W. l De østrigske SPD'er for mål 3 og 4 blev godkendt i juli 1995. De repræsenterer en samlet støtte fra ESF på 395 mio. ECU og gennemføres under Arbejds- og Socialministeriets generelle ansvar gennem den offentlige arbejdsanvisningstjeneste og de sociale tjenester på forbundsstatsplan. Programmerne omfatter perioden 1995-1999. Må! 3: Programmeringen for 1995-1999 (nùo. ECU) Prioriterede felter Stotter til grupper, der berøres af strukturforandringerne (a) Integrering af langtidsledige, ældre og personer, som er truet af udstødelse (b) Integrering af handicappede (c) Støtte til erhvervsmæssig integrering af unge (d) Fremme af lige muligheder for mænd og kvinder (e) Teknisk bistand (f) ESF 25,8 113,8 95,2 22,9 61,1 L\2 I a l tl 334,0 (f) 5% (a) 8% (e) 18% (d) 7% (C) 29% (b) 33% Mål 3: Under mål 3 vil støtte til befolkningsgrupper, som særlig berøres af den accelererende økonomiske udvikling efter tiltrædelsen af Den Europæiske Union, få særlig prioritet. ESF's støtte — fortsættelse og udbygning af den østrigske arbejdsmarkedspolitik — vil navnlig være rettet mod langtidsledige, ældre og personer, der er truet af udstødelse fra arbejdsmarkedet. Et betydeligt støttebeløb skal tilskynde handicappede arbejdsløse til at søge arbejde igen. Der vil blive truffet yderligere foranstaltninger for at fremme lige muligheder for mænd og kvinder og erhvervsmæssig integrering af unge. Mål 4: Programmeringen for 1995-1999 (nùo. ECU) Prioriterede felter Foregribelse af udviklingen på arbejdsmarkedet og efteruddannelse (a) ESF (c) 14% <d> 3% ( a> 7% Erhvervsuddannelse (b) Forbedring og udvikling af uddannelsessystemet (c) Teknisk bistand (d) 4,5 46,0 8,4 2,1 lait 61,0 Mål 4: SPD'et for mål 4 har som hovedformål at hjælpe lønmodtagere med at tilpasse sig den industrielle udvikling og de nye produktionsmetoder. I medfør af koncentrationsprincippet centreres foranstaltningerne om personalet i SMV. Målgrupperne vil være ældre arbejdstagere, ufaglærte arbejdstagere eller arbejdstagere med forældede kvalifikationer, arbejdstagere i nøglepositioner, toldfunktionærer, delvis arbejdsløse og sæsonarbejdere. Da denne model er en nyskabelse i den østrigske arbejdsmarkedspolitik, vil interventionerne blive evalueret efter to år og om fornødent tilpasset eller udskiftet. Programmernes gennemførelse i 1995 blev lettet, da de østrigske myndigheder besluttede at udbetale forskud til initiativtagerne til projekterne. De sociale og økonomiske virkninger vil dog først kunne ses i løbet af 1996. Tabel 74: Mål 3 og 4 — Østrig — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkendelsesâr Samlede omkost ninger SF-støtte (1) Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) Mål 3 1995 SPD Østrig Mål 4 1995 SPD Østrig 779,3 334,0 64,1 19% 32,0 50% I ALT 171,4 950,6' 61,0 395,0 11,7 75 K 19% 19%" 5,9 37,9" 50% 50% Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 129 FINLAND Finland var den første af de nye medlemsstater, der fik godkendt sine ESF-programmer, De finske SPD'er for mål 3 og 4 blev nemlig godkendt den 25. juli 1995. Der er fastsat en samlet ESF-støtte på 343 mio. ECU. ESF's støtte svarer til 7% af de nationale midler, der afsættes til beskæftigelsesfrem mende foranstaltninger. Da Finland er et af de europæiske lande, der er længst fremme på uddannelsesområdet og det beskæftigelsespolitiske område, er en stor del af ESF's foranstaltninger og programmer forbeholdt nyskabende aktioner. For så vidt angår gennemførelsen er der oprettet overvågningsudvalg for hver enkelt mål, og alle udvalg har holdt møde. Endvidere har der allerede været afholdt flere seminarer, forberedende møder og møder i arbejdsgrupper. Overvågnings- og evalueringsmekanismerne er aftalt med de finske myndigheder, og overvågningsudvalgene vil afgive udtalelse i første halvår 1996. Det er Arbejdsministeriet, der koordinerer interventionerne under mål 3 og 4. Ministeriet koordinerer også sammen med de kompetente myndigheder de foranstaltninger vedrørende de enkelte mål, der vedrører menneskelige ressourcer, og har ansvaret for gennemførelsen af de fleste af ESF's horison tale programmer. Budgetlægningen og de nationale regler bevirker, at de beslutningsprocedurer, der gælder for ESF-projekterne, bliver kendt i brede kredse. Mål 3: SPD'et er rettet mod bekæmpelse af arbejdsløsheden og stimulering af den økonomiske vækst gennem oprettelse af SMV. Ca. 97. 400 personer skulle blive omfattet af de foranstaltninger, der er programmeret under mål 3. Mål 3: programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) Prioriterede felter Reintegrationsforlob (a) ESF 110,0 (c) 0. 3% Jobskabelse og udvikling af menneskelige ressourcer i SMV (b) Unges beskæftigelsesmæssige behov (c) Foranstaltninger til fordel for Àlandsoeme (d) Teknisk bistand (e) 61,5 82,2 0,8 3,9 lait 258,4 (b) 24% I begyndelsen af 1995 fremskyndede de finske myndigheder iværksættelsen af programmet ved at indføre en »procedure med absolut prioritet«. Udviklingen af nye arbejdsmetoder og praktiske modeller, den administrative procedure og indførelsen af de nødvendige instrumenter havde været mere tidkrævende end forventet. Sidst på efteråret blev der sat flere projekter i gang. I alt påbegyndtes 204 projekter i 1995. Når man tager de vanskeligheder, der ikke kan undgås i det første år, i betragtning, må resultaterne for 1995 betegnes som tilfredsstillende. Mål 4: Mål 4 får tildelt en samlet støtte på 84,6 mio. ECU for perioden 1995-1999. Målet omfatter tre prioriterede områder og skulle være til gavn for 34. 500 personer. Mål 4: Progranutieringenfor 1995-1999 (nùo. ECU) Prioriterede felter Forudsigelse af udviklingen i løbet af arbejdslivet (a) Uddannelse og omskoling; erhvervsvejledning og rådgivning (b) Udvikling af knowhow og nyskabende net (c) Foranstaltninger til fordel for Àlandsoeme (d) Teknisk bistand (e) l a it (c) ESF 7,6 47,5 25,5 0,2 3,8 84,6 (b) 57% 130 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Programmet for mål 4 kom hurtigere i gang end forventet i de fleste af medlemsstaterne, pet eneste problem er koncentrationen af finansieringerne og projekterne om en håndfuld foranstaltninger, navnlig foranstaltningen vedrørende udviklingen af personalets praktiske kvalifikationer, som er den vigtigste i SPD'et og den eneste, der er kommet i fuld gang fra begyndelsen. De øvrige foranstaltnin ger er endnu kun genstand for enkelte projekter. I alt blev 81 projekter påbegyndt i 1995. Tabel 75: Mål 3 og 4 — Finland — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer godkendelsesâr Samlede omkost ninger SF-stotle Forpligtelser (1) 1995 (2) /o (2V(1) Betalinger 1995 (3) % (3V(2) Mål 3 1995 SPD Finland 926,0 258,4 l a it 301,5 1. 227,5 84,6 343,0 Mål 4 1995 SPD Finland SVERIGE Programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) Prioriterede felter Erhvervsmæssig integrering af unge (a) Bekæmpelse af langtidsledighed (b) Erhvervsmæssig integrering af personer, der er i fare for at blive udstødt (c) Teknisk bistand (d) 60,3 ' 14,8 75,2 ESF 96,6 173,1 63,3 14. 0 23% 30,2 50% 18% 22% 7,4 37,6 50% 50% (d) 4% (c) 10% (a) 28% lait 347,0 (b) 50% Mål 3: Sverige forelagde i april 1995 sit udkast til SPD vedrørende mål 3 for Kommissionen, som godkendte SPD'et den 6. december 1995. Programmet blev først iværksat i 1996, men det blev aftalt at yde ESF's støtte med tilbagevirkende kraft til de støtteberettigede projekter, der var sat i gang efter 1. juli 1995. ESF's medfinansieringer vil blive koncentreret om de mest effektive og nyskabende integreringsforanstaltninger, som henvender sig til de personer, der er mest truet af udstødelse fra arbejdsmarkedet. Ved alle foranstaltninger skal princippet om lige muligheder overholdes. Ca. 160. 000 personer skulle blive omfattet af programmet vedrørende mål 3 fra 1995 til 1999. Mål 4: Programmeringen for 1995-1999 (nùo. ECU) Prioriterede felter Prognose, planlægning og udvikling (a) Erhvervsuddannelse, erhvervsvejledning og rådgivning (b) Samarbejds- og overførselsslrukturer, net (c) Teknisk bistand (d) ESF 26,0 112,4 26,0 8,6 lljfi t I alt[ (c) 15% (d)5% (a) 15% (b) 65% Mål 4: De svenske myndigheder forelagde i april 1995 udkastet til SPD for mål 4 for Kommissionen, men det skulle først godkendes i februar 1996. Følgelig kan ESF-støtten kun tildeles projekter, der er iværksat i perioden 1996-1999. Programmet vil først og fremmest tage sigte på nyskabende tilpas ningsforanstaltninger, der henvender sig til SMV med under 50 ansatte. SPD'et udgør et sam menhængende hele, hvor hver foranstaltning fører eller åbner døren til en anden: den makroøkono miske foregribelse fører til foregribelse og fastlæggelse af virksomhedernes erhvervsuddannelsesbe- hov. Denne fremgangsmåde indebærer udarbejdelse af individuelle virksomhedsplaner, efter- og Svvende årsberetning Sliiikiutjondene i 1995 131 videreuddannelse af ledere og — navnlig — erhvervsuddannelse for personalet, især arbejdstagere, der er truet af arbejdsløshed. Den sidste foranstaltning fremmer etableringen af net mellem arbejds tagere, virksomheder og overførselsstrukturer. Det bemærkes, at højst 15% af rammebevillingen til hovedforanstaltningerne vil blive afsat til projekter, som vedrører personalet i SMV i den offentlige pleje- og omsorgssektor i kommuner og lån. I øvrigt tager samtlige foranstaltninger hensyn til princippet om lige muligheder for mænd og kvinder. Det samlede antal begunstigede i perioden 1996- 1999 vil ligge på ca. 240. 000. Tabel 76: Mål 3 — Sverige — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et (mio. ECU) Program og Samlede omkost ninger SF-stottc (D Forpligtelser 1995 (2) 0/ /o (2)/(l) Betalinger 1995 (3) /o (3)/(2) 771,0 347,0 73,0 21% 36,5 50% « a i l É i ï ï i^ 1995 SPD Sverige 7. 4. Mål 5a Mål 5a-landbrug Prognoserne for de nye medlemsstaters fordeling af udgifter under mål 5a-landbrug, uden for mål 1-, 5b- og 6-regionerne, blev godkendt i 1995 i lighed med prioriteterne for de enkelte aktivitetsområder, kategorier af landbrugere og typer af områder. Tabel 77: Mål Sa-landbrug — prognoser vedrørende bevillingsfordelingen i de nye medlemsstater, 1995- 1999 (mio. ECU) Østrig Finland - Sverige lait lait 385,8 331,0 90,1 806,9 Produktion Afsætning og forarbejdning Produktion Afsætning og forarbejding Produktion Afsætning og forarbejdning Produktion Afsætning og forarbejdning 323,5 62,3 287,9 43,1 67,2 22,9 678,6 128,3 /o 84% 16% 87% 13% 75% 25% 84% 16% Mål 5a-landbrug — medlemsstaternes valg 1995-1999 (b) 3% (C) 27% Finland ' • >* (a) (f) 7% V 0. 2% 57% (e 66% (e) 78% • investeringer i bedriften (a) • Forarbejdning og afsætning (c) DBjergområder og ugunstigt stillede områder (c)_ • Producenlsammenslutninger (b) DUddannelse og hjælpetjenester (d) D Unge landbrugere (0 132 Mål 5a-fiskeri Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Efter det forberedende arbejde, som allerede var gået i gang i 1994, blev de tre programmer for mål 5a-fiskeri for perioden 1995-1999 til fordel for Sverige, Finland og Østrig godkendt i 1995. Det bemærkes, at SPD'erne for Sverige og Finland under mål 6 ligeledes indeholder rubrikken »fiskeri«. Tabel 78: Mål 5a-fiskeri — prioriterede interventioner i de nye medlemsstater (mio. ECU) Østrig Finland Sverige SF i alt 4,1 Justering og omlægning af fiskeriindsatsen Andre foranstaltninger i forbindelse med fiskerflåden Fornyelse og modernisering af fiskerflåden Akvakultur Beskyttede havområder Havnefaciliteter Forarbejdning og afsætning af produkter Produktfremme Socioøkonomiske foranstaltninger (1) Andre foranstaltninger 2,4 6,0 0,5 1,0 6,5 2,2 pm 0,3 23,0 ( 1 ) Disse foranstaltninger kan indfor es i medlemsstaterne efler ændringen af forordning (EF) nr. 3699/93 i 1995. 0,87 0,04 pm 1,05 lait 2,0 4,0 12,0 5,1 1,9 2,2 9,0 2,2 pm 3,6 40,0 8,1 0,0 14,4 12,2 2,4 3,2 16,4 4,4 pm 3,9 65,0 Del beløb, der skal afsxIles til disse foranstaltninger, skal fastsættes inden for den samlede bevillingsramme. Tabel 79: Mål 5a-fiskeri — status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkendelsesâr Samlede omkostninger SF-sløtte 0) Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) 22. 5 81,9 115,9 2203 2,0 23,0 40,0 65,0 2,0 23,0 40,0 65,0 100% 100% 100% 100% 0,2 6,9 12,0 19,1 I ALT - 10% 30% 30% 29% 1995 SPD Østrig SPD Finland SPD Sverige ØSTRIG I SPD'et vedrørende mål 5a-fiskeri (bortset fra mål 1-regionen), som blev godkendt den 26. juli 1995, er der fastsat et FIUF-bidrag på 2 mio. ECU for perioden 1995-1999. Programmet vedrører navnlig akvakultur og forarbejdning og afsætning af produkter. Det første møde i overvågningsudvalget blev holdt i oktober 1995. Her blev udvalgets forretningsorden og kriterierne for projektudvælgelsen godkendt. De østrigske myndigheder har allerede iværksat de første aktioner i henhold til program met. FINLAND SPD'et for mål 5a i Finland omfatter samtlige fiskeriforanstaltninger uden for mål 6-regionen. I den vejledende finansielle plan er der fastsat en samlet investering på 82 mio. ECU for perioden 1995- 1999, heraf 23 mio. ECU som FIUF-bidrag. Programmet, som blev godkendt den 28. juli 1995, omfatter otte interventionsfelter, navnlig justering af fiskeriindsatsen, modernisering af fiskerflåden, akvakultur og forarbejdning af produkter. Overvågningsudvalget, hvis medlemmer omfatter fem repræsentanter for forskellige fiskeriorganisationer, holdt sit første møde i december 1995. Selv om et lille antal projekter allerede er godkendt, er interventioner på grundlag af programmeringer en nyskabelse, og de finske myndigheder og overvågningsudvalget har brug for en vis tid til at vedtage procedurerne og kontrollere programmets gennemførelse. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 SVERIGE 133 Det svenske program vedrørende mål 5a-fiskeri — uden for mål 6-regionen — blev godkendt den 8. november 1995. FlUF-bidraget beløber sig til 40 mio. ECU, og programmets hovedformål er at støtte justeringen og moderniseringen af fiskerflåden samt den kvalitative og kvantitative udvikling af forarbejdningsindustrien. Overvågningsudvalget, som får ansvaret for mål 5a-foranstaltningerne i hele landet, herunder i mål 6-regionen, undtagen for så vidt angår finansielle spørgsmål, holdt sit konstituerende møde i december 1995. Under dette møde blev projektudvælgelseskriterierne vedta get, således at det var muligt at påbegynde programmets gennemførelse allerede i begyndelsen af 1996. 7. 5. Mål 5b Før godkendelsen af SPD'erne for mål 5b blev der gennemført forudgående evalueringer af program merne vedrørende mål 5b for de tre nye medlemsstater. Evalueringerne vedrørte et program for det finske fastland omfattende 14 regioner og et program for Ålandsøerne, syv programmer for Østrig og fem programmer for Sverige. Formålet med evalueringerne var at give Kommissionen et bedre indblik i regionernes behov og potentialer samt i prioriteterne for udviklingen af deres landbrug og landdistrikter. Evalueringerne havde navnlig følgende resultater: en klarere angivelse af strategierne for programmerne og en kvantificering af målene, navnlig for så vidt angår indkomst og beskæftigel se; overholdelse af regionaliseringsprincippet, navnlig for så vidt angår det finske fastland, hvor der kun blev fremlagt ét program for alle mål 5b-regioner; fastlæggelse af fysiske indikatorer og indikatorer for de opnåede resultater; måling af den fælles landbrugspolitiks følger for landdistrik terne. Disse undersøgelser var endvidere et nyttigt redskab for Kommissionens tjenestegrene under forhandlingerne om programmerne. Tabel 80: Mål 5b — SPD'er, der blev godkendt i 1995 i de nye medlemsstater (mio. ECU) Medlemsstat/region Samlede omkost. SF i alt EUGFL EFRU ESF Ostrig Karnlen Niederosterreich Oberosterreich Salzburg Steiermark Tirol Vorarlberg Finland Det finske fastland Åland 2. 679,9 404,8 762,7 539,3 104,3 629,1 181,3 58,3 624,1 613,8 10,3 3. 304,0 411,0 58,0 111,6 98,5 16,0 85,3 34,4 7,2 194,0 191,4 2,6 605,0 100% 164,2 20,9 44,6 41,3 6,4 34,1 13,8 3,1 66,7 65,5 1,2 230,9 38% 175,0 28,9 46,7 41,3 7,0 34,1 13,8 3,1 94,5 93,4 1,2 269,5 45% 71,8 8,2 20,3 15,9 2,6 17,1 6,9 1,0 32,8 32,5 0,3 104,6 17% I ALT % ØSTRIG Befolkning (1000 indb. ) Areal (km') I | mio ECU 2. 276 50. 0-40 7 SPD'er Tâïtl 411,0 (e) Gennemsnit pr. SPD Fordeling på fonde EUGFL] EFRU ESFJ 58,7 164,2 175,0 7L8 (d) (9) i% { a) 2B% (C) 8% ( b) 28% D Diversificering og udvikling af landbrug og skovbrug (») D Diversificering og udvikling af sektorer uden toi landbruget (b) • Miljøbeskyttelse (c) DTurismc (d) • Lokaludvikling og fornyede af landsbyer(c) Q Menneskelige ressourcer (f) • Teknisk bistand (g) 134 Syvende årsberetning Sirukinijondene i / WS Kommissionen vedtog ved årets begyndelse listen over de østrigske regioner, der er støtteberettiget under mål 5b, og fastsatte fællesskabsbevillingerne til 411 mio. ECU for perioden 1995-1999. De syv SPD'er blev godkendt den 4. december 1995. 1 disse programmer gives der prioritet til diversificering af landbruget samt til støtte til SMV-SMI. Programmerne kræver et væsentligt bidrag fra private investorer. Delstaterne har ansvaret for programmernes gennemførelse. For så vidt angår den finansielle gennemførelse i 1995 har Kommissionen disponeret over 19% og betalt 9% af fællesskab- stildelingen for hele perioden. Tabel 81: Mål 5b — Østrig — status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkendelsesâr Samlede omkostninger SF-stotte (1) Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) 404,8 762,7 539,3 104,3 629,1 181,3 58,3 2. 679,9 58,0 111,6 98,5 16,0 85,3 34,4 7,2 411,0 11,0 21,2 18,9 3,1 16,2 6,6 1. 4 78,3 19% 19% 19% 19% 19% 19% 19% 19% 5,5 10,6 9,4 1,5 8,1 3. 3 0. 7 39,2 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% I ALT 1995 SPD Karnlen SPD NicderOsleneich SPD Oberosterreich SPD Salzburg SPD Steiermark SPD Tirol SPD Vorarlberg FINLAND Befolkning (1000 indb. ) Areal (kma) I 1. 0 94 | mio. ECU 95. 219 2 SPD'er TâÏÏ] Gennemsnit pr. SPD | Fordeling på fonde EUGFL) EFRU ESF] 194,0 97,0 66?7 94. 5 32J (C) 8% ( b) 4 1% O Diversificering og udvikling af landbrug og skovbrug (a) • Diversificering og udvikling af sektorer uden for landbruget (b) • Miljøbeskyttelse (c) OTutisme (d) • l^okaludvikling og fornyelse ar landsbyer(e) O Menneskelige ressourcer (0 • Teknisk'bistand (g) Kommissionen fastlagde i januar og februar 1995 de støtteberettigede områder under mål 5b i Sverige og fastsatte fællesskabstildelingen til 194 mio. ECU for perioden 1995-1999. Udkastene til SPD'er blev fremlagt af de finske myndigheder den 8. marts 1995, og Kommissionen godkendte de to programmer den 13. november 1995. Begge programmer, hvoraf det ene gælder Ålandsøerne, det andet fastlandet (dette program omfatter 14 regionale underkapitler), tager hensyn til det pågælden de områdes geografiske og socioøkonomiske karakteristika. Førsteprioriteten i programmerne er støtten til SMV og SMI. Andenprioriteten er diversificeringen af landbruget og skovbruget. For Ålandsøernes vedkommende er turisme et vigtigt udviklingsfelt. Ansvaret for gennemførelsen er på regionalt plan overladt til »regionaludvalgene« og på nationalt plan til Indenrigsministeriet. Overvågningsudvalgene blev oprettet den 11. og 13. december 1995. For begge SPD'ers vedkommende disponerede Kommissionen i 1995 over 17% og betalte 8% af fællesskabstildelingen for hele perioden. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 135 Tabel 82: Mål 5b — Finland — status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) Programmer og godkendelsesir Samlede omkostninger SF-stotte (») Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) I ALT 613,8 10,3 624,0 191. 4 2,6 194,0 30,5 2,3 32,8 16% 89% 17% 15. 2 0,7 15,9 50% 30% 49% 1995 SPD Det finske fastland SPD Aland SVERIGE (0 2 1% (9) 2% (a) 17% Befolkning (1000 indb. ) Areal (km») 5 SPD'er Gennemsnit pr. SPD | »i/o. ECU fâïïj 754 52. 746 138,0 27. 6 (c) 5% D Diversificering og udvikling af landbrug og skovbrug (a) D Diversificering og udvikling af sektorer uden for landbruget (b) • Miljobeskyttelse (c) OTurisme (d) • Lokaludvikling og fornyelse af landsbyer (c) D Menneskelige ressourcer (f) • Teknisk bistand (g) Den 18. april 1995 fastlagde Kommissionen, hvilke svenske områder der skulle være støtteberettiget under mål 5b. Områderne er kendetegnet ved en lav befolkningstæthed (14 indbyggere pr. km2). Det drejer sig om tre områder på fastlandet (Sydostra Sverige og Våsterbotten/Gåvle/Dala, et meget skovbevokset område med meget spredt befolkning; Våstra Sverige, som er præget af en aldrende befolkning og en konstant fraflytning af unge) og to øområder (Skårgården bestående af 300 beboede øer, som er præget af isolation, en aldrende befolkning og fraflyttende unge, og Gotland, Sveriges største ø, hvis lokale produktion lider under den store afstand til hovedmarkederne, men hvis enestående kultur- og miljøarv bør udnyttes). Fordelingen af bevillingerne blev fastsat af Kommissionen den 22. marts 1995. De beløber sig til i alt 138 mio. ECU for perioden 1995-1999. De fem udkast til SPD'er blev forelagt Kommissionen i 1995 og skulle blive godkendt i 1996. 136 Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1W5 B. ANDRE INTERVENTIONER 1. EF-initiativer 1. 1. Indledning Året for programmernes godkendelse 1995 var hovedsagelig præget af godkendelsen af de fleste af EF-initiativprogrammerne og af forslaget til fordeling af reserven for initiativerne. I alt blev 263 EF-initiativprogrammer godkendt af Kommissionen i 1995, dvs. ca. to tredjedele af de 401 initiativprogrammer, der var forelagt af de femten medlemsstater. Dette repræsenterer 81°7o (9,540 mia. ECU) af det samlede beløb, der oprindelig var blevet tildelt De Tolv for perioden 1994-1999 (11,729 mia. ECU) og 42<7o (157,7 mio. ECU) af det beløb, der var tildelt de tre nye medlemsstater for perioden 1995-1999 (376 mio. ECU). Af disse programmer er 45 tiltænkt de tre nye medlemsstater (14 INTERREG-programmer og 31 vedrørende andre EF-initiativer). Da fordelingen på de enkelte initiativer for de nye medlemsstater først blev vedtaget i april 1995, blev kun 8 EF-initiativprogrammer godkendt i 19951. Tabel 83: Antal EF-initiativprogrammer, der blev fremlagt og godkendt i 1995 ADAPT (A) (Bi E M P L OI (A) (B) LEADER PESCA SMV REGIS REC1IAR KONVER RESIDER RETEX« URBAN I A LT (A) (B) (A) fB) (A) (B) (A) (B) (A) (B) (A) (B) (A) fB) (A) fB) (A) (B) (A) (B) B DK D EL E F IRL 1 L N P UK EUR 12 AT II NI; KUK is Inlcucg/ Regen I'CJCC 2 2 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 2 14 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 l 2 1-1 1 1 1 17 17 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 1 1 J C 0 0 0 0 c c 0 0 0 0 0 0 1 1 1 s 4 1 14 1 17 20 I 21 1 4 1 5 0 0 13 1 17 11 1 12 1 4 1 5 90 66 g 2 J I 0 0 101 67 0 0 0 0 c I 0 1 1 0 1 4 - 1 1 6 0 0 0 0 0 1 0 1 1 0 1 4 0 0 4 2 1 16 1 1 3 1 1 1 1 1 5 1 0 9 1 0 3 1 0 0 1 1 4 - • 1 4 - 1 34 21 6 1 1 su 0 0 II 21 t. 2 7 1 1 7 2 1 8 29 1 2 - 6 1 0 6 2 • 1 8 26 0 - 1 1 1 3 1 3 1 3 1 16 13 1 1 17 - 1 1 1 l 1 1 0 17 0 0 0 1 1 2 - 9 1 1 7 1 1 1 0 3 2 8 1 0 5 0 0 1 0 2 2 - 8 1 1 1 1 2 I 1 2 44 37 26 I 19 0 20 1 1 4 1 0 I 0 2 1 0 2 12 0 1 3 30 26 45 (1 37 3 1 10 1 1 8 1 1 1 2 1 10 4ft 1 1 2 1 8 1 1 0 0 0 1 2 1 1 20 5 81 8 25 69 5 31 6 12 8 37 13 3 62 8 20 46 3 18 3 11 7 26 18 307 220 1 (J (i 15 8 8 4 2 1 27 19 21 12 43 19 338 228 62 1 34 1 1 ALT 17 17 3 3 102 67 6 4 38 21 6 3 30 26 45 37 27 19 21 12 43 19 401 263 (A) Programmer, der blev fremlagt i 1995 (B) Programmer der blev godkendt i 1995 * Inkl de EF-inliiativprogrammcr, der var btevct godkendt i 1993, og som blev ændret i 1995 Godkendelsen af EF-initiativprogrammerne har været en langsom proces. Det store antal initiativer (13) og heraf afledte programmer (ca. 400) for samtlige strukturfondene, som til dels skyldes, at visse medlemsstater har fremlagt regionaliserede initiativprogrammer, har nemlig i første omgang bremset processen. Denne tendens er blevet forstærket af Kommissionens ønske om at godkende EF- initiativprogrammer af høj kvalitet og med de samme kendetegn som EF-initiativerne. Herved adskiller EF-initiativprogrammerne sig fra EFSR/SPD'erne. Det, Kommissionen ønsker, er: • at iværksætte forsøgsaktioner, som kan overføres mellem regionerne i samme medlemsstat og mellem medlemsstaterne (udveksling af erfaringer, god praksis); Se punkt 1. 3. EF-initiativerne i de nye medlemsstater. Svvende årsberetning Strukturfondene i 1995 \ V7 og at gøre aktionerne mere synlige i marken og klart tilkendegive Unionens interesse for de svage målgrupper (f. eks. i forbindelse med behandling af spørgsmålene om byudvikling og lige mulighe der) eller følsomme emner (som f. eks. omstillingen og omstruktureringen af industriområder i tilbagegang). EF-initiativerne og miljøet: Integrationen af miljøhensyn i EF-initiativerne er et tilbagevendende emne, idet det både er et prioriteret indsatsområde og et aktiv for den lokale eller regionale udvikling og innovationsind sats. Denne hensyntagen til miljøet er ikke noget nyt. Allerede i 1990 blev ENVIREG-initiativet iværksat med en bevilling på 580 mio. ECU. Det var beregnet for de mindst udviklede kystområ der og tog sigte på vandrensning og affaldsbehandling, fysisk planlægning af kysterne og beskyttelsen af disses levesteder2. Siden 1994 har de ENVIREG-finansierede aktioner været samlet i EFSR'erne og SPD'erne, hvilket viser, at der systematisk tages miljøhensyn i strukturinterventio nerne. »Anden generations« initiativerne har også en miljødimension. Selv om det er vanskeligt at give et skøn over, hvor store bevillinger der specifikt er afsat til miljøet i initiativerne for 1994-1999, omfatter de fleste af disse initiativer nyskabende og integrerede foranstaltninger, der har tilknyt ning til miljøet. Initiativerne vedrørende industriel omstilling, RECHAR, RESIDER, RETEX og KONVER, tager navnlig sigte på retablering af de bygninger, der tidligere blev brugt af mine-, stål- og tekstilindu strien eller af militæret, i alvorligt nedslidte industriområder, således at de kan anvendes til nye formål3. Bymiljøet er et af de grundlæggende felter i de EF-initiativprogrammer, der er godkendt indenfor rammerne af URBAN. LEADER-initiativet vedrører derimod landmiljøet og tager bl. a. sigte på forbedring af landbefolkningens levevilkår. LEADER omfatter integrerede aktioner til retablering af grunde og landsbyer. REGIS omfatter foranstaltninger, der specifikt vedrører områder med meget perifer beliggenhed, bl. a. fysisk planlægning i kystområder, behandling af spildevand og by- eller industriaffald eller forebyggelse af naturlige risici. For så vidt angår SMV er et af de prioriterede områder støtten til integration af miljøhensyn og til rationel energianven delse i SMV, bl. a. gennem udvikling af rene teknologier og produktionsprocesser. Endelig giver INTERREG II mulighed for at finansiere en hel række foranstaltninger vedrørende samarbejde på tværs af grænserne og rationel udnyttelse af naturlige ressourcer. Foranstaltningerne strækker sig fra fælles forvaltning af naturparker over udvikling af vedvarende energikilder, fælles udvik ling af infrastrukturer til spildevandsbehandling, forureningsforebyggede og -kontrol, bortskaf felse af affald til overvågning af, at de nye industrier i grænseområderne overholder miljønormer ne. REGEN-initiativet gør det muligt at færdiggøre energinettene og give fortrinsstilling til foranstaltninger vedrørende indførelse af naturgas, således at forureningen i forbindelse med energiforbruget kan begrænses. Forslag til anvendelse af reserven i 1995 Den 4. oktober vedtog Kommissionen et forslag til anvendelse af reserven for EF-initiativer (1,665 mia. ECU) for perioden frem til udgangen af 1999. Reserven svarer til det beløb, der er til rådighed dels efter den oprindelige godkendelse i 1994 af retningslinjerne for 13 EF-initiativer til fordel for de tolv medlemsstater, dels efter visse finansielle tilpasninger, der har fundet sted i mellemtiden. Den 2. november 1995 foreslog Kommissionen ligeledes ændringer til retningslinjerne for URBAN, EM PLOI (»Integra«-afsnittet) og ADAPT (»Bis«-afsnittet) samt for det nye initiativ INTERREG II C. 2 Se kapitel IV. C. Efterfølgende evaluering af EF-initiativerne. 3 Der gives en mere detaljeret redegørelse ved gennemgangen af de i 1995 godkendte programmer nedenfor. 13X Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Tabel 84: Oversigt over Kommissionens beslutninger vedrørende EF-initiativerne i 1994-1995 (mio. ECU) Dato Juli 1994 Oktober 1994 December 1994 April 1995 Maj 1995 Januar 1995 Oktober 1995 Beslutning Bclob (1994- priser) Belob (1995- priser) - Samlet belob til EF-initiativer (9 %) - Samlet belob til 13 EF-initiativer (tildeling p. medlemsstat for 9 EF-initiativer) (tildeling pr. område for 4 "industrielle" EF-initiativer) (RETEX-regulering) Den disponible EF-initiativreserve er herefter - Regulering E, IRL, N, UK Den disponible EF-initiativreserve er herefter - Tildeling pr. medlemsstat for RECHAR. RESIDER, RETEX - Ekstratildeling vedrørende RESIDER Luxembourg Den disponible EF-initiativreserve er herefter - Tildeling pr. medlemsstat for KONVER - Tildeling for Spanien Den disponible EF-initiativreserve er herefter - Rådets forordning om tekstilinitiativet for Portugal (1) Den disponible EF-initiativreserve er herefter - PEACE-tildeling Den disponible EF-initiativreserve er herefter - Reserve for. de nye medlemsstater Den disponible EF-initiativreserve er herefter - Forslag til fordeling af reserven pr. EF-initiativ og pr. medlemsstat (12 MS) - Forslag til fordeling af reserven pr. EF-initiativ og pr. medlemsstat (3 MS) Den disponible EF-initiativreserve er herefter 13. 467,0 -11. 872,5 (9. 950,5) (1. 916,8) (5,2) 1. 594,5 -250,0 1. 344,5 (1. 416,8) -5,1 1. 339,4 (500,0) -50,0 1. 289,4 +400,0 1. 689,4 -98,4 1. 591,0 1. 613,7 51,3 1. 665,0 -1. 613,7 -51,3 0,0 (1) P. m. : Programmet vedrorende tekstil- og beklædningsindustrien i Portugal, som oprindelig blev godkendt i 1993 af Kommissionen som et EF-initialiv til slotte for moderniseringen af denne sektor i Portugal, blev i 1994 overført til rubrik 3 under finansielle overslag, og er genstand for en specifik ridsforordning. Overforsien medførte, at de tilsvarende bevillinger atter blev medtaget i reserven for EF-initiativerne. På den tilsvarende budgetpost blev der i 1995 fastsat 80 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 40 mio. ECU i betalingsbevillinger for dette program. Forslaget til fordeling af dette rammebeløb afspejler ønsket om at koncentrere midlerne om visse områder, nemlig strukturelle ændringer i industrien, menneskelige ressourcer, udvikling af byer og landdistrikter og fysisk planlægning. Dette var ønsket af Europa-Parlamentet. Der er ligeledes taget hensyn til de retningslinjer, der blev fastsat af det Europæiske Råd i Edinburgh, og til, at beløbsram men for mål 1 ikke måtte overskrides. Fordelingen af reserven på disse tre felter er som følger: • feltet »strukturelle ændringer i industrien« har til formål at diversificere de områder, der er stærkt afhængige af tekstil- og beklædningssektoren samt kul-, stål- og våbensektoren. I denne forbin delse har Kommissionen foreslået at styrke hvert af de fire initiativer (RETEX, RECHAR, RESIDER og KONVER) og forlænge dem til 1999; feltet »menneskelige ressourcer« skal bidrage til: — udvikling af beskæftigelsen, hvilket indebærer styrkelse af initiativerne EMPLOI, ADAPT, KONVER, RECHAR, RESIDER, RETEX, URBAN, LEADER og PESCA; — styrkelse af foranstaltningerne vedrørende lige muligheder, dels gennem EMPLOI-initiativets »Now«-del og ændringerne i retningslinjerne for URBAN, dels gennem styrkelse af foranstalt ningerne til fordel for unges beskæftigelse gennem EMPLOI-initiativets »Youthstart«-del; — kampen mod social udstødelse, herunder kampen mod racisme og fremmedhad gennem EMPLOI-initiativets nye »Integra«-del; — tilpasning af den erhvervsaktive befolkning til informationssamfundet ved hjælp af en række supplerende aktioner (ADAPT »Bis«); feltet »udvikling af byer og landdistrikter, fysisk planlægning« har to formål: — styrkelse af foranstaltningerne til fordel for byerne, navnlig de middelstore byer (retningslin jerne for URBAN-initiativet vil blive ændret tilsvarende, og der vil blive fastsat et budget på Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 139 140 mio. ECU), idet hovedvægten fortsat skal ligge på udviklingen af landdistrikter (yderligere 230 mio. ECU til LEADER II); — et nyt tværnationalt samarbejde, som Kommissionen har foreslået omfattet af et nyt initiativ: INTERREG II »C«. Styrkelse af URBAN: Kommissionen har foreslået at lægge vægt på de middelstore byer og de prioriterede områder i henhold til URBAN, som f. eks. langtidsledige, lige muligheder for mænd og kvinder og bymiljø. En ny INTERREG II »C« (415 mio. ECU). Dette nye initiativ vedrører alene den fysiske planlægning i Europa og adskiller sig klart fra formålet med det første INTERREG, nemlig grænseoverskridende samarbejde. Dette fremgår af størrelsen af de berørte arealer. Der er nemlig tale om et tværnationalt (og ikke grænseoverskridende) samarbejde omfattende store områder. Initiativet omfatter også områder, der ligger inde i landet, og ikke alene grænseområderne, og det vedrører alene spørgsmål om fysisk planlægning. Der skal sondres mellem tre aspekter: de generelle aktioner, der går ud på tværnationalt samarbejde med hensyn til fysisk planlægning; forebyggelse af oversvømmelser gennem det tværnationale samarbejde; kampen mod tørken. Det første aspekt dækker bredt, mens de to øvrige svarer til særlige behov. Hovedsagen er at give medlemsstaterne og regionerne nye impulser, der kan få dem til i fællesskab at fastlægge en strategi til sikring af en harmonisk udvikling — dvs. en afbalanceret fordeling af de økonomiske aktiviteter og menneskelige ressourcer — af de store fælles tværnationale områder, samt konkrete aktioner, der skal iværksættes i fællesskab med henblik herpå. De store områder kan f. eks. være Østersøbassinet, Alperne, Middelhavsbassinet, Atlanterhavskysten. Det vil således blive muligt konkret at sætte tal på den merværdi, som denne tværnationale indsats medfører. INTERREG IIC og miljøet: fysisk planlægning og forvaltning af vandressourcerne Rapporten Europa 2000+ har vist den forbindelse, der er mellem beskyttelsen af naturlige ressourcer og fysisk planlægning, dvs. den territoriale fordeling af aktiviteterne. Fysisk planlægning er nemlig af stor betydning for bevarelsen, beskyttelsen og forbedringen af miljøet og for den forsigtige og rationel udnyttelse af de naturlige ressourcer. Dette nævnes i øvrigt i traktatens artikel 130 S. For så vidt angår navnlig vandressourcerne er disse f. eks. meget ulige fordelt inden for Fællesskabet, hvilket uundgåeligt har konsekvenser for aktiviteterne i de områder, der mangler vand. Tilstedeværelsen og/eller koncentrationen af industriaktiviteter har ligeledes berørt, undertiden i alvorlig grad, grundvandet og flodbassinerne, og det har vist sig nødvendigt med et tværnationalt samarbejde for at nå frem til en samordnet udnyttelse. Hvad angår havvandet, og navnlig kystområderne, har det ligeledes vist sig nødvendigt med en samlet og integreret indsats for at fremme udviklingen af og beskytte de naturlige ressourcer i disse områder. Kommissionen har for at bidrage til en tværnational samordning på disse områder i 1995 foreslået en udbygning af initiativet INTERREG II. Formålet med INTERREG II C er at finde frem til strategier for en bæredygtig udvikling og at fordele aktiviteterne på en mere afbalanceret måde inden for Fællesskabet. Målsætningen har tre elementer: • tværnationalt samarbejde om fysisk planlægning. Disse aktioner, som skal være forenelige med en bæredygtig udvikling af det pågældende tværnationale område, vedrører bl. a. identifi cering af miljømæssigt sårbare områder og forbedring af fællesskabspolitikkernes (bl. a. transportpolitikkens) territoriale indvirkning'. • forebyggelse af oversvømmelser ved tværnationalt samarbejde, bl. a. i form af fælles planer for indretning af flodbassiner og aktioner til forebyggelse af oversvømmelser; • bekæmpelsen af tørken gennem aktioner til fremme af en bæredygtig territorial udvikling, som begrænser det overdrevne vandforbrug og fremmer en rationel fordeling af vandressourcerne. For så vidt angår kystområderne har Kommissionen i 1995 fremlagt en meddelelse om emnet*. Hvert af ovennævnte områder — strukturelle ændringer i industrien, menneskelige ressourcer, udvikling af byer og landdistrikter og fysisk planlægning — er blevet fordelt på initiativer og 4 Se kapitel I. B. 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 140 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 medlemsstater i henhold til artikel 12 i rammeforordningen om strukturfondene og efter kriterierne for den oprindelige fordeling af rammebeløbet for EF-initiativerne i 1994. Tabel 85: Kommissionens forslag tilfordeling af reserven pr. initiativ i 1995 (mio. ECU) ~ Industrielle initiativer: 38Ô~Ô Retex 45 Q Rechar 45 Q Resider. /j Q Konver 245. 0 Emploi ^00,0 Adapt-Bis 17ÔJÏÏ I n t e r r e g l IC 415,0 Tværnationalt samarbejde j 00,0 Tørke 750,0 Oversvommelser J 65,0 Urban \4Qfi Leader 230,0 Pesca_ 30 o Ei^L_J_ZZZZZZZI_tl7^s!o " " ' Dette forslag til fordeling af reserven blev forelagt Europa-Parlamentet den 17. oktober 1995 og Forvaltningskomitéen for EF-initiativer under det første informationsmøde den 12. december 19955. Kommissionen skulle træffe afgørelse om forslaget i begyndelsen af 19966 1995 i programmeringen for 1994-1997/99 Tabel 86: EF-initiativer — 1995 i programmeringen for 1994-1997/99 (mio. ECU)7 | ADAPT | EMPLOI | LEADER | PESCA j SMV | REGIS | R E C H A I l| KONVF. lt|KES1DER| R E T E X" | URBAN | I N T E R R E C» | I till I. DIU2 l'rogrumm. (1994-priser) Godkendt % godkendt Forpligtelser 1994-1995 % uf stollen Uelalingcr 1991-1995 % uf SlOllt'II i:uio l'iogranirn (1995 priser) 1. 402,0 1. 402,1 100% 265. 1 19% 132,6 9% 1. 452,0 1. 451,3 100% 236,0 16% 117,8 8% 1. 447,0 • 1. 243,6 • 86% 466. 8 • 38% 132,4 • 1 ! % 257. 0 • 253,0 • 98% 53,1 • 2 !% 17,2 • 7% 1. 027,0 • 491,3 • 48% 203,5 • 4 1% 67,7 • 14% 600,0 456. 5 76% 58,8 13% 22,0 5% 42. 5 4 2,5 100% (iodkciull % godkendt Forpligtelser 199-1-1995 % af stolten Betalinger 1994-1995 % af stollen ' Inkl. net '• Kim bevillingerne for 1994-1997 er medregnet '•• Inkl. I'cace 42,5 100% 20,0 47% 72. 9 72,9 100% 72,9 100% 36,4 50% 62. 1 2. 6 2,0 78% 0,3 13% j j 6,5 0,0 0% 0,0 0% 0,0 0% 36,3 0,0 0% 0,0 0% 0,0 0% 406,0 328,0 8 1% 172,5 5 1% 75. 6 23% 1,8 0,0 0% 0,0 0% 0,0 0% 506,0 352,1 70% 238,2 68% 87,3 25% 3. 3 0,0 0% 0,0 0% 0,0 0% 520,0 284. 2 55% 177,1 62% 78. 3 28% 5,1 0,0 0% 0,0 0% 0,0 0% 522,0 512,1 98% 165,1 32% 75,5 15% 2,6 0. 0 0% 0,0 0% 0. 0 0% 651,0 375. 0 58% 150,5 40% 54. 7 15% 17,0 9,8 57% 6,8 70% 3,4 35% 2. 939,0 2. 390,8 8 1% 561,8 24% 234,4 10% 11. 729,0 9. 540,2 8 1% 2. 748. 7 2 9% 1. 095,5 11% 125,9 30,0 24% 23,5 78% 7. 0 2 3% 376. 0 157,7 4 2% 147,7 94% 67,3 4 3% Den forsinkelse, der opstod i 1994, da programmerne skulle godkendes, blev stort set indhentet i 1995. 81% af bevillingerne til de programmer, der er programmeret indtil 1999, var godkendt ved udgangen af 1995 i form af EF-initiativprogrammer. Tallet for visse initiativer (ADAPT, EMPLOI, PESCA, RETEX) var dog lige omkring 100%. De initiativer, der mangler mest, er SMV, RESIDER og URBAN. De indgåede forpligtelser, som hænger nøje sammen med antallet af godkendelser i begyndelsen af programmeringsperioden, er indgået i takt med programmernes godkendelse. Deri mod er betalingerne ikke fulgt med. Det er der ikke noget usædvanligt i, idet de endelige støttemodta gere endnu kun havde haft ringe glæde af EF-initiativprogrammerne ved udgangen af 1995 på grund af den langsomme opstart. Under forhandlingerne om EF-initiativprogrammerne og ved deres iværksættelse har Kommissionen sørget for, at EF-initiativerne bibringer strukturfondenes aktiviteter en merværdi i forhold til s Se kapitel III. A. 4. Udvalgenes og komitéernes udtalelser. ' Reservens fordeling og ændringerne af retningslinjerne for initiativerne URBAN, INTERREG II, A D A PT og EMPLOI blev da også vedtaget af Kommissionen den 8. maj 1996. 7 Beløbene i denne tabel og i resten af kapitlet svarer til de programmerede beløb efter reguleringerne, men før fordelingen af reserven for EF-initiativerne, som først blev vedtaget i 1996. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 14! aktiviteterne i henhold til EFSR/SPD'erne. Med henblik herpå tilskynder Kommissionen til gennem førelse af tværnationale og nyskabende aktioner. I øvrigt skal Kommissionen sikre koordineringen og udbredelsen til hele Fællesskabet af lokale aktioner, som fortjener også at blive gennemført i andre regioner. Med dette for øje undersøger Kommissionen for tiden muligheden af i 1996 at etablere europæiske net til bedre udnyttelse af EF-initiativerne. Tabel 87: Oversigt over de EF-initiativprogrammer, der blev godkendt i 1994 og 1995 — EUR 15 (mio. Strnkturfondstatte l a it EFRU ESF EUGFL FIUF Til mål 1 - / 6 - 0 -- r i d er Tilmål l-/6-om- råder i % mm w&&i 0,0 ECU) EF-initiativer (»pul EF-initiativ programmer) Samlede omkosts. wttaamm Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (1) Gnekenland (1) Spanien (1) Frankrig (I) Irland (1) Italien (1) Luxembourg. (1) Nederlandene (1) Østrig (1) Portugal (I) Finland (1) Sverige (1) Det For. Konge. (2) mmmiw Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (1) Gnekenland (1) Spanien (1) Frankrig (1) Irland (1) Italien (1) Luxembourg (1) Hederlandene (1) Østrig (1) Portugal (1) Finland (1) Sverige(1) •^mm 91,9 SG*M» 31. 2 65. 7 480. 4 44,6 403. 2 622. 5 28. 3 360. 5 0. 8 142. 8 25. 8 29. 2 42,9 21. 7 650. 6 8839S3Ï 70. 2 20. 7 297,5 83. 1 576. 8 384. 4 99. 5 589. 1 0. 6 90. 9 49,4 55,6 66. 3 39,9 29. 5 228. 8 30. 1 256. 4 249. 7 21. 2 190,0 0. 3 57,6 11. 6 21. 0 19. 7 11. 3 286. 6 *t3?*a 32. 1 10. 6 156. 8 64,4 386. 6 146,5 76,1 348,7 03 42. 4 23,0 40,3 29. 2 20. 7 Det For. Konge. (2) 314. 9 146. 5 0,0 0,0 3. 5 25,6 23. 3 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 5. 8 38. 7 0. 6 4. 0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 5. 1 0. 0 0. 0 1. 0 :LEAJr>_R(68>;: Tyskland (13) Grckenland (1) Spanien (17) Frankrig (11) Irland (1) Italien (12) Luxembourg (1) Nederlandene (4) Østrig (1) Portugal (1) Det For. Konge. (5) [PESëifeifottë Belgien (1) Danmark (1) Tyskland (1) Grækenland (1) Spanien (1) Frankrig (1) Irland (1) Italien (1) Nederlandene (1) Portugal (1) Det For. Konge. (1) 533?Z3 382,4 263. 6 1. 161. 9 319,0 165. 6 436. 0 4. 8 35 6,5 156,8 160. 4 :i*f«M 4. 3 48. 6 62. 0 54. 6 95. 7 81. 3 12. 2 81. 2 34,2 47. 2 84. 7 •&&BM 169. 8 mm 59. 9 148,0 354. 8 122,9 67,9 183. 2 1. 0 8. 5 2,6 117. 6 66. 2 mm 16. 4 23. 0 27. 1 41,5 283 6. 7 34. 2 10. 8 25. 6 37,4 68. 2 162,8 59. 5 41,0 68,7 0,5 4,4 0,9 47,4 41. 5 :M#&. 0. 0 5. 0 18. 0 18. 2 11. 9 2. 4 2. 4 26. 5 4. 8 5. 8 22,0 m& www 32. 1 0. 0 3U 29. 5 228,8 26. 6 230,8 226,4 21. 2 190,0 03 57. 6 11,6 21,0 19,7 113 286,6 10,6 156. 8 58,6 347. 9 145,9 72,1 348. 7 03 42. 4 23. 0 35,2 29. 2 20,7 145,5 wm 16. 9 7. 0 29. 3 15. 3 8. 7 24. 6 0. 0 0. 3 0. 6 5. 7 11. 9 mm 0. 0 4. 1 2. 4 03 8. 4 7. 1 0,7 1. 4 0. 1 2. 1 7. 1 m 0. 0 wm 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0. P 0. 0 0. 0 vm 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 o. o mm 93. 0 72,7 162,7 48,1 18,2 89,9 0. 5 3. 8 1. 1 64. 5 12. 8 im 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 o. o 0,0 0. 0 o. o 0. 0 0,0 o. o 0,0 o. o o. o 0,0 iM 0,0 o. o 0,0 0. 0 0,0 0. 0 o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 :». 0| 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0. 0 mm 7. 3 2. 6 8. S 21,3 18. 8 3,7 6,3 5. 8 17. 7 8. 4 mm 3. 8 0,0 63. 1 30. ) 151,7 7. 1 21. 2 76. 7 0. 0 0. 0 0. 4 21. 0 3. 0 0. 5 34. 9 :;:«5»; 9. 5 0,0 68,9 64. 4 386,6 5,9 76. 1 246,8 0. 0 1 0. 8 40. 3 0,0 1. 0 23. 7 886,11 82. 1 148. 0 296. 0 3,0 67. 9 143,5 0. 0 2. 1 2. 6 117,6 23. 3 M*M 0. 0 0. 0 13. 1 27. 1 29. 1 0. 3 6. 7 19. 0 2. 0 25. 6 6. 1 _ _ _ _» 12*/. 0% 28% 100% 59% 3% 100% 40% 0% 0% 3% 100% 15% 4% 12% ***% 30% 0% 44% 100% 100% 4% 100% 71% 0% 3%| 3% 100% 0% 5% 16% *3I% 48% 100% 83% 2% 100% 78%| 0% 25% 100% 100% 35%| S3M4 0% 0% 57% 100% 70% 1%1 100% 56% 19% 100% 16% 142 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 EF-initiativer (antal EF-initiativ programmer) Samlede omkostn. Strukturfondstatte lait EFRU EUGFL FIUF Tilmål l-/6-om- råder Til mål l-/6-om- rådtr i % JSMV^l;):;; Belgien (1) Tyskland (9) Gnekenland (I) Frankrig (3) Irland (1) Nederlandene (1) Portugal (1) Det For. Konge. (4) «ErasÀfê Spanien (1) Frankrig (1) Portugal (1) K&ffl&fflzm Belgien (2) Tyskland (6) Gnekenland (1) Frankrig (6) Italien (2) Portugal (1) Det For. Konge. (8) KONVER <mi Belgien (3) Danmark (1) Tyskland (13) Gnekenland (I) Frankrig (17) Portugal (1) Det For. Konge. (1) RESIDE**!««:;: Belgien (2) Tyskland (8) Grxkenland(I) Frankrig (5) Nederlandene (1) Portugal (1) Det For. Konge. (2) RETEXdS)' Belgien (1) Tyskland (7) Grækenland (!) Spanien (1) Frankrig (1) Irland (1) Italien (2) Nederlandene (1) Portugal (1) Det For. Konge. (2) URBAN (19) Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (8) Grækenland (1) Spanien (1) Luxembourg (1) Nederlandene (2) Østrig (1) Portugal (1) Det For. Konge. (1) B<TEHftËG<ft£lS_N # 4 }. m*$$ mm mm 7,5 9,4 143 356. 3 156. 9 139; 53. : 26. 9 235. 9 43,0 MVW 385,5 2093 156. 8 ÏWm 58. 1 400,8 2. 0 39,4 34,1 U 364,6 m*&\ 30,4 5. 3 342. 3 20. 3 244. 1 10,7 230,6 >**<w 52. 9 558. 3 8. 9 105. 8 51. 5 10,8 52. 5 156. 8 83,3 58,5 28. 8 10,3 124,0 20. 1 S$5£S 216. 9 115,6 124. 0 mm 15. 7 128,4 1. 5 16. 7 1. 7 0,9 163. 2 Wim 11. 5 2,4 144 12. 9 71. 0 7,9 101. 9 :>?84i2 24,4 1643 4. 7 42,6 18,1 6,9 233 139,0 74. 4 56,0 26,5 9. 5 113,7 18. 8 :>$*$ 205. 0 63. 4 116,0 Mm 11,6 101,7 1,4 15,5 1. 7 0,9 133. 2 S2?-$«. 9,9 1. 6 122. 9 11,5 64,4 7,9 81,6 •V&M 24. 4 127,0 4,1 38,1 14,7 6,9 19,1 W® 1. 9 17,8 9. 0 2,5 2. 3 0. 8 10. 3 13 mz\ 0,0 28,7 0,0 mm 4. 1 26,6 03 1 0,0 0,0 30. 1 mm 1. 6 0,8 21. 6 1,4 6,6 0,0 20,4 wm 0,0 373 0,6 4. 5 3. 4 0,0 4,1 W$M 6,0 5592* 3,0 fiSJrrø 2,0 mm 1. 0 65. 9 87,5 90,4 28,9 11,4 79,0 1,0 189,0 36,6 ¥38*$ 8. 2 1. 5 86,4 45,2 162,6 0. 5 9. 3 9. 8 44,3 17. 0 284,3 145,3 361,1 79,3 22. 5 249. 2 3. 5 526,8 78,2 s*rø!f 26,6 3. 0 270. 1 67,2 248,7 1. 0 87. 9 31. 9 62. 0 24. 5 4i$M 3,8$84 59,8 78,0 87. 3 24. 3 9. 2 79,0 1. 0 189,0 30. 0 VW 6. 3 13 74. 8 34. ) 144. 9 0. 4 7. 9 6. 8 35. 3 8. 1 i4$3t 6. 1 9,5 3. 1 4. 6 2. 3 0. 0 0,0 0,0 6. 6 Mfi 2,0 0,2 U. 6 11. 1 17,7 0. 1 1. 4 2,9 9. 0 8. 8 VfSM Sait cm) ' Inkl. 11 EF-initiativprogrammer, som blev godkendt i 1993. og hvoraf 5 blev ændret i 1995 2B. 73Z,4{ ' •a. 77M| } „ 3 4 î^ -iUBS,i| w* KOi« 30W 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0. 0 wm 12. 0 22,9 8,0 0,0 0,0 am m o. o o. o o. o o. o 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 im 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 im im 0. 0 0,0 0,0 0. 0 o. o 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 im 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 o. o 0,0 •2M 0,0 0,0 o. o m\ 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 o. o wn 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 o. o 0,0 0,0 0,0 0. 0 im o. o o. o 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 a mm 90% 87%| 100% 16% 100% 22% 100% 46% movii 100% 100% 100% 6'/. 42% 100% 0% 46% 100% 2% Ï2S% 0% 0% 4 1 %| 100% 0% 100% 8% __§_ 37% 16% 100% 0% 0% 100% 0% mwï 100% 78% 100% 56% 0% 100% 50% 0% 100% 14% :m%\ 69% 0% 81% 100% 82% 0% 0% 0% 100% 100% mm 8. 5 136,7 83. 3 9. 3 28. 8 2. 2 124. 0 9. 2 mm 216,9 115,6 124. 0 mm 0,9 54. 0 1. 5 0,0 0,8 0,9 2,9 mast 0,0 0. 0 59. 0 12. 9 0. 0 7. 9 7. 7 **m 9,0 26. 0 4,7 0,0 0,0 6,9 0,0 wow 3. 0 51. 4 87,5 50,7 0. 0 11. 4 39,4 0. 0 189,0 5,0 msM 5. 7 0. 0 70. 3 45, 132. 6 0,0 0. 0 0. 0 44. 3 17. 0 300. « !8»4 T4i,5) nsr,n\ 6. 235,6] Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 143 1. 2. Præsentation af de enkelte initiativer i de tolv medlemsstater ADAPT (1994-1999) ADAPT (1,402 mia. ECU): ADAPT har i overensstemmelse med det nye mål 4 til formål at fremme tilpasningen af arbejdskraften til de strukturelle ændringer i industrien, at bistå virksomhederne med at øge deres produktivitet og at fremskynde udviklingen af nye aktiviteter. Foranstaltningerne kan f. eks. være aktioner på områderne uddannelse, rådgivning og erhvervsvejledning, aktioner til foregribelse af udviklingen og fremme af nye beskæftigelsesmuligheder eller foranstaltninger til tilpasning af struktu rer og støtteordninger; information, formidling og bevidstgørelse. Den gennemsnitlige tildeling pr. foranstaltning og pr. land har en sådan størrelse, at uddannelses-, rådgivnings- og erhvervsvejlednings- foranstaltningerne vil tegne sig for 43°7b af det beløb, der er tildelt samtlige medlemsstater. De hovedbegunstigede er de arbejdstagere, der berøres af de industrielle forandringer, både dem, der er truet af arbejdsløshed, og dem, der har mistet deres arbejde efter omorganiseringen af deres virksom hed. Kommissionen godkendte i maj 1995 de første 14 ADAPT-programmer, mens programmerne for de tre nye medlemsstater blev godkendt i december 1995*. 25% af de finansierede foranstaltninger vil have til formål at foregribe tendenser på arbejdsmarkedet, udvikle net og skabe arbejdspladser. De øvrige foranstaltninger vil vedrøre tilpasning af støttestrukturer og -ordninger (20%) samt informa tion, formidling og bevidstgørelse (12%). I den første fase af projektudvælgelsen var der 3. 600 ansøgninger at vælge imellem. Det skønnes, at 1. 400 ADAPT-projekter vil være godkendt og påbegyndt i februar 1996. Tabel 88: ADAPT-programmer, der blev godkendt i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EF-initiativ programmer) Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (1) Grækenland (1) Spanien (1) Frankrig (1) Irland (1) Italien (1) Luxembourg (1) Nederlandene (1) Portugal (1) Det For. Kong. (2) I alt (14) Samlede omkostninger SF-slotte (1) Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) 91,9 65,7 480,4 44,6 403,2 622,5 28,3 360,5 0,8 142,8 29,2 650,6 2. 920,5 31,2 29,5 228,8 30,1 256,4 249,7 21,2 190,0 0,3 57,6 21,0 286,6 1. 402,3 5,7 5,3 42,9 7,1 48,1 46,9 3,9 36,1 0,1 11,5 4,0 53,5 265,1 18% 18% 19% 24% 19% 19% 18% 19% 18% 20% 19% 19% 19% 2,8 2,7 21,5 3,6 24,0 23,5 1,9 18,1 0,0 5,8 2,0 26,7 132,6 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% Belgien: I det flamske fællesskab er der snarere lagt vægt på forbedring af lønmodtagernes kvalifika tioner end på de mere tekniske aspekter af tilpasningen til forandringerne. Det fransksprogede fællesskab har givet prioritet til forbedring af det generelle kvalifikationsniveau og af virksomheder nes konkurrenceevne og til udarbejdelsen af nye jobskabelsesforanstaltninger. Danmark: Programmet lægger vægt på indførelse af nye teknologier, materialer og arbejdstilret- telæggelsesformer samt nye kvalitetsstyringssystemer og indførelse af fleksible arbejdstider. Tyskland: EF-initiativprogrammet beskæftiger sig med to hovedområder, dels forbedring af grundk valifikationerne og dels måden, hvorpå disse kan bidrage til styrkelse af SMV'ernes konkurrence evne. I de nye delstater vil de prioriterede områder være byggeri, distribution, miljøbeskyttelse og iværksætteruddannelse. » Se 1. 3. nedenfor. EF-initiativer i de tre nye medlemsstater. 144 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Grækenland: Programmets sigte er uddannelse af ledere til at udvikle og anvende fælles tjenester, uddannelse af undervisere, støtte til formidling af kvalitetsinformationer til koncerner, støtte til projekter vedrørende udvikling af små virksomheder og til initiativer, der gør det muligt for virksomhederne at være fælles om produktudvikling, råvareleverancer og uddannelse. Spanien: EF-initiativprogrammet har som målgruppe arbejdstagere, der skal ajourføre deres kvalifi kationer eller ruste sig til at beklæde nye stillingstyper eller nyoprettede stillinger, nyansatte arbejds tagere, som har behov for uddannelse, arbejdstagere med et arbejde, for hvilket der er indført et kvalitetsstyringssystem, arbejdsløshedstruede arbejdstagere, midlertidigt arbejdsløse, ledere og ejere af SMV og selvstændige samt medlemmer af kooperativer. Frankrig: Ifølge programmet skal indsatsen for at forudse de industrielle forandringer på lokalt plan, støtte uddannelsen af arbejdstagere i SMV og skabe nye former for arbejde intensiveres. Italien: Det er kendetegnende for det italienske program, at regionerne får ansvaret for både at udvælge projekterne og gennemføre ADAPT. Der er især tale om at støtte en national plan om indførelse af en efter- og videreuddannelsesordning, der er moderne og effektivt. Første fase (1994- 1996) omfatter stimulering af uddannelsen i virksomhederne, samling af den offentlige erhvervsud dannelse, oprettelse af overvågningscentre, støtte til uddannelsesgrupper og omskoling af ufaglærte arbejdstagere. Irland: EF-initiativprogrammet vedrører de irske virksomheders utilstrækkelige investeringer i ud dannelse, virksomhedernes utidssvarende uddannelsesordninger, nødvendigheden af at opbygge polyvalente og nyskabende uddannelsesmodeller, mangelen på uddannelse i de meget små virksom heder og den manglende forbindelse mellem virksomhederne og uddannelsesinstitutionerne. Luxembourg: EF-initiativprogrammet tager sigte på at forbedre systemerne for udvikling af mennes kelige ressourcer til brug for SMV og at skabe nye databaser og -net, som giver SMV bedre adgang til oplysninger og øger deres mulighed for at udnytte disse. Nederlandene: Hovedvægten lægges på SMV, og nye virksomheder vil som potentielle jobskabere være genstand for særlig opmærksomhed. Portugal: Programmets sigte er en forbedring af det lave grunduddannelses- og kvalifikationsniveau i arbejdsstyrken, modernisering af produktionskapaciteten, styrkelse af uddannelses- og erhvervsud- dannelsessystemerne, støtte til modernisering og tilpasning af virksomhederne og derved til jobska belse. Det Forenede Kongerige: De to britiske programmer (Storbritannien og Nordirland) koncentrerer indsatsen om SMV. Programmerne viser, hvorledes der stadig sker personalenedskæringer i de store virksomheder, mens antallet af stillinger i SMV (navnlig dem med under 50 ansatte) vokser, navnlig i de ekspanderende sektorer som f. eks. service-, turist- og kultursektoren. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 • , 145 BESKÆFTIGELSE og MENNESKELIGE RESSOURCER (1994-1999) BESKÆFTIGELSE og MENNESKELIGE RESSOURCER (1,452 mia. ECU) tager sigte på gennem en udvikling af menneskelige ressourcer og på et integreret grundlag at støtte opsvinget i beskæftigelsen og fremme solidariteten og de lige muligheder på arbejdsmarkedet. Initiativet omfatter tre områder med hvert sit budget: • NOrf (361 mio. ECU) støtter udviklingen af nyskabende og mere effektive modeller og instrumen ter med henblik på uddannelse og erhvervsmæssig integrering af kvinderne; • HORIZON (731,1 mio. ECU) tilskynder til erhvervsmæssig integrering af handicappede og ugun stigt stillede personer for at bekæmpe udstødelsen; • YOUTHSTART (319,3 mio. ECU) fremmer den erhvervsmæssige integrering af unge uden kvalifi kationer. Hvert område omfatter fire hovedkategorier af foranstaltninger: i) foranstaltninger, der navnlig skal forbedre kvaliteten af uddannelses-, erhvervsvejlednings-, rådgiv nings- og beskæftigelsessystemerne; ii) uddannelsesforanstaltninger, som ikke alene vedrører selve målgrupperne, men også de aktører, der har indflydelse på deres muligheder for at få adgang til arbejdsmarkedet; iii) støtteforanstaltninger med henblik på at skabe arbejdspladser og aktiviteter; iv) bevidstgørelse om de behandlede problemer og om de aktioner, der gennemføres under EMPLOI. For EMPLOIS vedkommende, i øvrigt ligesom for ADAPT's vedkommende, er der gået næsten to år med forhandlinger og forberedelser fra tidspunktet for Kommissionens oprindelige retningslinjer (februar 1994) til medlemsstaternes fremlæggelse af projekterne (udgangen af 1995) og den egentlige igangsætning af aktionerne. 1995 var præget af to hovedbegivenheder, nemlig forhandlingerne om EF-initiativprogrammerne for de nye medlemsstater, som Kommissionen godkendte den 8. decem ber', og den første fase i projektudvælgelsen for hele Unionen, idet samtlige programmer for De Tolv (2 for Belgien, 2 for Det Forenede Kongerige og et for hver af de øvrige medlemsstater) var blevet godkendt ved udgangen af 1994. Over 2. 364 projekter blev udvalgt i alt, 763 NOW-projekter, 1. 133 Horizon-projekter (over 930 projekter for handicappede og ca. 200 projekter for dårligt stillede personer) og 464 Youthstart-projekter. Disse tal må dog behandles forsigtigt, da de nationale udvælgelsesmyndigheders bekræftelse af oplysningerne endnu ikke forelå, da denne beretning blev udarbejdet. Projekterne er valgt efter de prioriteter, der er fastlagt i programmet for hver enkelt medlemsstat. Disse'programmer, som sammenfatter de generelle prioriteter og mål, der er opstillet i EMPLOI, og de nationale omstændigheder, angiver de mål, der vil få en fortrinsstilling, og måden, hvorpå resultaterne af projekterne vil påvirke den almindelige politik og gennemførelsen heraf. Det bemærkes, at der i 1995 blev iværksat et storstilet program for tværnational teknisk bistand. Formålet var at hjælpe Kommissionen og de nationale og regionale myndigheder med at gennemføre initiativerne og navnlig udvikle den tværnationale dimension. Både for EMPLOI og ADAPT blev der oprettet nationale støttestrukturer i samtlige medlemsstater i de første måneder af 1995. Efter et offentligt udbud10 blev der pr. 1. maj 1995 udpeget en organisation, der skulle varetage den tekniske bistand på fællesskabsplan, Europs. Støttestrukturerne, der tager sig af teknisk bistand på nationalt og fællesskabsplan, har nu fået personale og er fuldt operationelle. Med hensyn til programmernes overvågning blev der i løbet af 1995 oprettet overvågningsudvalg i hver medlemsstat, men det bemærkes, at selv om de fleste af medlemsstaterne har særskilte overvågningsudvalg for hvert af de to initiativer EMPLOI og ADAPT, er der nogle, der har samlet dem i ét udvalg, mens andre har samlet overvågningsudvalgene vedrørende initiativerne og dem, der vedrører de vigtigste programmer under mål 3 og 4. Der har allerede fundet over 50 møder sted i overvågningsudvalgene. 9 Se 1. 3. nedenfor. EF-initiativerne i de tre nye medlemsstater. 10 Se kapitel I. B. 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 146 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Tabel 89: Status over gennemførelsen af EMPLOI-programmerne — EUR 12 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EF-initiativ programmer) Samlede omkostninger SF-stotte O) Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(i) Itclulinger 1995 (3) % (3)/(2) Programmer godkendt i 1994 Delgien (2) Danmark (1) Tyskland (1) Grækenland (1) Spanien (1) Frankrig (1) Irland (1) Italien (1) Luxembourg (1) Nederlandene (1) Portugal (1) Det For. Kong. (2) I alt (14) 70,2 20,7 297,5 83,1 576,8 384,4 99,5 589,1 0,6 90,9 55,6 314,9 2. 583,2 32,1 10,6 156,8 64,4 386,6 146,5 76,1 348,7 0,3 42,4 40,3 146,5 1. 451,3 21,7 1,6 23,1 8,0 58,6 22,3 7,6 51,5 0,3 4,2 5,7 31,4 236,0 68% 15% 15% 12% 15% 15% 10% 15% 100% 10% 14% 21% 16% 10,8 0. 8 11,6 4,0 29,3 11,1 3,6 25,7 0,2 2,1 2,8 15,7 117,8 50% 50% 50% 50% 50% 50% 47% 50% 50% 50% 50% 50% 50% i uddannelse, beskæftigelse og NOW-delen: Hovedaktørerne under NOW, som deltager erhvervsmæssig integrering af kvinder, er regionale eller lokale myndigheder, organisationer der kæmper for lige muligheder, uddannelses- og informationscentre, fagforeninger, private selskaber og kvindeorganisationer. De aktioner, der finansieres under EMPLOI-NOW, har fire formål: • mindske den horisontale og vertikale opdeling af arbejdsmarkedet ved at forbedre kvinders adgang til sektorer, hvor der er jobmuligheder, og som har et kraftigt vækstpotentiale. I det danske program er der således givet prioritet til bekæmpelsen af den tendens, der er til øget marginalisering af kvinderne på arbejdsmarkedet. I Grækenland er et af de prioriterede mål at tilskynde kvinder til at søge arbejde i utraditionelle brancher. EF-initiativprogrammet for det flamsksprogede fællesskab i Belgien tager sigte på at tilskynde unge kvinder til at vælge uddannel sesprogrammer, der kan føre til fremtidig beskæftigelse. Hvad angår Det Forenede Kongeriges program giver det prioritet til uddannelsesmetoder, idet vægten ikke længere lægges på kvinders adgang til arbejdsmarkedet men på at forbedre deres stilling, når de først befinder sig på arbejdsmarkedet; • at gøre det lettere at forene arbejde med familiemæssige forpligtelser. Således giver det tyske program prioritet til aktioner, der gør det lettere at forene arbejdsmæssige og familiemæssige forpligtelser ved at indføre nye former for arbejdstilrettelæggelse, indføre børnepasningsordnin ger og fremme reintegreringen af kvinder, som søger arbejde på ny efter en periode hjemme hos børnene; • at fremme kvinders iværksætterlyst og jobskabelsesevne, bl. a. ved hjælp af iværksætterstøtte. Dette er bl. a. det prioriteret felt, der lægges hovedvægt på i det franske program; • at bevidstgøre virksomheder, fagforeninger og andre vigtige aktører. I denne forbindelse tager det nederlandske EF-initiativprogram sigte på at styrke kvinders deltagelse i fagforeninger og bran cheorganisationer, mens det portugisiske program går ud på at bevidstgøre de offentlige og private instanser om lighedsdimensionen i et samfund under forvandling. Horizon-delen: Horizon-delen har til formål at højne uddannelsernes kvalitet og skabe arbejdsplad ser for handicappede og personer, der er truet af social udstødelse. I mange tilfælde har dette dobbelte mål fået medlemsstaternes til at fastlægge strategier, der er tilpasset disse persongruppers specifikke behov. Horizon-handicappede: Medlemsstaternes programmer afspejler forskellene mellem de nationale strategier og prioriteter. Der skal her sondres mellem to interventionsområder: Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 147 • udvikling af uddannelses-, erhvervsvejlednings-, rådgivnings- og beskæftigelsessystemer og tilret telæggelse af efteruddannelserne. I Danmark er der således givet prioritet til projekter, som går ud på at integrere handicappede i en erhvervsuddannelse (bl. a. videregående uddannelse og efterud dannelse). Vægten lægges på anvendelsen af nye teknologier og på tilpasningen af arbejdspladser ne samt forbedring af vilkårene for den almene uddannelse og erhvervsuddannelsen; • jobskabelse og støtte til oprettelse af virksomheder, kooperativer og partnerskaber mellem den offentlige og private sektor. Det franske og det italienske program lægger f. eks. vægt på erhvervsmæssig integrering af handicappede. Dette sker gennem indslusningsforløb, der med de lokale myndigheders hjælp tilpasses den enkeltes behov. I det flamsksprogede fællesskab i Belgien har tilpasning af arbejdspladser og anvendelse af nye teknologier samt udvikling af distancear bejde fået en fortrinsstilling, ligesom der lægges særlig vægt på at få de forløb, der fører op til erhvervsuddannelsen, individualiseret, og på at yde støtte i den første tid efter ansættelsen. I det tyske EF-initiativprogram er der, da kvinderne var underrepræsenteret i det tidligere Horizon- program, givet prioritet til projekter, som opfylder behovene hos handicappede kvinder, der ønsker at arbejde. I Irland vil der blive indført positiv forskelsbehandling på en række områder med henblik på at fremme handicappedes erhvervsmæssige integration. Endelig vil der i Græken land blive gjort en særlig indsats til fordel for tværnationalt samarbejde om fastlæggelse af fremgangsmåder og standarder vedrørende distancearbejde i forbindelse med visse specifikke arbejdsopgaver. Horizon-dårligt stillede personer: EMPLOI-initiativets programmer indeholder en særskilt liste over prioriterede foranstaltninger til fordel for de ugunstigt stillede grupper i samtlige medlemsstater bortset fra Finland, Sverige og Luxembourg. Da retningslinjerne for Horizon-dårligt stillede perso ner dækker en bred vifte af målgrupper, har medlemsstaterne generelt besluttet ikke at begrænse valget af målgrupper, De fastsatte aktioner tager således sigte både på målgrupper og på at finde frem til nyskabende metoder: • for så vidt angår målgrupper har en række medlemsstater, bl. a. Nederlandene, Danmark og Portugal, klart givet høj prioritet til indvandrere, mens narkotikaproblemet får stadig højere prioritet i Italien, Spanien, Nederlandene og Portugal. Et væsentligt antal medlemsstater giver ligeledes fortrinsstilling til uddannelse af undervisere, i form af uddannelse af de ansvarlige for menneskelige ressourcer, (socialarbejdere, erhvervsvejledere osv. ), eller udvikling af nye faglige profiler (lokaludviklingsspecialister, socialp ædagogiske ledere osv. ); tilrettelæggelse af uddannelsen af specialister • visse områder egner sig til innovationsforanstaltninger og tværnational udvikling af knowhow. Således er begrebet struktureret adgang til beskæftigelse efterhånden accepteret. Vægten lægges på individualiserede fremgangsmåder eller oprettelse af strukturer, der ligesom i Belgien gør det muligt gradvis at komme i arbejde. I Frankrig og Portugal gøres der meget for at give de pågældende visse grundkvalifikationer (alfabetisering og sproglig uddannelse), mens der i Tys kland, Grækenland og Nederlandene foreslås forskellige former for foruddannelse, hvor de pågældende får vejledning og opnår erhvervserfaring med henblik på at udvikle evnen til at søge arbejde (Det Forenede Kongerige) eller til at finde sig til rette i en reel arbejdssituation (Frankrig). I øvrigt vil der formentlig kunne gøres meget forsøgsarbejde på jobskabelsesområdet. Visse medlemsstater har givet prioritet til udvikling af partnerskaber mellem projekterne og den lokale beskæftigelse eller til udvikling af lokale partnerskaber mellem den offentlige og private sektor. Som eksempel kan nævnes lokale virksomheders deltagelse i udslusningen af indsatte, der har deltaget i et uddannelsesprojekt. Selskaber kan deltage i udviklingen af særlige virksomhedsfor mer som kooperativer o. lign. eller lokale iværksætterkontorer. En anden kurs, der ofte følges, er at forberede de vanskeligt stillede personer til at arbejde i sektorer med nye beskæftigelsesmulig heder. Uddannelsesprogrammerne beskæftiger sig bl. a. med miljø-, fritids-, turist- og sundheds sektoren samt med de sociale tjenester. Der bemærkes ligeledes et ønske om at forberede til tilpasningen til nye beskæftigelsestyper samtidig med, at kvalifikationsniveauerne højnes. Således tilbyder visse medlemsstater som f. eks. Danmark forberedelse til at beklæde en stilling, som indebærer fleksibelt arbejde, distancearbejde, deltidsarbejde osv. Svvende årsberetning - Strukturfondene i 1995 Selv om tendensanalyserne for målgrupperne viser, at der opstår en koncentration af handicap i visse geografiske områder, navnlig i byområderne, anvender medlemsstaterne ikke placeringen som prioriteringskriterium. Men metoden med lokale partnerskaber er alligevel, selv om det ikke siges udtrykkeligt, nødvendig for at åbne mulighed for at yde struktureret støtte til ovennævnte kooperati ver o. lign. og til oprettelse af mikrovirksomheder. Den første række godkendte projekter bekræfter da også, at'en stor del af disse selskaber administreres af lokale partnerskaber. Youthstart-delen: Youthstart-delen under EMPLOI tager sigte på at fremme iværksættelsen i samtlige medlemsstater af aktioner rettet mod unge. For at nå dette mål må Youthstart gennem en effektiv indsats garantere, at alle unge får en passende uddannelse og adgang til arbejdsmarkedet. Medlemsstaterne har med henblik herpå valgt to fremgangsmåder: • nyskabende aktioner til forbedring af den almindelige erhvervsuddannelse, således at den bliver mere tilgængelig for unge, navnlig de mindst kvalificerede blandt dem, og bedre tilpasset arbejdsmarkedet. Der skal lægges vægt på praktikophold. F. eks. tager det franske program sigte på at forbedre kvaliteten af vekseluddannelserne ved at styrke forbindelsen mellem den teoretiske og den praktiske del og på at forbedre kvalifikationerne hos virksomheden lærere. Ifølge programmet skal der også bibringes vekseluddannelserne en europæisk dimension gennem prakti kophold i andre medlemsstater; • skræddersyet uddannelse. I Irland lægges der vægt på foruddannelsesprojekter, mens det danske program har til formål at udvikle og afprøve særlige uddannelser, der giver eleverne mulighed for at nå op på det fastsatte niveau uden for de formelle skolerammer. Formålet er at motivere de enkelte elever til at følge undervisningen og tage personlige initiativer. I Grækenland gøres der meget ud af de nye undervisningsmetoder, uddannelse af undervisere i erhvervsvejlednings- og støttefunktionerne, selvevaluering, gruppearbejde og kommunikationsmetoder. Programmet for det flamsksprogede fællesskab i Belgien omfatter ligeledes uddannelse af undervisere, som skal lære at foregribe unges vanskeligheder. Endvidere er der flere programmer, der søger at fjerne de kulturelle og sproglige barrierer, som etniske minoriteter og unge indvandrere møder, når de søger at få en erhvervsuddannelse. Det tyske program giver f. eks. prioritet til projekter som ungdomsoplysning og -rådgivning på de unges eget sprog. De fleste af-programmerne lægger ligeledes vægt på at gøre vejledningen og rådgivningen mere sammenhængende, bedre koordineret og mere individuel, således at der tages hensyn til den enkeltes evner og behov. I Danmark vil ungdomsrådgivningen og -vejledningen i de sidste skoleår blive forbedret og udvidet, og der vil blive lagt vægt på vekselvirkningen mellem almen uddannelse, erhvervsuddannelse og arbejdsmarked og på integrationen af støttefunktionerne på lokalt plan som f. eks. de fælles erhvervsvejlednings- og rådgivningscentre. I retningslinjerne for Youthstart var medlemsstaterne udtrykkeligt blevet opfordret til at undersøge, hvorledes man kunne hjælpe unge med at blive selvstændige erhvervsdrivende. I Belgien vil unge, der ønsker at starte eget firma, få en lederuddannelse og juridisk rådgivning. Grækenland vil koncentrere sin støtte om lokale beskæftigelsesinitiativer, der udvikles og styres af de unge selv. Nordirlands program tager sigte på at mobilisere unges evne til at skabe arbejdspladser i landområderne og udnytte de lokale ressourcer. Endelig omfatter de forskellige programmer en bred vifte af initiativer, der skal begrænse de institutionelle og administrative hindringer for at anvende Youthstart på en ny måde. Således er der i Italien givet prioritet til etablering af net mellem den offentlige og den lokale sektor på lokalt og regionalt plan, mens Nederlandene vil koncentrere indsatsen om et samarbejde mellem almen uddannelse, erhvervsuddannelse og de offentlige myndigheder (politi og organisationer, der repræsenterer etniske minoriteter). Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 LEADER II (1994-1999) 149 LEADER (1,447 mia. ECU) tager sigte på at støtte projekter til udvikling af landdistrikterne, der er udarbejdet og gennemføres af lokale partnere i landdistrikter, og som lægger vægt på aktioner, der er nyskabende, har demonstrationsværdi og er reproducerbare. Programmet søger at inddrage den lokale befolkningr foreninger, og myndigheder, som sammen skal fastlægge og gennemføre en sammenhæn gende udviklingsstrategi, der er tilpasset forholdene i det pågældende område. Dette betyder, at der under LEADER II kun kan ydes økonomisk støtte til to typer modtagere, nemlig lokale aktionsgrupper (offentlige og private partnere, der i fællesskab udarbejder en udviklingsstrategi) eller andre kollektive aktører (kommuner, handelskamre, kooperativer osv. ). Forudsætningen er, at deres aktion er led i udviklingen af et lokalområde. LEADER II støtter ligeledes tværnationale samarbejdsprojekter og opmuntrer til udveksling af erfaringer og knowhow gennem et europæisk net til udvikling af landdi strikterne (der er afsat et vejledende beløb på 2,5% til finansiering af fællesskabsnettets og de nationale nets aktiviteter). LEADER II finder anvendelse i landdistrikter, der er omfattet af mål 1, 5b og 6 (der er afsat 900 mio. ECU til mål l-regionerne). Kommissionen har fra de 15 medlemsstater modtaget 102 forslag til programmer vedrørende gennemførelsen af LEADER II (90 for De Tolv). Kommissionen har sørget for, at de lokale aktører er enige om forslagene, jf. retningslinjerne for LEADER II. 67 programmer og globaltilskud er blevet godkendt (66 for De Tolv), mens der mangler at blive godkendt 35 (24 for De Tolv og 11 for de nye medlemsstater). Tabel 90: LEADER Il-programmer, der blev godkendt i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EF-initiativ programmer) Tyskland (13) Grækenland (1) Spanien (17) Frankrig (11) Irland (1) Italien (12) Luxembourg (1) Nederlandene (4) Portugal (1) Det For. Kong. (5) Réseaux I alt (66) Samlede omkostninger SF-stotte (i) Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) 382,4 263,6 1. 161,9 319,0 165,6 436,0 4,8 35,2 156,8 160,4 169,8 148,0 354,8 122,9 67,9 183,2 1,0 8,5 117,6 66,2 3. 085,6 1. 239,9 124,6 22,6 112,1 "95,6 7,5 28,6 1,0 8,2 6,7 56,2 3,7 466,8 73% 15% 32% 78% 11% 16% 100% 97% 6% 85% 38% 38,8 11,3 34,9 15,5 3,8 14,0 0,4 2,5 3,6 4,8 2,9 132,4 31% 50% 31% 16% 50% 49% 40% 30% 53% 9% 77% 28% Disse programmer omfatter for de flestes vedkommende de tre foranstaltninger, der er fastsat i den meddelelse, hvori Kommissionens retningslinjer for LEADER II er fastsat, nemlig: • »erhvervelse af kompetence«: i de områder, hvor lokaludvikling er et nyt begreb, skal denne foranstaltning gøre det muligt at finansiere aktioner til oplysning og mobilisering af befolkninger ne, analyser af området med henblik på at påvise stærke og svage sider, og udarbejdelse af en udviklingsstrategi; • »programmer for innovation i landdistrikterne«: denne foranstaltning vedrører finansiering af den udviklingsstrategi, der fastlægges af de lokale aktører for det pågældende område; • »tværnationalt samarbejde«: formålet er at lette gennemførelsen af fælles projekter mellem lokale aktionsgrupper eller andre aktører, der hører hjemme i flere medlemsstater. De påtænkte aktioner kan inddeles i tre hovedkategorier: • styrkelse af områdernes identitet: aktioner som f. eks. renovering af arkitekturarven (Asturias) og små bycentre (Irland), fremme af traditionel knowhow (Portugal, Aragon), udnyttelse af lokale produkter eller den naturlige arv (East Anglia, Italien, Luxembourg, Grækenland, Portugal) eller, mere bredt, støtte til lokalsamfundene (Det Forenede Kongerige); '50 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 • etablering af net: mellem turistkontorer (Bourgogne), foreninger (Limousin), landbrugere og distributionsselskaber (Hessen), servicecentre for befolkningen i små bysamfund og de omgivende landområder (Languedoc-Roussillon), og mellem servicecentrene for virksomhederne (Luxem bourg); • støtte til nye former for aktiviteter, som i visse tilfælde bygger på udnyttelse af de nye kommuni kationsteknologier som f. eks. distancearbejde (Northern Uplands) eller indførelse af booking systemer for agroturismen (Grækenland, Portugal). LEADER og miljøet i landdistrikter: LEADER, der er led i en politik til fremme af en bæredygtig udvikling, må tage hensyn til miljøet. Den økonomiske udvikling skal tage hensyn til den naturarv, som er områdernes stærke side isår i de sarligt tilbagestående områder. Mange af de aktioner, der har konsekvenser for miljøet på i landdistrikter. En behagelig ramme om tilværelsen er den faktor, der lokalt plan, gennemføres skal trække nye indbyggere til landdistrikterne og forhindre afvandring. Flere større interven- tionskategorier under LEADER-programmerne • økologisk forvaltning af landområder, dvs. beskyttelse eller retablering af naturen. I Danmark har gruppen Danske Øer støttet operationen »blomstrende landsbyer«; i Belgien har Hageland gruppen beskæftiget sig med økologisk naturpleje (plantning af hegn, oprettelse af moser, vedligeholdelse af træer osv. ); spiller en rolle i miljømæssig henseende: • affaldsforvaltning gennem begrænsning af forureningen, udnyttelse af affald eller produktion af biomasseenergi. I Frankrig har gruppen Buech-Durance deltaget i etablering af et mobilt anlæg til behandling af husholdningsaffald. I Irland indsamler gruppen Cavan og Monaghan affaldet hos en svampedyrker og bruger det til kompost. I Spanien har gruppen Sierra de Bejar Francia indført et nyt system til fuldstændig rensning af affald fra oliemøller, hvor restproduk terne anvendes som brændstof eller gødning. I Grækenland støtter Thebes-gruppen aktioner vedrørende produktion af biomasseenergi til opvarmningsbrug; • beskyttelse af økosystemer: bedre forvaltning af de naturlige ressourcer, beskyttelse af dyre- og plantelivet og de sårbare naturområder. Mange grupper har givet skovbeplantning høj priori tet: I Spanien, Orense, Sierra de Gata; i Italien, Toscana mm. I Grækenland bidrager Thessaloniki-gruppen reproduktionsevne; til genoprettelse af en biotop for at fremme hej renes Mutilini-gruppen er i færd med et projekt til beskyttelse af en fossil skov; • økoturisme: naturen er et væsentligt element i udviklingen af turismen i landdistrikter. Men der kræves dog ogsp overnatningsmuligheder I Tyskland har Daun- regionens gruppe realiseret deres planer om en geologisk opdagelsestur omkring vulkanerne i Eifel-bjergene. I Irland udvikler gruppen Bally Houra fritidsaktiviteter osv. og aktivitetstilbud. i de lokale bjerge. Udvikling af økologisk landbrug og uddannelses-, bevidstgørelses- og rådgivningsaktioner spiller ligeledes en ikke uvæsentlig rolle, i Frankrig støtter Haut-A Hier-gruppen et informations- og studiecenter, der beskæftiger sig med flodmiljøet, mens gruppen Est-Mayennais er ved at oprette et permanent center for miljøindføring. i etableringen af et center for naturforståelse i nærheden af et fuglereservat. I Skotland deltager Loch Aber-gruppen Kommissionen har ligeledes efter en udbudsrunde udvalgt det organ, der skal tage sig af administra tion og ledelse af Det Europæiske Observatorium for Innovation og Udvikling af Landdistrikter, som har til formål at identificere, karakterisere, validere og lette overførslen af de innovationer, der er iværksat i landmiljøet. PESCA (1994-1999) PESCA (257 mio. ECU) har en supplerende funktion i forhold til den strukturstøtte, der er tilgængelig under EFSR'erne, takket være støtten til omskoling af fiskerne og diversificering af virksomhederne på området. Aktionerne har til formål at fremme diversificeringen af aktiviteterne i fiskerisektoren (turisme og håndværksvirksomhed), at forbedre fiskernes erhvervskvalifikationer, at sikre en bedre udnyttelse af fiskeriprodukterne og forbedre afsætningskanalerne. PESCA skal især finde anvendelse i områder, der er afhængige af fiskeriet, og som er beliggende i støtteberettigede regioner under mål 1, 2 og 5b. Halvdelen af bevillingerne er øremærket til regioner under mål 1. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 151 Fire PESCA-programmer (Italien, Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige) blev god kendt i løbet af 1995, mens syv programmer var blevet godkendt allerede i slutningen af 1994. Den sene godkendelse af programmerne og forvaltningsmekanismernes komplekse karakter forklarer det lave bevillingsforbrug. For så vidt angår forpligtelser er der disponeret over 64% af bevillingerne på 1995-budgettet (28,3 mio. ECU ud af 45 mio. , fordelt mellem Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige),"mens kun 17% af de fastsatte bevillinger er betalt (5,3 mio. ECU ud af 31,9 mio. , fordelt mellem Nederlandene, Italien og Det Forenede Kongerige). Tabel 91: PESCA-programmer, der blev godkendt i 1995 og 1994 — EUR 12 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EF-initiativ programmer) Samlede omkostninger SF-stotte (1) Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(D Betalinger 1995 (3) 1 | % (3)/(2) Programmer godkendt i 1995 Frankrig (1) Italien (1) Nederlandene (I) Det For. Kong. (l) Programmer godkendt i 1994 Belgien (1) Danmark (1) Tyskland (1) Grækenland (1) Spanien (1) Irland (1) Portugal (1) lait (11) 81,3 81,2 34,2 84,7 4,3 48,6 62,0 54,6 95,7 12,2 47,2 605,9 28,3 34,2 10,8 37,4 2,0 16,4 23,0 27,1 41,5 6,7 25,6 253,0 18,8 4,4 1. 2 5,1 0,3 2,7 3,8 4,5 6,9 1,1 4,3 53,1 66% 13% 11% 14% 17% 17% 17% 17% 17% 17% 17% 21% 0. 0 2. 2 0. 6 2,5 0. 2 1,4 3,9 2,3 3,5 0,6 2,1 17,2 0% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 32% I de fleste af medlemsstaterne skulle projektudvælgelsen først begynde eller var netop begyndt ved udgangen af 1995, bortset fra Irland, hvor de nationale myndigheder allerede havde godkendt 22 projekter. I Grækenland bevirkede aktionernes indviklede karakter som følge af, at der var tale om en flerfondintervention, at de nationale myndigheder søgte at finde et forvaltningsorgan, der kunne fungere som mellemled. Med hensyn til de franske OD'er, hvor PESCA-aktionerne er omfattet af EF-initiativprogrammet REGIS, var kun Reunion-programmet godkendt i december 1995. Det svenske og det finske program blev forelagt Kommissionen ved udgangen af 1995 u. SMV (1994-1999) SMV (1,027 mia. ECU) opfylder behovet for at tilpasse SMV til det indre marked og internationalise ringen af økonomierne. Med SMV-initiativet foretages der ligeledes en tilpasning og videreførelse af de tidligere initiativer STRIDE (styrkelse af det teknologiske potentiale i ugunstigt stillede områder), PRISMA (forbedring af serviceydelserne til virksomhederne) og TELEMATIQUE (anvendelse af avancerede telekommunikationstjenester). SMV vedrører navnlig regionerne under mål 1, hvortil 80% af bevillingerne er afsat. De anbefalede foranstaltninger tager sigte på at forbedre virksomhedernes driftssystem og organisation, at tage bedre hensyn til miljøet, at udvikle samarbejde og netværk mellem SMV eller at styrke samarbejdet mellem forskningscentre, centre for teknologioverførsel, universiteter og SMV. Da SMV er et nyt initiativ for perioden 1994-1999, er medlemsstaternes forslag til programmer blevet tilpasset på mange områder for at sikre, at retningslinjerne for dette initiativ bliver fulgt. Tilpasnin gerne har bl. a. drejet sig om de nyskabende aspekter og om internationaliseringen af SMV'erne. Resultatet er en forlængelse af forhandlingsperioden. Af de 38 EF-initiativprogrammer, der var fremlagt af De Femten, blev 21 godkendt i 1995 (der mangler 1 EF-initiativprogram i Belgien, 6 i Tyskland, 1 i Det Forenede Kongerige, de ikke-regionaliserede EF-initiativprogrammer i Danmark, Spanien, Italien og Luxembourg samt 4 EF-initiativprogrammer i de tre nye medlemsstater). Se 1. 3 nedenfor. EF-initiativerne i de tre nye medlemsstater. 152 Syvende årsberetning — Struktur fondene i 1995 Tabel 92: SMV-programmer, der blev godkendt i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EF-initiativ programmer) Belgien (1) Tyskland~(9) Grækenland (1) Frankrig (3) Irland (1) Nederlandene (1) Portugal (1) Det For. Kong. (4) I alt (21) Samlede omkostninger SF-stotte (1) Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(0 Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) 14,2 356,3 156,9 139,2 53,2 26,9 235,9 43,0 1. 025,5 9,4 156,8 83,3 58,5 28,8 10,3 124,0 20,1 491,3 7,5 101,2 10,5 15,4 26,5 9,5 13,2 19,7 203,5 80% 65% 13% 26% 92% 92% 11% 98% 41% 2,2 30,9 5,2 4,6 7. 9 2,9 6. 6 7. 3 67,7 30% 30% 50% 30% 30% 30% 50% 37% 33% Belgien: Det godkendt EF-initiativprogram vedrører Wallonien og vil blive suppleret af et EF- initiativprogram for Flandern. Programmet er opbygget omkring to centrale ideer: øget samordning og styrkelse af støttenettene til brug for SMV og styrkelse af de fælles tjenesteydelser til SMV. Etablering af net og serviceydelser til SMV: Det wallonske EF-initiativprogram er opbygget omkring to felter: 1. støttekoordinering og samordnet etablering af netværk ved: • en aktion til integrering af serviceorganerne for at fremme udveks linger af erfaringer og synergierne; • etablering af koordinationsgrupper. 2. fælles tjenesteydelser til SMV ved: • oprettelse af et finansielt forum til undersøgelse af betingelserne for adgang til finansieringskilder; • teknologiske aktioner, bl. a. med sigte på at samordne og evaluere visse foranstaltninger til fordel for SMV; • forøgelse af SMV'ernes dynamik under hensyntagen til nødvendig heden af at finde partnere, miljøet, informationsteknologierne og kvalitetskravene. Tyskland: Der er godkendt ni EF-initiativprogrammer, der skal støtte SMV i industri- og servicesek toren. Fem af programmerne vedrører de vestlige delstater (5 mangler at blive godkendt) og fire de nye delstater. Det har vist sig vanskeligt at udarbejde disse programmer for de tyske SMV på grund af problemer med harmonisering og koordinering på nationalt plan. Dette har medført store forsinkelser. Som eksempel på de planlagte aktioner kan nævnes forvaltning af miljø og energikilder (Berlin, strukturfondbidrag på 0,615 mio. ECU). Aktionen går ud på dels at udarbejde strategier for, hvorledes man skal lære virksomhederne at spare på energien og begrænse C02-udslippet, dels at gøre »Eco-Audit«-systemet tilgængeligt for virksomhederne. Grækenland: EF-initiativprogrammet har som hovedmål at fremme de græske SMV'ers internatio nalisering gennem en »c/w5te/-«-politik og lette deres adgang til kapitalmarkedet gennem brug af finansieringstekniske værktøjer (»venture capital«, gensidige garantier). Der er også planer om at indføre en kvalitetspolitik (certificering, standarder og standardisering). Frankrig: Tre programmer er godkendt. Hvad angår de to EF-initiativprogrammer for mål 1 (Korsika og Nord-Pas-de-Calais) vil investeringen på 40,9 mio. ECU blive støttet af et EF-bidrag på 9,3 mio. ECU, som gør det muligt i Nord-Pas-de-Calais at finansiere støtten til SMV'ernes immate rielle investeringer, støtten til kollektive aktioner og forbedring af det teknologiske miljø. På Korsika vil aktionen gå ud på at oprette nyskabende virksomheder, udvikle nye former for kommunikation og samarbejde mellem virksomhederne for at lette disses adgang til nye markeder og udvikle evnen til at foretage økonomiske omstillinger. EF-initiativprogrammet vedrørende områderne under mål 2 og 5b (EF-støtte: 49,2 mio. ECU; samlede omkostninger: 98,3 mio. ECU) vil gøre det muligt at oprette en garantifond for SMV, der arbejder med partnerskabs-eller innovationsprojekter, fremme kollekti ve moderniserings- og innovationsprojekter i fortsættelse af STRIDE-programmet, og oprette part nerskaber mellem europæiske virksomheder på forskellige områder. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 153 Irland: EF-initiativprogrammet er særlig rettet mod SMV med under 50 ansatte eller med en omsætning på under 3,7 mio. ECU. Programmet er koncentreret om adgang til finansiering og lån, adgang til offentlige udbud, tilpasning af servicevirksomhederne til det indre marked, formidling af kendskabet til god praksis og forbedring af virksomhedernes knowhow og miljø. Nederlandene: EF-initiativprogrammet dækker samtlige nederlandske regioner under mål 1 og 2 og skal øge SMV'ernes konkurrenceevne for at styrke de regionale produktionsstrukturer. Med henblik herpå er der fastsat fem prioriteter: udvikling af produktionssystemer og teknologisk innovation; samarbejde mellem SMV og forskningscentrene; oprettelse af net mellem SMV; faglige kvalifikatio ner; teknisk bistand og tværnational samhandel. Portugal: Det portugisiske EF-initiativprogram er det største SMV-program, der er godkendt i 1995, målt i penge. Det omfatter hele Portugal og indeholder bl. a. foranstaltninger til forbedring af SMV'ernes konkurrenceevne og modernisering af de portugisiske SMV, som er rygraden i landets erhvervsliv, og til forbedring af virksomhedernes miljø, bl. a. gennem uddannelse og finansieringste- kniske foranstaltninger. Det Forenede Kongerige: Der er godkendt fire EF-initiativprogrammer (Highlands and Islands, Lowland Scotland, Wales, Nordirland), mens et program for England endnu mangler at blive godkendt. EF-initiativprogrammet for Highlands and Islands tegner sig for en strukturfondstøtte på næsten 3 mio. ECU til SMV, der arbejder under geografiske forhold, der er vanskelige og atypiske i forhold til de fleste af de øvrige europæiske områder. Programmet har således til formål at forebygge virksomhedernes isolation i forhold til det europæiske erhvervsliv gennem støtte til tjenesteydelser til SMV, uddannelse af høj kvalitet og samarbejde mellem virksomhederne. REGIS (1994-1999) REGIS (600 mio. ECU) har til formål at forbedre integrationen i Fællesskabet af de mest perifere regioner. Det omfatter visse aktioner fra de tidligere programmer POSEIDOM, POSEIMA og POSEI- CAN samt foranstaltninger under andre EF-initiativer, der gennemføres i de mest perifere regioner, således at de kan deltage fuldt ud i de tværnationale samarbejdsnet. De planlagte foranstaltninger vedrører diversificering af erhvervsaktiviteterne, konsolidering af forbindelserne til resten af Unionen, samarbejde mellem regioner i Unionens yderste periferi, forebyggelse af naturkatastrofer og erhvervsuddannelse. Tre medlemsstater deltager i REGIS-initiativet, Portugal, Spanien og Frankrig. I 1995 forelagde Portugal et program vedrørende Madeira og Acorerne, Spanien et program for De Kanariske Øer og Frankrig fire programmer til fordel for OD. De portugisiske og spanske EF-initiativprogrammer blev godkendt i 1995, mens kun programmet for Réunion blev godkendt for Frankrigs vedkommende (ved udgangen af 1995 manglede der således at blive godkendt EF-initiativprogrammerne for Guadeloupe, Martinique og Guyane). Tabel 93: REGIS-programmer, der blev godkendt i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EF-initiativ programmer) Spanien (1) Frankrig (1) Portugal (1) I alt (3) Samlede omkostninger SF-stotte O) Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(D Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) 385,5 209,2 156,8 751,5 216,9 115,6 124,0 456,5 28,0 8,8 22,0 58,8 13% 8% 18% 13% 0,0 4,4 17,6 22,0 0% 50% 80% 37% 154 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Spanien: I EF-initiativprogrammet er der fastsat en fællesskabsstøtte på 216,9 mio. ECU. Et program for De Kanariske Øer: Hovedformålene med EF-initiativprogrammet REGIS er diversificering af erhvervsaktiviteterne, teknologisk udvikling og udligning af de geogra fiske og økonomiske skævheder gennem udvikling af en turisme, der tager hensyn til miljø og kulturarv, konsolidering af båndene til resten af i Unionens yderste periferi, Fællesskabet og de øvrige regioner erhvervsuddannelse og beskæftigelse. Der er planlagt ti foranstaltninger: lokaludvikling (14%), fremme af turismen (21%), støtteinfrastrukturer til erhvervslivet (22%), udvikling af erhvervsstrukturen (11%), URBAN Las Palmas (4%), URBAN Santa Cruz de Tenerife (4%), regionalt samarbejde (0,3%), SMV-plan for industriel udvikling (19%) og evaluering, overvågning og teknisk bistand (0,7%). Strukturfondene finansierer 56% af programmet. Frankrig: Reunion-programmet vedrører fremme af erhvervsaktiviteter, kommunikationsudvikling, regionalt og tværregionalt samarbejde, lokaludvikling, miljøstyring og forebyggelse af naturkata strofer samt uddannelse med henblik på at forbedre kvalifikationerne og fremme de lige muligheder. Portugal: EF-initiativprogrammets sigte er at fremme en række prioriterede aktioner vedrørende basisinfrastrukturerne (Madeiras lufthavn osv. ), udvikle det lokale potentiale (f. eks. energiproduk tion i Acorerne) og det tværregionale samarbejde og fremme landbruget. RECHAR II (1994-1997) RECHAR II (406 mio. ECU) viderefører støtten til omstilling af de områder, der er hårdest ramt af kulmineindustriens tilbagegang, med prioriterer i højere grad miljøbeskyttelse, nye erhvervsaktiviteter og menneskelige ressourcer. De planlagte foranstaltninger tager således sigte på retablering af miljøet og gamle bygninger, der er brugt i kulmineindustrien, fremme af nye aktiviteter (bl. a. i SMV), støtte til organer beskæftiget økonomisk omstilling og regionaludvikling eller støtte til uddannelse og beskæfti gelse (navnlig i SMV). Medlemsstaterne har fremlagt 30 EF-initiativprogrammer vedrørende RECHAR-initiativet. For handlingerne og godkendelsen af programmerne blev lettet på grund af erfaringerne fra den forudgående programmeringsperiode (1990-1993). Derfor er næsten alle EF-initiativprogrammer godkendt, dvs. 26, mens der endnu mangler at blive godkendt fire i 1996 (1 i Tyskland, 1 i Frankrig, 1 i Østrig og det ikke-regionaliserede EF-initiativprogram i Spanien. Tabel 94: RECHAR Il-programmer, der blev godkendt i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EF-initiativ programmer) Belgien (2) Tyskland (6) Grækenland (1) Frankrig (6) Italien (2) Portugal (I) Det For. Kong. (8) I alt (26) Samlede omkostninger SF-stotte (1) Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) 58,1 400,8 2,0 39,4 34,1 1. 1 364,6 900,2 15,7 128,4 1,5 16,7 1,7 0,9 163. 2 328,0 15,7 55,9 1,4 15,5 1,7 0,9 81,6 172,5 100% 44% 90% 93% 100% 100% 50% 53% 7,8 26,8 0,7 1,8 0,4 0,3 37,8 75,6 50% 48% 50% 12% 23% 30% 46% 44% Belgien: EF-initiativprogrammet for Wallonien vedrører Charleroi-området (Châtelet), mens EF- initiativprogrammet for Flandern vedrører Limburg. For så vidt angår Châtelet tager EF-initiativ programmet sigte på omstrukturering af vandforsyningsnettene, som er blevet ødelagt af den intensive kulminedrift. Aktionerne er en videreførelse af aktionerne under RECHAR I. I Limburg er prioriteten givet til omstilling af erhvervslivets infrastrukturer, modernisering af de sociale strukturer og arbejdskraftens økonomiske og sociale integration. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 \ 55 Tyskland: Der er godkendt seks EF-initiativprogrammer. Kun ét program (Brandenburg) manglede at blive godkendt ved årets udgang. Tre af programmerne vedrører de nye delstater, og tre de vestlige delstater. Programmet for Nordrhein-Westfalen er det største af alle RECHAR-programmer målt i penge. Programmerne indeholder hovedsagelig foranstaltninger til miljøsanering, tilskyndelse til nye erhvervsaktiviteter og opretholdelse af den eksisterende menneskelige kapital. EF-initiativprogram met for Nordrhein-Westfalen tager sigte på at diversificere aktivitetssektorerne og styrke de mellem liggende erhvervssektorer. For at øge SMV'ernes konkurrenceevne vil der blive ydet støtte dels til skabelse af nye markeder gennem udvikling af nye processer og salg af nye produkter, dels til forbedring af adgangen til de nyeste teknologier. Gennemførelsen af dette program i Nordrhein- Westfalen skønnes at ville sikre 5. 400 arbejdspladser. Grækenland: RECHAR-programmet, som omfatter industriaksen Kozani-Ptolemaida i Nord grækenland, har som hovedformål forbedring af miljøet i de områder, der er ødelagt af brunkulud vindingen. Endvidere er der fastsat en foranstaltning til omskoling af arbejdsløse eller ansatte, der er truet af arbejdsløshed. Frankrig: De seks franske EF-initiativprogrammer, der er godkendt, indebærer en fællesskabsstøtte på ca. 17 mio. ECU, heraf 11 mio. I Lorraine (arrondissementerne Boulay, Forbach og Sarreguemi- nes). Disse bevillinger er øremærket til promovering af de berørte mineområder. Blandt de planlagte aktioner skal udviklingen af industriturismen gennem en udnyttelse af den industrielle arv, navnlig den fortsatte indretning af Musée de la Mine de Blanzy (Montceau-les-Mines-bassinet, Bourgogne), fremhæves. Aktionen vil endvidere tage sigte på at promovere mineområderne i Gar dåne (Bouches- du-Rhône), Albi-Carmeaux (Tarn) og Lorraine (retablering af forladte områder, omstrukturering af bycentre, turisme osv. ) og på at skabe et miljø og en infrastruktur, der kan fremme omstillingen i Aies- (Gard) og Mure- (Isère) områderne. Italien: Der blev vedtaget to EF-initiativprogrammer i 1995 (Sardinien, Toscana). Sardinien-pro grammet, som fastsætter en investering på 1,6 mio. ECU, vedrører kulmineområdet i Sulcis- Iglesiente. Det omfatter kun én miljøforbedringsforanstaltning med henblik på etablering af SMV. Hvad angår Toscana er der tale om Santa Barbara-bassinet, og EF-initiativprogrammet er kendeteg net ved en meget stærk inddragelse af den private sektor, idet denne efter planerne skal bidrage med knap 95% af finansieringen (35,6 mio. ECU). Også dette program omfatter kun én foranstaltning, nemlig diversificering af den lokale SMV-struktur ved hjælp af en rentegodtgørelse til de virksomhe der, der fremlægger investeringsprojekter inden for teknologisk innovation, energi og miljøbeskyttel se. Portugal: EF-initiativprogrammet vedrører finansiering af aktioner til fordel for Castelo de Paiva- regionen (i Nordportugal), som berøres af kulminernes nedlæggelse. Ud over støtten til de infrastruk turer, der er nødvendige for at udvikle erstatningsaktiviteter, har dette EF-initiativprogram til formål at forbedre miljøsituationen og at yde teknisk bistand til erhvervslivet. Det Forenede Kongerige: Otte RECHAR-programmer blev godkendt i 1995. Programmerne for Yorkshire og East Midlands, som tegner sig for ca. halvdelen af bevillingerne, er de vigtigste af programmerne. Men der er også andre kulmineområder i England og Skotland, der er støtteberettige de. EF-initiativprogrammerne for Wales og North-East England har ligeledes stor betydning. KONVER (1994-1997) KONVER (506 mio. ECU) er en fortsættelse af handlingsprogrammerne PERIFRA I og II (støtte til demonstrationsprojekter vedrørende omstilling af militæret) og af det etårige KONVER-program fra 1993. Det er nu et flerårigt program og har til formål at støtte diversificeringen af erhvervsaktiviteterne i områder, der er stærkt afhængige af forsvarssektoren, gennem omstilling af erhvervsaktiviteter, der er knyttet til denne sektor, og fremme af økonomisk bæredygtige aktiviteter inden for alle grene af industrien, bortset fra forsvarsrelaterede aktiviteter. Mindst 50% af tildelingen planlægges anvendt i regioner, der hører ind under mål 1, 2 og 5b. 156 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 På grund af forsinkelserne i forbindelse med fordelingen af bevillingerne mellem medlemsstaterne og fastsættelsen af de områder, der er støtteberettigede i henhold til dette initiative, blev medlemssta ternes fremlæggelse af programmerne ligeledes forsinket. 37 EF-initiativprogrammer blev godkendt i 1995, for størstedelens vedkommende ved udgangen af december, og ved udgangen af 1995 manglede otte programmer at blive godkendt (3 i Tyskland og de ikke-regionaliserede programmer i Spanien, Italien, Luxembourg, Nederlandene og Sverige). De tegner sig for 70% af det samlede beløb, der er tildelt dette initiativ. Tabel 95: KONVER-programmer, der blev godkendt i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EF-initiativ programmer) Belgien (3) Danmark (1) Tyskland (13) Grækenland (1) Frankrig (17) Portugal (1) DetFor. Kong. (l) I alt (37) Samlede omkostninger SF-slottc (1) Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) 30,4 5,3 342,3 20,3 244,1 10,7 230,6 883,7 11,5 2,4 144,5 12,9 71,0 7,9 101,9 352,1 11,5 2,4 130,6 11,5 64,4 7,9 10,0 238,2 100% 100% 90% 89% 91% 100% 10% 68% 5,7 1,2 38,7 5,7 32,0 3,9 0,0 87,3 50% 50% 30% 50% 50% 50% 0% 37% Belgien: Der er et EF-initiativprogram for hver af de tre belgiske regioner. I Flandern (Brugge, Leuven, Turnhout, Tongeren og Hasselt) vedrører aktionerne erhvervsfremme og miljøstøtte. I Bruxelles er det en kaserne, der skal restaureres og ombygges, således at den kan være ramme om nye erhvervsaktiviteter (håndværk, mindre handelsvirksomheder, kunsthåndværk). I Wallonien omfatter programmet en del af de støtteberettigede områder under mål 1, 2 og 5b. Programmet går ud på at gøre SMV'erne mere dynamiske, fremme turistvirksomheden efter restaurering af forladte områder og omskoling af de ansatte i denne sektor. Danmark: EF-initiativprogrammet omfatter to områder, Karup i Midtjylland og København, som falder uden for målområderne. Foranstaltningerne vedrører servicesektoren og støtte til teknologisk udvikling af SMV, fremme af turisme og miljø og omskoling af lønmodtagere. Tyskland: Tyskland, der modtager 144,5 mio. ECU fra strukturfondene (godkendt i 1995), og som er omfattet af 13 EF-initiativprogrammer, er den største modtager af støtte i henhold til KONVER- initiativet. Et eksempel er EF-initiativprogrammet for Nordrhein-Westfalen, det største program i de vestlige delstater, ifølge hvilket der skal opføres et teknologisk center (Cartec) på den tidligere »Churchill-Barracks«-grund i Lippstadt. I Rôdinghausen vil den nu tomme militærbygning »Birdwo od Barracks« blive ombygget til et handelscenter, mens en tidligere militærskole i Minden vil blive omdannet til en handelsskole. Grækenland: Programmet har som hovedformål omstilling af erhvervsaktiviteter, der har forbindel se med våbenindustrien, samt tilpasning af kommercielt bæredygtige virksomheder i alle industrisek torer. Frankrig: De 17 EF-initiativprogrammer i Frankrig vedrører 57 beskæftigelsesområder, heraf 23, der ligger uden for de områder, der er omfattet af mål 2 og 5b. Der er som hovedregel tale om programmer, hvis bevillinger ligger under 5 mio. ECU. Det program, hvortil der ydes flest midler (Aquitaine), modtager 13,2 mio. ECU. 9% af strukturfondbevillingerne anvendes til erhvervsuddan- nelsesaktioner. 31% af den samlede investering vedrører restaurering af militærområder og områder, der berøres af den reducerede militær aktivitet, med henblik på etablering af SMV. Derefter kommer renovering og modernisering af sociale og erhvervsmæssige infrastrukturer (14%). Størstedelen af støtten (46%) vedrører foranstaltninger til fordel for SMV, navnlig aktioner til forbedring af 12 Det skete i december 1994, jf. årsberetningen for 1994. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 157 virksomhedernes miljø. Alt i alt repræsenterer programmerne en styrkelse af de mål 2-programmer, der er iværksat i det pågældende område eller i et tilstødende område (bortset fra Ile de France, Limousin og Aquitaine). Portugal: Hovedformålene med EF-initiativprogrammet er støtte til erhvervslivet i områder, der er afhængige "af forsvarssçktoren (f. eks. Acorerne, Alentejo, Lissabon), retablering af militærområder med henblik på udvikling af nye aktiviteter og forbedring af miljøet omkring militærområderne. Det Forenede Kongerige: Kun ét EF-initiativprogram, der vedrører Storbritannien, Nordirland og Gibraltar, er godkendt. Til dette program er afsat knap 50% af bevillingerne til investeringer i områder uden for målområderne med henblik på løsning af de særlige problemer, der skyldes forsvarsindustriens tilbagegang. Der lægges vægt på miljøforbedring. Et andet aspekt er teknologio verførsel, der skal gøre det muligt at udnytte forsvarsindustriens store viden med henblik på at diversificere og innovere de små og mellemstore industrivirksomheder. Overvågningen vil blive varetaget af et overvågningsudvalg. Programmet er i øvrigt opdelt i 14 underprogrammer for hvert område, som styres af en arbejdsgruppe bestående af repræsentanter for ministerierne og lokale organisationer samt Kommissionen. RESIDER II (1994-1997) RESIDER II (520 mio. ECU) er en fortsættelse af RESIDER I-aktionen, dvs. støtte til den økonomiske omstilling i jern- og stålproduktionsområder. Ligesom RECHAR II giver dette initiativ prioritet til miljøbeskyttelse, nye erhvervsaktiviteter og menneskelige ressourcer, således at man kan fremskynde tilpasningen af de berørte områder til de væsentligt ændrede økonomiske vilkår. De planlagte foran staltninger er af samme omfang som under RECHAR II. I 1995 blev 27 EF-initiativprogrammer fremlagt af medlemsstaterne i henhold til RESIDER-initiati- vet (heraf ét fra Østrig). Takket være de erfaringer, der blev opnået mellem 1990 og 1993, blev næsten alle programmerne godkendt i 1995. Dvs. at 19 programmer blev godkendt (ét program, det portugisiske, var allerede blevet godkendt i 1994), og at der ved udgangen af 1995 kun manglede at blive godkendt otte programmer (1 i Tyskland, 2 i Frankrig, 1 i Det Forenede Kongerige og de ikke regionaliserede EF-initiativprogrammer for Spanien, Italien, Luxembourg og Østrig). Tabel 96: RESIDER Il-programmer, der blev godkendt i 1994 og 1995 — EUR 12 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EF-initiativ programmer) Samlede omkostninger SF-stotte (O Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(D Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) Programmer godkendt i 1995 Belgien (2) Tyskland (8) Grækenland (1) Frankrig (5) Nederlandene (1) Det For. Kong. (2) Program godkendt i 1994 Portugal (1) I alt (20) 52,9 558,3 8,9 105,8 51,5 52,5 10,8 840,6 24,4 164,3 4,7 42,6 18,1 23,2 6,9 284,2 23,7 62,5 4,1 38,6 18,1 23,2 6,9 177,1 97% 38% 88% 91% 100% 100% 100% 62% 5,6 31,2 2,1 17,5 7,4 11,6 2,9 78,3 24% 50% 50% 45% 41% 50% 42% 44% Belgien: De to EF-initiativprogrammer, der er godkendt, vedrører Charleroi- og Liege-områderne, som er hårdt ramt af tilbagegangen i jern- og stålindustrien (over 20% arbejdsløshed i 1994 i Charleroi, næsten 10. 000 arbejdspladser nedlagt mellem 1978 og 1993 i Liège). I begge programmer er der fastsat foranstaltninger til forbedring af miljøet og/eller retablering af industriområder. Endvidere er der fastsat foranstaltninger til diversificering af erhvervslivet, oprettelse af en igangsæt- ningsfond for virksomheder, der lige er startet, eller som er ved at blive omorganiseret, støtte til crhvervsinfrastrukturer og udstyr til fremme af håndværks-og servicevirksomhed, forbedring af udstyret til forskningscentrene og fremme af den teknologiske udvikling. I SX Syvende årsberetning ~ Strukturfondene i 1995 Tyskland: Der er godkendt otte EF-initiativprogrammer, således at der kun mangler at blive godkendt ét program (Brandenburg) i 1996. Et af hovedaktivitetsfelterne er renovering af forladte industriområder og omstilling af disse områder til nye erhvervsaktiviteter. Den planlagte støtte vil gøre det muligt dels at skaffe nye grunde til erhvervsvirksomheder, dels at integrere erhvervsområder i byplanlægningsprogrammerne under hensyntagen til miljøet. Således er man i delstaten Nordrhein- Westfalen som led i »Internationale Bauausstellung-IBA-Emscher Park« ved at gennemføre en renovering af byområder i en del af Ruhr, der er særlig dårligt stillet, under overholdelse af strenge økologiske og byplanlægningsmæssige normer (strukturfondstøtte: 25,9 mio. ECU). Dette program skulle gøre det muligt at bevare i alt 6. 500 arbejdspladser. Grækenland: EF-initiativprogrammet omfatter tre områder, ét i nærheden af Thessaloniki, ét i nærheden af Volos og ét i nærheden af Athen. Hovedformålet er retablering af det ødelagte miljø og omstilling af erhvervslivet i jern- og stålområder. I programmet er endvidere fastsat en foranstaltning til omskoling af arbejdsløse eller af lønmodtagere, der er truet af arbejdsløshed. Frankrig: I de fem godkendte EF-initiativprogrammer (ved udgangen af 1995 manglede to program mer at blive godkendt, et for Nord-Pas-de-Calais og et for Normandiet) koncentreres over 70% af bevillingerne om departementerne Meurthe-et-Moselle og Moselle og om tre Meuse-kantoner (Etain, Spincourt og Verdun-Est) i Lorraine. Det generelle formål er at omstille disse områder med henblik på at skabe arbejdspladser og forbedre levevilkårene. I disse EF-initiativprogrammer er der fastsat foranstaltninger, der skal udvikle de kollektive faciliteter, f. eks. indretning af et industri- og uddannelseskontaktcenter i de områder, hvor der tidligere var en jern- og stålindustri (Le Creusot), eller omdannelse af en bygning, der tidligere blev brugt til jern- og stålindustrien, til udstillingsområ de (Ugine). Forbedring af den miljø- og bymæssige attraktivitet er et andet felt. Som eksempel kan nævnes behandling af udpumpningsvand (Lorraine) eller oprettelse af et »videncenter« (teknik og knowhow) i Lorraine. Mange af aktionerne vedrører også oprettelse og udvikling af virksomhederne ved at forbedre infrastrukturen og de fælles serviceydelser, f. eks. forbedring af logistikken i forbindelse med aktiviteterne i havnen og på landjorden (Fos-sur-Mer) eller retablering af indu striområder med henblik på nye aktiviteter som f. eks. udvikling af teknologinet og teknologiover førsel (Picardie). Nederlandene: Et EF-initiativprogram vedrører IJmond, et område, der er ramt af tilbagegangen i jern- og stålindustrien og andre industrier, navnlig fiskeriet. Programmet tager navnlig sigte på at udvide regionens økonomiske grundlag og skulle medføre oprettelse af 2. 000 faste stillinger. Foran staltningerne vedrører sanering af industriområder og udvikling af nye anlæg og erhvervsområder, udvikling af logistiske infrastrukturer (havnefaciliteter), innovation i virksomhederne (støtte til SMV, igangsætningsstøtte, SMV-net), uddannelse og arbejdsmarked (erhvervsvejledning, overvågningscenter, videnoverførsel) og en handlingsplan for turismen. risikovillig kapital, Portugal: RESIDER-programmet i Portugal er det første program, der er godkendt under dette initiativ. Det blev allerede godkendt i 1994. Formålet er at fremskynde omstillingen af erhvervslivet i Setubal-området, der er særlig ramt af omstruktureringen inden for jern- og stålindustrien, fremme den erhvervsmæssige integrering af arbejdsløse eller personer, der er truet af arbejdsløshed, og fremme af udviklingen af nye former for erhvervsvirksomhed, der kan skabe arbejdspladser, og samtidig udvikle de materielle og menneskelige ressourcer. Ved udgangen af 1995 var 69% af de offentlige udgifter, der var budgetteret med for 1994-1995, blevet afholdt. Det Forenede Kongerige: De to EF-initiativprogrammer, der blev godkendt i 1995 (der manglede at blive godkendt et program vedrørende England), vedrørte Wales og Western Scotland. Der er således tale om et supplement til de øvrige EF-programmer i disse områder, f. eks. SPD'et for mål 2 i Western Scotland. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 \5H RETEX (1994-1997) RETEX (522 mio. ECU) blev lanceret i 1992 for at støtte erhvervslivets diversificering i områder, der var stærkt afhængige af tekstil- og beklædningsindustrien. Programmet blev i 1994 forlænget til 1997 og udvidet til at omfatte visse nye områder, der var blevet støtteberettigede under mål 1, 2 og 5b. De støttede foranstaltninger er eksempelvis rådgivning og materiel (bortset fra maskiner til produktion), som forbedrer virksomhedernes knowhow, støtte til lokale virksomhedssammenslutninger og andre former for samarbejde, uddannelse af virksomhedernes personale og service til virksomhederne. De nye RETEX-bevillinger, der siden 1994 er ydet de nye områder under mål 1, 2 og 5b, har været ledsaget af store tilpasninger af de fleste af de programmer, der blev godkendt i 1993. Der er også fremlagt forslag om nye programmer. Således fik Kommissionen i 1995 forelagt 21 RETEX- programmer, 7 nye programmer blev godkendt og 5 eksisterende programmer blev ændret. I alt blev der således godkendt eller ændret 12 EF-initiativprogrammer i 1995. De 18 EF-initiativprogrammer, der i alt blev godkendt vedrørende RETEX, tegner sig for 98% af det samlede beløb, der er tildelt dette initiativ for perioden 1994-1997. Tabel 97: Situationen for RETEX-programmerne i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) Programmer, der blev godkendt i 1995 Tyskland Sachsen Tliiiringen Niedersachsen Belgien - Wallonien Nederlandene - Twente Det Forenede Kongerige Nordirland Storbritannien Program mer, der blev godkendt i 1993 og ændret i 1995 Tyskland - Bayern Frankrig Italien Mål 1-regioner Mål 2- og 5b-regioner Grækenland Programmer, der blev godkendt i 1993 Tyskland Nordrhein- Westfalen Baden- Wiirttemberg Hessen Spanien Irland Portugal Stolte 1994-1997 0) 53,2 41,9 9,6 1. 8 3,0 1,0 36,6 4. 2 32,4 Slotte 1993 (priser 1993) 1,3 4,0 12,1 7. 9 4,2 12,1 Slotte 1993 (priser 1993) Slude 1994-1997 Slotte 1993-1997 0) 7,6 24,9 66,9 31,5 35,5 75,4 8,8 28,9 79,0 39,4 39,6 ' 87,5 Stotle 1994-1997 (priser 1993) Statte 1993-1997 (priser 1993) (D Forpligtelser 1995 (2) 13. 1 3. 7 8,2 1,2 3,0 1,0 30,0 3. 8 26. 2 Forpligtelser 1993-1995 (2) % (2)/(D Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) 25% 9% 86% 67% 100% 100% 82% 89% 81% 6,6 1. 8 4,1 0,6 1,5 0,5 14. 1 1. 9 12. 2 50% 50% 50% 50% 50% 50% 47% 50% 47% % (2)/(l) Betalinger 1993-1995 (3) % <3)/(2) 8. 8 7,0 12,1 7. 9 4. 2 11,8 100% 24% 15% 20% 10% 13% 1,0 3,4 6. 0 3. 9 2. 1 9,1 11% 49% 50% 50% 50% 78% Forpligtelser 1993-1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1993-1995 (3) % (3)/(2) 0,7 0. 2 0. 2 0,3 18. 1 2,3 30,0 3,1 1. 4 0,6 1. 1 72,3 9,1 159,0 3,7 1,6 0,8 1. 4 90,4 11,4 189,0 0,9 0,2 0,2 0,5 38,5 6,9 111,4 25% 11% 28% 40% 43% 61% 59% 0,6 0. 1 0,1 0. 4 34,2 4,1 63,1 59% 50% 50% 65% 89% 59% 57% Belgien: Det RETEX-program, der blev godkendt i 1995, vedrører Wallonien (Hainaut). Der skal også godkendes et program for Flandern. De to hovedfelter er diversificeringen af SMV'ers aktivite ter gennem udvikling af det interne potentiale (støtte og oplysning inden for rammerne af en ny koordinationsgruppe, ansættelse af ledende personale i virksomhederne, konsultering af eksterne konsulenter for at øge afsætningen) og forbedring af arbejdskraftens kvalifikationer (uddannelse i de nye teknologier, intern og ekstern mobilitet, fremme af samarbejdet mellem uddannelsescentre og virksomheder). Tyskland: Der var i 1993 blevet godkendt fire RETEX-programmer til fordel for Bayern, Baden- Wiirttemberg, Nordrhein-Westfalen og Hessen. EF-initiativprogrammet for Bayern fik i 1995 tildelt ekstrabevillinger for perioden 1995-1997. Efter planerne skal bevillingerne til Baden-Wiirttemberg 160 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 også forhøjes i 1996, mens der ikke er fastsat nogen forhøjelse for Hessen og Nordrhein-Westfalen. Endvidere blev der i 1995 godkendt tre nye programmer for Niedersachsen, ThUringen og Sachsen for perioden 1994-1997. Der gennemføres således i alt syv RETEX-initiativprogrammer i Tyskland med en samlet strukturfondstøtte på 63,8 mio. ECU mellem 1994 og 1997. Spanien: RETEX-programmet, der omfatter perioden 1993-1997, blev allerede godkendt i 1993. Det vedrører til dels mål 1-, 2- og 5b-områderne i 11 spanske regioner. Der er fastsat en ekstra fællesskabsbevilling på 0,8 mio. ECU for perioden 1994-1997. Diversificering af de regioner, der er afhængige af tekstil- og beklæd- ningssektoren i Spanien: RETEX-programmet i Spanien omfatter områder i 11 forskellige regio ner (Andalucia, Aragon, Castilla y Leôn, Castilla-La-Mancha, Cataluna, Extremadura, Galicia, Rioja, Madrid, Murcia og Valencia). Der er ind gået et stort antal partnerskaber (aktionerne under de regionale og lokale myndigheder tegner sig for 59% af fællesskabsstøtten). Programmet består af fem underprogrammer: • »Virksomhedernes konkurrenceevne« (41%), et tværregionalt pro gram, der er iværksat af Industriministeriet som led i tilpasningen til den internationale konkurrence og diversificeringen i områder, der afhænger af tekstil- og beklædningssektoren; • »Forbedring af industristrukturen« (54%), et regionalt eller lokalt program. Målet er at oprette koordinations- og rådgivningsgrupper og virksomhedssammenslutninger, gennemføre undersøgelser, der kan danne grundlag for rådgivning og diagnoser, udarbejdelse af moder- niseringsplaner og udbredelse af kendskabet til nye produktionsmeto der; • »Virksomhedernes adgang til risikovillig kapital og lån« (4%), også et regionalt eller lokalt program; • »Erhvervsuddannelse« (1%), et regionalt og lokalt program; • Overvågning og evaluering. Frankrig: RETEX-programmet for 1994-1997 ændrer det program, der blev godkendt i 1993. Denne ændring har gjort det muligt at udvide den geografiske dækning fra 21 beskæftigelsesområder i 1993 til 53 i 1994-1997, og i højere grad at tilgodese diversificeringsprojekterne. Der er dog fortsat et loft på 30% af strukturfondbeløbet over interventionerne i virksomhederne i tekstilsektoren. Irland: EF-initiativprogrammet, der blev godkendt i 1993, omfatter perioden fra og med 1993 til 1997. Det tager særlig sigte på at afhjælpe en række strukturelle svagheder i den irske tekstilsektor. Italien: Der blev godkendt to EF-initiativprogrammer i 1995, ét for de italienske mål 1-regioner, og ét for mål 2- og 5b-regionerne. Programmerne ændrer de to programmer, der har været i gang siden 1993, med hensyn til indholdet af flere regionale foranstaltninger og den årlige fordeling af fællesskabsstøtten. Disse to programmer er kendetegnet ved en kraftig deltagelse fra den private sektor, næsten 30% i mål l-regionerne og 52% i mål 2- og 5b-regionerne. Nederlandene: Programmet, der blev godkendt i 1995, dækker perioden 1994-1997 og vedrører Twente-regionen. Målet er at styrke konkurrenceevnen i regionens SMV såvel i som uden for tekstil- og beklædningssektoren. Programmet indeholder blot én prioritet, nemlig at fremme innovationerne på organisationsområdet med særlig vægt på kvalitetsstyring, miljøstyring, arbejdsvilkår og strate gisk lederskab. Portugal: Dette program, der blev godkendt i 1993, er det største EF-initiativprogram vedrørende RETEX målt i bevillinger. Målet er at diversificere produktionsstrukturen i de områder, der berøres af omstruktureringen i tekstilsektoren, og at modernisere denne sektor i de områder, hvor der er en stærk koncentration af tekstilvirksomheder. Ved udgangen af 1995 var der afholdt 5 1% af de offentlige udgifter, der var budgetteret med. Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 161 Det Forenede Kongerige: Der blev godkendt to EF-initiativprogrammer i 1995, ét for Nordirland og ét for resten af landet. Programmet for Storbritannien omfatter ni områder, der er støtteberettiget under mål 1, 2 og 5b. I nogle af disse områder suppleres EF-initiativprogrammet af specifikke regionale strategier. Foranstaltningerne fokuserer på diversificering af regionernes erhvervsgrundlag gennem indførelse af nye teknologier og produkter. Gennem et uddannelses- og omskolingsprogram søger man at fremme lysten til at være selvstændig og til at oprette virksomheder. Endvidere er der fastsat særlige miljøforanstaltninger. F. eks. vil der i Yorkshire og Humberside samt i East Midlands blive gennemført projekter vedrørende behandling af flydende affald for at forbedre disse områders image. URBAN (1994-1999) URBAN (651 mio. ECU) har til formål at bidrage til løsning af den alvorlige krise i mange bykvarterer gennem støtte til erhvervsudvikling og social integrering gennem iværksættelse af nye erhvervsaktivite ter; aktioner til modernisering af infrastrukturer og faciliteter på det sociale område og sundheds- og sikkerhedsområdet, fremme af den lokale beskæftigelse og forbedring af miljøet i tilknytning til de tidligere aktioner. Projekterne bør have demonstrationsværdi for andre byområder og indgå i langsig tede byintegrationsstrategier. To tredjedele af tildelingen er beregnet for regioner under mål 1, og den resterende tredjedel bevilliges fortrinsvis regioner under mål 2. I forbindelse med URBAN-initiativet har medlemsstaterne fremlagt ansøgninger om støtte til 130 byer, hvoraf 86 er blevet udvalgt. Nogle af programmerne er blevet fremlagt på nationalt plan og samler de forskellige byer i den pågældende medlemsstat. Derfor er der kun 43 EF-initiativprogram mer, hvoraf 18 blev godkendt inden udgangen af 1995. Ved udgangen af 1995 manglede 24 programmer således at blive godkendt (1 i Belgien, 2 i Tyskland, de 8 franske programmer, det irske program og det italienske program, der ikke er regionaliseret, 9 programmer i Det Forenede Kongerige og 2 i de nye medlemsstater) URBAN og bymiljøet: Miljøsituationen er meget dårlig i de bykvarterer, URBAN-initiativet vedrører. Dette viser sig f. eks. ved forladte og forurenede grunde, manglende grønne områder og basisinfrastrukturer og en meget ringe mobilitet i den lokale befolkning. Dei integrerede URBAN-initiativ har en åbenbar miljødimension og. tager sigte på en bæredygtig udvikling. Miljøet er helt klart et nøgleelement i indsatsen til løsning af de pågældende kvarterers problemer. Mange af de foranstaltninger, der indgår i de integrerede URBAN-programmer, infrastrukturerne renovering af bygninger for at gøre dem egnede til at huse nye erhvervsaktivite og miljøet, f. eks. ter og sociale aktiviteter, retablering af offentlige områder, navnlig grønne områder, energibespa relser eller kulturelle og rekreative tilbud, der tager hensyn til miljøet. I forbindelse med de nye retningslinjer, der er fastsat for styrkelsen af URBAN som følge af tildelingen af EF-initiativreser- venx\ vil der blive lagt endnu større vægt på bymiljøproblemet. tager således sigte på at forbedre Tabel 98: URBAN-programmer, der blev godkendt i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EF-initiativ program ni er) Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (8) Grækenland (1) Spanien (1) Luxembourg (1) Nederlandene (2) Portugal (1) DetFor. Kong. (l) I alt (18) Samlede omkostninger SF-stotte (I) Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) 26,6 3,0 270,1 67,2 248,7 1,0 87,9 62,0 24,5 791,0 8,2 1,5 86,4 45,2 162,6 0,5 9,3 44,3 17,0 375,0 8,2 1. 3 79,0 4,5 22,8 0,5 7,9 9,2 17,0 150,5 100% 88% 91% 10%, 14% 100% 85% 21% 100% 40% 4,1 0,4 23,2 1. 7 11,4 0,0 2,4 4,6 6,9 54,7 50% 30% 29% 38% 50% 8% 30% 50% 40% 36% Se punkt 1. 1. Indledning — Forslag til anvendelse af reserven i 1995. 162 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Belgien: To EF-initiativprogrammer blev godkendt, og kun Bruxelles-programmet manglede. I Antwerpen er det den nordøstlige del af det område, der stammer fra det 19. århundrede, og som ligger omkring hovedbanegården, der er omfattet af programmet. EF-initiativprogrammet tager sigte på oprettelse af nye arbejdspladser, forbedring af sikkerhed, erhvervsuddannelse og almen uddannel se og byplanlægning. Programmet for Charleroi vedrører Foucault-kvarteret, der har en dårligt uddannet befolkning, en ødelagt boligmasse, høj arbejdsløshed, megen kriminalitet og narkotikapro blemer. De påtænkte aktioner skal øge kvarterets attraktivitet (etablering af et permanent kongres- og konferencecenter og af et kontor, der skal promovere byen og dens produkter), sætte en ny sektoriel udvikling i gang ved at oprette et tegneseriecenter, renovere hele kvarteret, navnlig ved at forbedre forholdene for den kørende og gående trafik, og opgradere kvarteret i social henseende gennem en række aktioner, der samfinansieres af ESF og gennemføres i partnerskab med Charlerois bistandskontor og det regionale integrations- og beskæftigelseskontor (MIREC). Danmark: EF-initiativprogrammet vedrører Aalborg (Thisted vej forstaden) i Nordjylland, der er en støtteberettiget region under mål 2. Byen har en stor arbejdsløshed, vanskelige trafikforhold og utilstrækkelige sociale og kulturelle tjenester. Programmet vil dreje sig om ét projekt, et center for en bæredygtig byudvikling, der skal modernisere Thistedvej forstaden ved at fremme en bæredygtig og økonomisk stabil industriel vækst og stimulere områdets indbyggere. Tyskland: Der er godkendt otte EF-initiativprogrammer (Berlin, Brandenburg, Rostock, Magde burg, Chemnitz, Erfurt, Bremen, Duisburg), hvoraf seks vedrører de nye delstater og to de vestlige delstater. Der skal godkendes et tredje program for Saarland i 1996. Der vil f. eks. i forbindelse med programmet for Duisburg-Marxloh blive udarbejdet et udviklingsprojekt »Stadtteilwirtschaft«, og der vil blive gennemført folkeoplysnings- og støtteaktioner for at bevare kvarterets potentiale og skabe nye virksomheder. Målet er navnlig at standse de små virksomheders flugt og undersøge mulighederne for at oprette nye virksomheder, der har nyskabende karakter. Grækenland: EF-initiativprogrammet omfatter seks projekter (i Drapetsona-Keratsini og Peristeri i Attica, Nea-Ionia i Volos, Patras [sydøst], Thessaloniki [øst] og Syros [Ermoupolis]), som hver især udgør et underprogram, der har demonstrationsværdi for andre byområder på grund af de nyskaben de aktioner, der indgår i en langsigtet strategi for byintegration. Hvert underprogram har til formål at sætte nye lokale erhvervsaktiviteter i gang, som til gengæld skulle føre til gennemførelse af sociale aktioner (arbejdspladser til den lokale befolkning, sanitære faciliteter osv. ) og byplanmæssige aktioner (miljøinfrastrukturer og -aktioner i tilknytning til erhvervsaktiviteterne), som er nødvendige for at forbedre levevilkårene i de områder og for de befolkningsgrupper, der berøres. Spanien: Det spanske EF-initiativprogram er det mest omfattende URBAN-program målt i bevillin ger, der blev godkendt i 1995. Det omfatter 17 projekter for kvarterer i byer med over 100. 000 indbyggere (se nedenstående tabel), som vedrører erhvervsmæssig og social udvikling, bygningsreno vering og forbedring af miljø- og andre infrastrukturer. Der gøres også forsøg på at lade nyskabende aktioner til behandling af problemerne vedrørende social udstødelse og kriminalitet, indgå i projekter ne. Forskellige borgersammenslutninger vil deltage i programmets gennemførelse, og den tekniske bistand vil navnlig være rettet mod udveksling af erfaringer inden for Spanien og i Europa. Endelig vil de lokale og regionale myndigheder have det daglige ansvar for programmet i tæt samarbejde med Økonomi- og Finansministeriet, som har det overordnede ansvar for EF-initiativprogrammet. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 163 Tabel 99: URBAN— Oplysninger om programmets finansiering i Spanien (mio. ECU) Mål 1-regioner Cadix Malaga Huclva Sevilla Badajoz Cartagena Valencia Toledo Valladolid Salamanca Langreo La Corufla Vigo Mål 2-regioner Sabadell Badalona Baracaldo Udenfor mål Madrid Byer i alt Evaluering, forvaltning I ALT Samlede omkostn. Struktur fonde EFRU ESF 14,3 14,3 14,4 14,3 14,3 14,3 14,3 14,3 14,3 14,3 14,3 14,3 14,3 13,4 6,6 20,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 6,7 3,3 10,0 7,0 10,0 8,0 9,1 7,6 9,0 10,0 8,0 10,0 9,9 8,8 9,1 8,1 6,1 2,3 9,4 3,0 0,0 2,0 0,9 2,4 1,0 2,0 0,1 1,2 0,9 1,9 0,6 1. 0 0,6 20,0 245. 8 2,9 248,7 10,0 160,0 2,6 162,6 10,0 142,3 2,6 144,9 - 17. 7 0,0 17,7 Nederlandene: Der blev godkendt to EF-initiativprogrammer i 1995. URBAN Haag er et program omfattende Schilderswijk, et kvarter på 149 ha, der blev bygget i anden halvdel af det 19. århundre de. Programmet tager sigte på at styrke kvarterets erhvervsliv, skabe nye beskæftigelsesmuligheder for den lokale befolkning og mindske usikkerheden. URBAN Amsterdam vedrører Amsterdam- Bijlmermeer, et 7 km2 stort område i Amsterdam Zuidoost-kvarteret. Programmet har til formål at gengive området sin dynamik gennem aktioner vedrørende territorial innovation og socioøkonomisk og administrativ fornyelse. Portugal: URBAN-programmet for Portugal er udarbejdet på nationalt plan og ikke for de enkelte byer. Programmet omfatter fire projekter i Lissabon-området og to i Porto-området. Aktionerne omfatter ikke alene mindre infrastrukturprojekter, men også en række foranstaltninger til stimule ring af lokale initiativer og nærdemokratiet. Der kan kun påregnes en svag jobskabende og - bevarende effekt, men levevilkårene skulle blive betydelig forbedret. Nogle af aktionerne vil være særlig synlige, f. eks. omkring Casal Ventoso i Lissabon. Det Forenede Kongerige: Alene programmet for Nordirland blev godkendt i 1995, men de britiske myndigheder fremlagde ni andre projekter (strukturfondstøtte: ca. 80 mio. ECU). Ved udgangen af 1995 afventede Kommissionen fremlæggelsen af reviderede programmer. Programmet for Nordir land vedrører Belfast og Londonderry. I begge tilfælde forener de katolske og protestantiske områder deres kræfter for at gennemføre en renovering af områderne. I Belfast vil der blive lagt vægt på jobskabelse for forældre, navnlig kvinder, og på støtte til reintegration af unge arbejdsløse. I Londonderry vil der blive ydet økonomisk støtte til lokale projekter vedrørende bysanering og genoprettelse af økonomien, og der vil blive gennemført uddannelsesforanstaltninger. INTERREG II (1994-1999) INTERREG II (2,939 mia. ECU) omfatte? to forskellige områder, som svarer til de foregående initiativer INTERREG I og REGEN, nemlig dels det grænseoverskridende samarbejde og støtte til Unionens indre og ydre grænseområder (2,4 mia. ECU, heraf 75% til fordel for mål l-regioner)k dels færdiggørelsen (500 mio. ECU) af energinet, således at de kan blive tilsluttet større europæiske net. Med hensyn til grænserne til de central- og østeuropæiske lande blev der i 1994 vedtaget et program for grænseoverskridende samarbejde mellem landene i Central- og Østeuropa og Fællesskabets medlems stater inden for rammerne af PHARE-programmet. 164 Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Af de 62 INTERREG Il-programmer, der er fremlagt af de femten medlemsstater, er i alt 34 godkendt, tre i henhold til REGEN og 31 i henhold til det grænseoverskridende samarbejde. Dette svarer til ca. 77% af det samlede beløb for de fremlagte programmer. Det var de dyreste program mer, der blev godkendt i 1995. Det grænseoverskridende samarbejde har ændret sig i forhold til den første programmeringsperiode 1990-1993, og Kommissionen har finansieret visse aktioner, der er udviklet af Den Europæiske Sammenslutning af Grænseoverskridende Regioner. I september blev der endvidere offentliggjort en praktisk vejledning, der skulle gøre det lettere at tilrettelægge det grænseoverskridende samarbejde. REGEN-området: Tabel 100: INTERREG/REGEN-programmer, der blev godkendt i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) Samlede SF-stotte Forpligtelser INTERREG/REGEN omkostninger (1) Spanien/Portugal Grckenland/l—lien (elektricitet) Grækenland: Fjcrdiggorclsc af cncrgineitene talt 548,2 189,4 450,0 1. 187,6 1995 (2) 61,9 4,3 45,0 111,2 220,0 75. 8 180,0 475,8 % (2)/(l) Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) 28% 6% 25% 23 V. 43,5 2. 1 4. 5 50. 2 70% 50% 10% 45% REGEN Spanien/Portugal: Programmet har til formål at finansiere den sidste fase af arbejdet med systemet for modtagelse og transport af naturgas i Portugal og oprettelse af indbyrdes forbindelser mellem transportsystemerne for naturgas i Portugal og Spanien. Disse projekter er led i udviklingen af transeuropæiske energinet med henblik på at diversificere energiforsyningen i de to medlemsstater. Dette vil påvirke miljøet i gunstig retning og forbedre konkurrenceevnen for erhvervslivet i de to lande. Ved udgangen af 1995 var der for dette EF-initiativprogram afholdt 42% af de offentlige udgifter, der var budgetteret med for 1994-1995. (elektricitet): Dette program vedrører færdiggørelsen af forbindelsen REGEN Grækenland/Italien mellem de italienske* og græske el-distributionsnet og er en videreførelse af REGEN-programmet i den foregående periode. Alle bevillingerne er afsat til mål 1-områder. Projektet er led i virkeliggørelsen af det indre marked: I INTERREG/REGEN-programmet mellem Italien og Grækenland, der går ud på at forbinde de to medlemsstaters el-net til hinanden, er der fastsat en samlet investering på 204 mio. ECU og en fællesskabsfinansie ring (EFRU) på 75,8 mio. (men programmet dækker imidlertid 189,4 mio. ). Programmet omfatter: • opførelse af to omformerstationer (vekselstrøm/jævnstrøm); • etablering af en jævnstrømsluftlednirig, der forbinder disse to statio ner; • etablering af et undervandskabel på 160 km til transport af 600 MW mellem Porto Badisco (Italien) og Aetos (Grækenland). Dette EF-initiativprogram bidrager således ikke alene til det grænseover skridende samarbejde mellem Grækenland og Italien, men også til gen nemførelsen af det indre marked på energiområdet med en heraf følgen de mindre afhængighed af olie, og til gennemførelsen af Fællesskabets miljøpolitik (begrænsning af SOz og CCvudslippet). REGEN Grækenland »færdiggørelse af energinet«: Dette program vedrører færdiggørelsen af arbejdet med systemet for modtagelse og transport af naturgas i forbindelse med naturgassens indførelse i Grækenland. Det er en videreførelse af de aktioner, der blev finansieret inden for rammerne af REGEN mellem 1989 og 1993. EFRU har finansieret projektet som et »større naturgasprojekt« i forbindelse med den første græske EFSR mellem 1989 og 1993. Programmet Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 165 vedrører hovedledningen, der under højt tryk skal føre den russiske gas fra den bulgarske grænse til Athen, de vigtigste sideledninger (også højtryk) samt systemet til modtagelse, behandling og trans port af den flydende gas (LNG). Tabel 101: INTERREG Il-programmer (grænseoverskridende samarbejde), der blev godkendt i 1995 — -EUR 12 (mio. ECU) Mellem medlemsstater: Belgien/Nederlandene: Euregio Schcldcmond Belgien/Nederlandene: Middengcbicd Tyskland/Nederlandene/BelgiemEuregioMeuse-Rhin Danmark/Tyskland: Fyns Amt/K. E. R. R Danmark/Tyskland: Sønderjylland/Planungsraum V Danmark/Tyskland: Storstrøin/Osiholstein/LUbeck Tysktand/Frankrig: Rheinland-Pfaiz/Saarland/Lorraine Frankrig/Tyskland: PAMINA Tyskland/Luxembourg: Euregio Tyskland/Nederlandene: Ems-Dollard Tyskland/Nederlandene: Euregio Tyskland/Nederlandene: Euregio Rhein-Maas-Nord Tyskland/Nederlandene: Euregio Rhein-Waal Irland/Del Forenede Kongerige: Nordirland Irland/Del Forenede Kongerige: Wales. Spanicii/Poiingal Mellem metllenisstoter og tretl/elamle Oanmaik/Østersocn Tyskland/Tjekkiet: Bayem Tyskland/Polen: Brandebourg Tyskland/Polen: Mccklembourg-Vorpommem Tyskland/Polen/Tjckkiet: Sachsen Gra:kentand/Atbanien/Bulgarien Tyskland/Frankrig/Schweiz: Oberrhein-ccntre-sud Tyskland/Schweiz: Bodensee Frankrig/Schweiz: Franche-Comld Frankrig/Schweiz: Rhône-Alpes Det Forenede Kongerige/Marokko: Gibraltar Samlede omkostninger SF-stotle (I) Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(D Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) 22,8 66,3 71,9 3,6 22,2 10. 4 46,5 22,1 30,9 62,7 53,6 12,8 23,1 261,7 142,8 755. 3 4,6 42,2 120,0 84. 1 215,7 459,4 49,9 9,7 14,2 11,6 1. 7 11. 1 32,4 35,7 1,8 11. 1 5,2 23,3 11,1 8,0 22. S 22,0 6,4 11,5 157,0 84,1 552,0 2. 0 16. 8 72,0 63,1 146,5 277. 0 24,6 4,9 7,1 5. 4 0,7 9,8 29. 2 33,5 1,4 8,3 4,1 22,3 10,1 8,0 22,5 22,0 6,4 11,5 26,9 10,9 75,0 1. 8 16. 8 10. 1 8. 0 16,6 28,1 23. 4 4,9 7. 1 0,6 0,5 88% 90% 94% 80%. 74% 79% 96% 91% 100% 100% 100% 100% 100% 17% 13% 14% 90% 100% 14% 13% 11% 10% 95% 100% 100% 11% 66% 2,9 8,8 10,0 0. 4 2,5 1,2 6,7 3,0 2,4 6,7 6,6 1,9 3,5 13,4 5,5 44,6 0. 5 5. 4 5,0 4,0 8. 3 14,0 7. 0 2. 4 2,2 0. 2 0,0 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 50% 50% 59% 30% 32% 50% 50% 50% 50% 30% 50% 31% 30% 0% I all | 2. 621,9| 1. 615,0} 419,6| 26%| 169,4| 40% Området grænseoverskridende samarbejde: EF-initiativprogrammerne vedrørende det grænseoverskridende samarbejde under INTERREG II har udgjort en væsentlig del af de programmer, der blev godkendt i 1995. 59 programmer blev fremlagt og 31 godkendt. Således manglede der ved årets udgang at blive godkendt 27 programmer, heraf 10 for de nye medlemsstater. Det bemærkes, at det ydre grænseoverskridende samarbejdes betydning er vokset væsentligt efter iværksættelsen af INTERREG II og udvidelsen af Den Euro pæiske Union med tre nye medlemsstater. Særlig for så vidt angår Unionens grænser mod øst har Kommissionen, medlemsstaterne og de central- og østeuropæiske lande, der berøres af den fælles INTERREG/PHARE-aktion vedrørende grænseoverskridende samarbejde, indført fælles mekanis mer og instrumenter til forbedring af samarbejdet. De programmer, der blev godkendt i 1995 mellem medlemsstaterne Mellem Belgien og Nederlandene blev to EF-initiativprogrammer godkendt. Strukturfondenes bidrag beløb sig til i alt 43,5 mio. ECU (samlet investeringer: 89,1 mio. ECU). Disse to programmer vedrører dels Euregio Scheldemond (Zeeland (N)/deIe af Øst- og Vestflandern (B)), dels Middenge- bied (Antwerpen, Limburg og dele af Leuven (B)/Nordbrabant, Limburg (N)). De to EF-initiativpro grammer skal ud over at styrke det grænseoverskridende samarbejde henholdsvis stimulere en bæredygtig socioøkonomisk udvikling af høj kvalitet og styrke grænseområdets økonomiske grund lag. Mellem Belgien, Nederlandene og Tyskland er der aftalt et program »Euregio Maas-Rhein«, der vedrører regioner, hvoraf nogle er delvis støtteberettiget under mål 2 og 5b. Programmet koordineres I(>ft Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 af Euregio Maas/Rhein, en nederlandsk fond med lang erfaring inden for grænseoverskridende samarbejde, af delstatsregeringerne og forbundsmyndighederne i Tyskland samt af nationale neder landske og belgiske ministerier. Dette program indeholder fem felter: økonomisk og teknologisk udvikling og innovation (28%), miljø, natur og landskaber (27%), fysisk planlægning (15%), sociokulturel integration (15%), erhvervsuddannelse og udvikling af arbejdsmarkedet (11%) samt teknisk bistand (5%). Mellem Danmark og Tyskland er der aftalt tre programmer, hvortil strukturfondene i alt bidrager med 18,1 mio. ECU (samlede omkostninger: 36,2 mio. ). Programmerne vedrører tre regioner, der har hver deres geografiske kendetegn: området Planungsraum V (Nordfriesland, Schleswig-Flens- burg, Flensburg)-Sønderjyllands Amt, som er den eneste grænse på landjorden mellem Tyskland og Danmark. Her har Kommissionen i de seneste år med succes finansieret flere grænseoverskridende samarbejdsprojekter; området Ostholstein/Lubeck-Storstrøms Amt, et havområde med strukturpro blemer, der allerede var støtteberettiget i henhold til INTERREG I; og endelig »K. E. R. N. «-området (Kiel, Eckemforde, Rendsburg, Neumiinster)-Fyns Amt, som for første gang er blevet berettiget til INTERREG-støtte. Strategierne for disse tre programmer er lidt forskellige, dels fordi visse af de grænseoverskridende strukturer allerede er veletablerede, mens andre er forholdsvis nye, dels fordi grænsen i nogle tilfælde går over land, og i nogle tilfælde over vand. De planlagte foranstaltninger tager bl. a. sigte på udvikling af SMV, forskning-udvikling og uddannelse. De to førstnævnte EF- initiativprogrammer har endvidere til formål at forene energi og miljø, mens de to sidstnævnte også har til formål at udvikle turismen. Mellem Frankrig og Tyskland er der godkendt to programmer, som tilsammen modtager en støtte på 34. 3 mio. ECU). I EF-initiativprogrammet mellem Saarland, Lorraine og Pfalz er det fastsat, at der i forbindelse med INTERREG-programmet mellem Tyskland og Luxembourg skal opføres et »Euro- Management-Center«, som skal organisere europæiske seminarer for iværksættere, der interesserer sig for det europæiske marked. I perioden 1991-1993 var der oprettet et fælles fransk-tysk finansin stitut Saarlåndische Investitionskredietbank (SIKB) på grundlag af en aftale mellem de tre regioner og Frankrig. Denne aftale er blevet forlænget til den nuværende periode. Det andet EF-initiativpro gram vedrører det sydlige Pfalz, Mittlerer Oberrhein og Nordalsace (»PAMINA«) og tager sigte på at styrke dette områdes integration gennem økonomisk udvikling, fysisk planlægning, udvikling af naturlige ressourcer og af miljøet, social samhørighed, kultur og uddannelse. For så vidt angår de sidstnævnte områder er der for første gang tale om foranstaltninger, der medfinansieres af ESF. Mellem Luxembourg og Tyskland er der aftalt et program, som vedrører regioner, der er delvis støtteberettiget under mål 2 eller 5b. Allerede i INTERREG I-programmet var der fastsat en fælles projektstyring og fælles finansiering. Dette program er en videreførelse af det første. Der er fastsat en begrænset række foranstaltninger, nemlig miljøbeskyttelse (32%), økonomisk og teknologisk udvikling og innovation (19%) og turisme (19%). Mellem Nederlandene og Tyskland er der aftalt fire EF-initiativprogrammer til et samlet beløb af 62. 4 mio. ECU: Ems-Dollard-programmet er et supplement til programmeringsdokumenterne vedrørende mål 2 eller 5b i disse regioner. Mens INTERREG I-programmet fokuserede på turistsek toren, tager det nuværende program sigte på at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne og tiltrække nye investeringer (bl. a. i infrastruktur (35%), turisme (29%) og økonomisk udvikling (15%)). De tre øvrige programmer Euregio, Euregio Rhein-Waal og Euregio Rhein-Maas-Nord vedrører områder, der er delvis støtteberettiget under mål 2 eller 5b. Programmerne omfatter en begrænset række foranstaltninger, nemlig økonomisk og teknologisk udvikling og innovation (35%), erhvervsuddannelse og udvikling af arbejdsmarkedet (17%), fysisk planlægning (14%) og sociokul turel integration (13%) Hvert program administreres for sig. De er udarbejdet af Euregio'erne, som har ti års erfaring med grænseoverskridende samarbejde, delstaternes regeringer og forbundsmyndig hederne fra tysk side samt de kongelige ministerier fra nederlandsk side. Mellem Irland og Det Forenede Kongerige blev to EF-initiativprogrammer godkendt i 1995 med et samlet strukturfondbidrag på 241 mio. ECU. Det første vedrører samarbejdet mellem Irland og Nordirland og følger efter et INTERREG I-program. Det lægger større vægt på grænseoverskriden- Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 167 de projekter, der udnytter det lokale potentiale, og på mindre infrastrukturer, der direkte gavner området. Det andet EF-initiativprogram vedrører områder, som for første gang er berettiget til støtte under INTERREG, nemlig Irlands østkyst og to områder i Wales (Gwynedd og Dy fed). Det vedrører dels disse områders maritime udvikling og koncentrerer sig om havnene og havneadgangen (hovedsa gelig i Irland), dels områdernes generelle økonomiske udvikling, idet det alene er fælles projekter inden for økonomi og handel, turisme, kultur og menneskelige ressourcer, der støttes. Ad hoc-samarbejdsstrukturer mellem Irland og Det Forenede Kongerige: Hvert EF-initiativprogram under INTERREG indeholder bestemmelser om etablering af ad hoc-samarbejdsstrukturer. For så vidt angår EF- initiativprogrammet mellem Irland og Nordirland er der udnævnt en person med ansvar for programmets udvikling, således at programmet bliver mere synligt. Han fungerer også som bindeled mellem de lokale grupper, de to medlemsstaters centralforvaltninger og de lederne af de øvrige strukturfondprogrammer i området. På samme måde er der for så vidt angår Irland-Wales-programmet oprettet en lokal koordinations gruppe (bestående af to koordinatorer i Wales og cheferne for de tre berørte regionale myndigheder i Irland), der skal støtte oprettelsen af partnerskaber og iværksættelsen af projekter vedrørende økonomisk udvikling. Mellem Portugal og Spanien — EF-initiativprogrammet under INTERREG II omfatter aktioner til afhjælpning af grænseområdets specifikke problemer, som skyldes områdets relative isolation i forhold til de nationale økonomier og resten af Den Europæiske Union. Strategien er centreret om udviklingen af grænseområdets egne ressourcer og styrkelsen af de erhvervsmæssige og miljømæssige infrastrukturer. De planlagte projekter tager ligeledes sigte på en afbalanceret økonomisk og social udvikling på begge sider af grænsen, fastholdelse af befolkningen, regional grænseoverskridende planlægning og støtte til indførelse af grænseoverskridende samarbejdsmekanismer. Ved udgangen af 1995 var 38% af de budgetterede offentlige udgifter for 1994-1995 blevet afholdt. Programmer med tredjelande, der blev godkendt i 1995 Med Østersølandene: Der blev godkendt et EF-initiativprogram mellem Danmark og Østersøområ derne med det formål at fortsætte udviklingen af samarbejdet mellem Bornholms Amt (Danmark) og andre Østersøområder. Et INTERREG-samarbejde omkring Østersøen: Det EF-initiativprogram, der blev godkendt i 1995, støtter det grænseo verskridende samarbejde mellem Bornholms Amt (støtteberettiget under mål 5b) og de baltiske regioner, navnlig i Polen og i de baltiske stater. Foranstaltningerne vedrører: • udvikling af SMV med bistand fra et rådgivningskontor for erhvervslivet; • etablering af grænseoverskridende strukturer omfattende arbejds grupper og konferencer, der har til formål at fremme såvel det bilate rale som det multilaterale samarbejde; • samarbejde på kommunikations- og medieområdet med henblik på at udvikle nye aktiviteter i »Baltic Media Centre« på Bornholm; • den nødvendige erhvervsuddannelse for at etablere og udvikle samar bejdet. Med de central- og østeuropæiske lande: der blev i 1995 godkendt fire EF-initiativprogrammer med deltagelse af de tyske regioner. Det samlede strukturfondbidrag beløber sig til 298,3 mio. ECU. Disse programmer koordineres med PHARE-programmets interventioner. To EF-initiativprogrammer vedrører den tysk-polske grænse, et vedrører tre lande (Tyskland, Polen og Tjekkiet), og et program vedrører grænsen mellem Bayern og Tjekkiet. De tre første programmer (Mecklemburg-Vorpom- mern/Polen, Brandenburg/Polen og Sachsen/Polen/Tjekkiet) tager sigte på at mindske de særlige i fix Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 strukturelle svagheder, der findes i de polske og tjekkiske grænseområder. Bevillingerne er koncen treret om infrastrukturer og miljø, økonomisk udvikling (herunder udvikling af turismen) og udvikling af landbruget, menneskelige ressourcer og teknisk bistand. Mange projekter blev allerede iværksat i 1995. For så vidt angår EF-initiativprogrammet for Bayern/Tjekkiet fokuserer det på den socioøkonomiske udvikling, navnlig udvikling af turismen og økonomisk samarbejde (44%), trans port, infrastrukturer og miljøbeskyttelse (34%), menneskelige ressourcer (12%) samt fysisk planlægning og teknisk bistand (10%). Overvågningsudvalget vil omfatte repræsentanter for Tjek kiet. Således vil repræsentanter for et centraleuropæisk land for første gang være direkte impliceret i iværksættelsen af et program i et fælles område. Det bemærkes, at dette program bygger dels på PHARE-programmets afsnit om grænseoverskridende samarbejde for så vidt angår Tjekkiet, dels på INTERREG li-programmet for så vidt angår Sachsen/Polen/Tjekkiet. Herved har det været muligt i hele området fra Pommern til Passau at følge ensartede retningslinjer for sammensætningen af styrings- og overvågningsudvalgene. Endvidere blev der godkendt et EF-initiativprogram mellem Grækenland og Albanien på den ene side og Bulgarien på den anden side som led i de protokoller om grænseoverskridende samarbejde, der er indgået med de albanske og bulgarske myndigheder, og som også finansieres over PHARE-program- met14. Aktionerne vedrører ikke alene de transport-, telekommunikations- og energiinfrastrukturer, som er nødvendige for at forbinde disse tredjelande med de transeuropæiske net (f. eks. Via EGNATIA), men også foranstaltninger vedrørende industri, turisme, miljø, landbrug, lokaludvik ling og menneskelige ressourcer. Programmet omfatter ligeledes visse samarbejdsaktioner (udveks ling af erfaringer inden for uddannelse, forvaltning af vandressourcer osv. ) med Cypern og visse lande i Mellemøsten (Egypten, Israel osv. ). Med Schweiz: der blev godkendt fire EF-initiativprogrammer med deltagelse af Frankrig, Tyskland og Østrig og med et samlet fællesskabsbidrag på 41,9 mio. ECU. Mellem Frankrig, Tyskland og Schweiz blev der godkendt et program for Oberrhein-Mitte-Sud, der ligesom tilfældet var med første fase af INTERREG vedrører samarbejde inden for økonomi, miljø, uddannelse og turisme. Pro grammet omfatter ligeledes foranstaltninger til fremme af samarbejdet på erhvervsuddannelses- og sundhedsområdet. Overvågningsudvalget besluttede på et af sine første møder at etablere et nyt informations- og rådgivningskontor ved Breisach/Neuf-Brisach-grænsen (der findes allerede to andre informationskontorer i områdets sydlige og nordlige del). Disse kontorer har til opgave at informere og rådgive-befolkningen om private og offentlige organer om nabolandet. EF-initiativpro grammet Hochrhein-Bodensee mellem Tyskland og Schweiz, som blev iværksat under INTERREG I, er nu efter udvidelsen udstrakt til at omfatte et østrigsk grænseområde, Voralberg. Herved er der opstået et nyt Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein-program med interne og eksterne elementer. I 1995 blev alene den tyske del af programmet godkendt (4,9 mio. ECU). Endelig blev der godkendt to programmer mellem Frankrig og Schweiz. De pågældende franske regioner er henholdsvis Franche- Comté og Rhône-Alpes. Med Marokko: der blev godkendt et program med Gibraltar som supplement til mål 2-interventio- nerne i Gibraltar. Der er komplementaritet mellem programmet og interventionerne. Dette EF- initiativprograms foranstaltninger: undersøgelser og pilotprojekter vedrørende samarbejde og samar bejde på områderne erhvervsuddannelse og almen uddannelse skal tilføre samarbejdet mellem Gibraltars og Marokkos virksomheder en merværdi, som forventes at få multiplikatoreffekt i forbindelse med den grænseoverskridende samhandel på mellemlangt sigt. Overvågningsudvalget for programmet, i hvilket den marokkanske regering vil deltage som observatør, får til opgave at overvåge udvælgelsen af de individuelle projekter. Den støtte, der blev godkendt i 1995 (277 mio. ECU) skal i 1996 suppleres med en ekstra EUGFL-støtte (32,8 mio. ECU). Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 169 PEACE (1994-1997) Kommissionen godkendte den 28. juli PEACE-initiativet til fremme af fred og forsoning mellem Nordirland og de tilgrænsende områder i Irland. I foråret 1995 blev der afholdt tre større konferen cer, hvor der blev mulighed for at høre de interesserede parter i området samt personer med erfaring i etablering af dialog og fremme af gensidig forståelse. Dette skulle gøre det lettere at fremskynde programmets vedtagelse. Strukturfondenes bidrag til programmet beløber sig til 300 mio. ECU (samlede omkostninger 1995-1997: 416 mio. ECU). Siden skal der vedtages en ekstrastøtte for perioden 1998-1999. Hele Nordirland og de seks tilgrænsende områder i Irland er støtteberettigede. Tabel 101a: PEACE-programmet (mio. ECU) PEACE Samlede omkostninger SF-stotte Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(l) Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) EFRU ESF EUGFL FIUF lait Nordirland Irland - 415,9. 148,3 127,8 22,4 1,5 300,0 240,0 60,0 18,7 11,0 1,3 0,1 31,1. 13% 9% 6% 9% 10%. 8,6 5,5 0,6 0,07 14,8 - 46% 50% 50% 50% 48%. Formålet med programmet er at bidrage til at fremme fredsprocessen i Nordirland ved at tildele de lokale økonomiske og sociale aktører de midler, der er nødvendige for at ændre udviklingen og skabe varig fred. Målet er at fremme integreringen af erhvervsmæssigt og socialt udstødte personer og at fremme væksten i de erhvervssektorer, der har lidt mest under konflikten. Der er syv underprogram mer, nemlig renovering af by- og landområder, beskæftigelse, grænseoverskridende samarbejde, bekæmpelse af social udstødelse, fremme af erhvervsinvesteringer og industriel udvikling, oprettelse af partnerskaber og teknisk bistand. For at knytte så mange som muligt til beslutnings- og gennem førelsesprocessen er distributionen af midler gjort meget decentral. 43% af midlerne skal distribueres af ikke-statslige organer, der fungerer som mellemled (trusts og kooperativer), heriblandt et grænseo verskridende organ,* som få en større rolle i forbindelse med projektudvælgelse og fordeling af midler. 26 distriktspartnerskaber, der netop er oprettet, vil få ansvaret for 15% af midlerne. Disse partnerskaber skal omfatte valgte repræsentanter for »District Councils«, repræsentanter for lokale eller frivillige organisationer og repræsentanter for den private sektor eller andre, herunder lokale koncessionerede selskaber. Det vigtigste resultat i 1995 var etableringen af disse nye strukturer. Kontrakterne mellem Kommis sionen og de otte organer, der fungerer som mellemled, blev underskrevet i december 1995, og en politisk anstødssten vedrørende etableringen af distriktspartnerskaber var derved fjernet. Endvidere blev den nødvendige koordinering mellem de forskellige finansieringsorganer og myndighederne etableret. Alt dette gjorde det muligt hurtigt at opnå de første tilskud, få grønt lys for distnktspart- nerskaberne og iværksætte en storstilet informations-og PR-kampagne. 1. 3. EF-initiativerne i de tre nye medlemsstater I april 1995 vedtog Kommissionen en meddelelse om iværksættelsen af EF-initiativerne i de tre nye medlemsstater. Meddelelsen indeholdt en vejledende fordeling af bevillingerne pr. initiativ og pr. medlemsstat. 170 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Tabel 102: EF-initiativer i de nye medlemsstater — Vejledende fordeling af bevillingerne 1995-1999 (mio. ECU) ADAPT EMPLOI LEADER PESCA Industrielle forandring. - heraf RECHAR - heraf RESIDER • heraf RETEX - heraf KONVER - heraf SMV URBAN INTERREG Reserve I ALT Østrig Finland Sverige lait 11. 6 23,0 23,3 18,2 1. 8 5. 1 2,6 8. 7 9,8 42,7 17,5 146,1 19,7 29,2 24,7 3,0 10,8 10. 8 3,9 43,7 18,4 153,4 N. 3 20,7 14,2 3,5 20,0 3. 3 16. 8 3,4 39,5 15,3 127,8 42,5 72,9 62,1 6,5 49,1 1,8 5. 1 2,6 3,3 36,3 17,0 125,9 51,3 427,2 De nye medlemsstater deltager ikke i de samme EF-initiativer. Østrig deltager ikke i KONVER, PESCA og REGIS. Finland deltager ikke i RECHAR, RESIDER, RETEX, KONVER og REGIs! Sverige deltager ikke i RECHAR, RESIDER, RETEX og REGIS. De tre medlemsstater er heller ikke nået lige langt med godkendelsen af programmerne. Østrig har fået godkendt 4 af de 15 fremlagte programmer (heraf halvdelen under LEADER). Finland har fået godkendt 2 af de 8 fremlagte EF- initiativprogrammer, og Sverige 2 af 7. Tabel 103: EF-initiativer i de nye medlemsstater -— Programmer der blev godkendt i 1995 (mio. ECU) EF-initiativer (antal EF-initiativ programmer) Samlede omkostninger SF-støtte (1) Forpligtelser 1995 (2) % (2)/(D Betalinger 1995 (3) % (3)/(2) 25,8 42,9 21,7 90,4 49,4 66,3 39,9 155,5 6,5| 31,9| 28,2 12,1 16,0 22,6 78,9 | | 11,6 19,7 11,3 42,5 23,0 29,2 20,7 72,9 2,6| 9,8| 11,0 4,5 5,5 9,0 30,0 11,6 19,7 11,3 42,5 23,0 29,2 20,7 72,9 2,0| 6,8| 8,8 3,9 4,9 5,9 23,5 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 78%| 70%| 80% 88% 88% 65% 78% 5,8 8,6 5,6 20,0 H,5 14,6 10,3 36,4 0,3| 3,4| 2,6 1,2 1,5 1,8 7,0 50% 44% 50% 47% 50% 50% 50% 50% 16% 50% 30% 30% 30% 30% 30% ADAPT Østrig (1) Finland (1) Sverige (1) lait EMPLOI Østrig (1) Finland (1) Sverige (1) talt LEADER Østrig (l) UKBAN Østrig (1) INTEKKEG Østrig/Ungarn Østrig/Tjekkiet Østrig/Slovakiet Østrig/Slovenien lait ADAPT EF-initiativprogrammerne for de tre nye medlemsstater (ét pr. medlemsstat) blev udarbejdet sammen med Kommissionen i andet halvår. De blev godkendt i december, hvilket gjorde det muligt for initiativtagerne til projekterne i disse medlemsstater at deltage fuldt ud i ADAPT-initiativet allerede fra det tidspunkt, hvor det blev iværksat. Til belysning af situationen kan man sige, at Finland har prioriteret støtte til fremme af produktiviteten og beskæftigelsen højt. Der vil blive lagt vægt på virksomhedernes (navnlig SMV's) internationalisering, fremme af distancearbejde og fleksibelt Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 arbejde, forbedring af uddannelsesplanlægningen, fjernundervisning, fremme af indførelsen af de nye teknologier i virksomhederne og oprettelse af databaser for arbejdsformidlingerne. I det østrigs ke program gives der prioritet til etablering af lokale net mellem SMV og offentlige og private uddannelsesinstitutioner. I Sverige har EF-initiativprogrammet til formål at finde nye midler og strukturer, der sætter lønmodtagerne og deres virksomheder i stand til at foregribe de forandringer, der vil komme. Ligesom i Østrig lægges vægten på, at organisationer, der supplerer hinanden (virksomheder, forskningscentre, lokale aktører osv. ), gør en fælles indsats. Hensyntagen til kvin ders specifikke behov i arbejdslivet og udnyttelse af informationsteknologiernes potentiale prioriteres ligeledes højt. EMPLOI De tre nye medlemsstater fik deres EMPLOI-program godkendt i 1995. Hvert nationalt EF- initiativprogram beskriver de specifikke prioriteter for hvert af initiativets områder. For så vidt angår området Horizon-handicappede, vil det østrigske program støtte iværksættelsen af fleksible uddan nelsessystemer (uddannelse af undervisere i anvendelse af multimedier, fjernundervisning, compu terstøttet uddannelse), men en af de svenske prioriteter er udarbejdelse af modeller for integrering af rådgivnings-, uddannelses-, beskæftigelses- og virksomhedsaktioner for at skabe en uafbrudt kæde af færdigheder og erfaringer, der kan omdannes til stillinger. Hvad angår Horizon-vanskeligt stillede personer bemærkes, at hverken Sverige eller Finland har valgt at lægge sig fast på en bestemt målgruppe. Men Sverige prioriterer klart indvandrere højest, mens der i Finland tilbydes forskellige former for foruddannelse i forbindelse med erhvervsvejledning og erhvervserfaring. Endvidere giver Finland udvikling af partnerskaber mellem projekterne og den lokale beskæftigelse prioritet, mens Østrig lægger vægt på beskæftigelsesprogrammer kombineret med støttetjenester, der skal øge målgruppernes selvtillid. Med hensyn til NOW har Sverige planlagt en vifte af brede foranstaltninger, bl. a. tilskyndelse af kvinder til at oprette virksomheder eller vælge karriere på områder, der betragtes som »maskuline«. Denne prioritet finder man også i Finland, hvor man i øvrigt ligesom i Østrig lægger vægt på at forene arbejds- og familieliv, f. eks. gennem fleksible arbejdstider og gode børnepasningsmuligheder. For så vidt angår Youthstart lægger de tre medlemsstater vægt på en række forskelligartede foranstaltninger, der kan afhjælpe de vanskeligheder, unge har. Prioriteterne omfatter såvel uddan nelse som praktisk erfaring. Således tager de østrigske og svenske EF-initiativprogrammer sigte på at indføre indslusningsforløb, der tager hensyn til unges sociale og uddannelsesmæssige problemer og fremmer samarbejdet mellem aktører på lokalt plan. I det finske EF-initiativprogram lægges der bl. a. vægt på at give unge mulighed for at få praktisk erfaring i de »unge værksteder«, der allerede findes i landet. Det finske program fokuserer navnlig på unge med særlig mange vanskeligheder, mens det svenske program navnlig har unge indvandrere som prioriteret målgruppe. LEADER Kun ét LEADER-program blev godkendt i 1995 for de nye medlemsstater — det vedrører Østrig (Burgenland) — selv om de tre lande i alt har fremlagt 12 forslag (otte for Østrig, to for Finland og to for Sverige). EF-initiativprogrammet for Burgenland blev godkendt af Kommissionen den 21. december og vil blive efterfulgt af syv andre LEADER-programmer i Østrig. De udvalgte projekter skal være nyskabende, de skal have demonstrationsværdi og de skal let kunne flyttes. Der lægges vægt på mobilisering af lokalbefolkningen. PESCA PESCA-programmerne for de nye medlemsstater, dvs. Finland og Sverige (Østrig deltager ikke i dette initiativ) nåede ikke at blive godkendt i 1995, men man er nået langt med forberedelserne, og programmerne forventes godkendt i begyndelsen af 1996. 17^ URBAN Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Østrig er den eneste af de nye medlemsstater, der har fået godkendt et URBAN-program (det eneste URBAN-program i Østrig). De østrigske myndigheder fremlagde den 17. juli et forslag til program vedrørende Wien, som blev godkendt af Kommissionen den 21. december. Programmet vedrører et område i bymidten med 130. 000 indbyggere. Programmet skal finansiere en samlet pakke økonomis ke og sociale foranstaltninger og infrastrukturforanstaltninger. Programmet bygger må kvantificere de mål omfattende oprettelse af 400 nye arbejdspladser, renovering og nyindretning af 7. 000 — 10. 000 m2 kontorer og uddannelse eller omskoling af 3. 000 personer. INTERREG II Østrig er den eneste af de tre nye medlemsstater, der fik godkendt INTERREG Il-programmer i 1995. Ca. en tredjedel af de samlede midler, der er afsat til EF-initiativer i Østrig, er tiltænkt INTERREG. Østrig har en lang grænse med Tyskland og Italien, men også med fire centraleuro pæiske lande, og tillægger ligesom Fællesskabet disse nye ydre unionsgrænser stor betydning. Derfor har man besluttet at koncentrere den største del af INTERREG H-midlerne (30 mio. ECU) om de fire EF-initiativprogrammer, der vedrører de ydre grænser. Forslagene til disse fire programmer blev indgivet den 17. juli og blev godkendt af Kommissionen den 21. december. Hovedformålet er i tilslutning til PHARE-programmet at hjælpe med tilpasningen af de fælles grænseområder til de nye forhold i Europa og fremme det bilaterale samarbejde på lokalt og regionalt plan ved at oprette samarbejdsnet. Næsten 60% af den samlede finansiering vedrørende disse fire programmer er afsat til forbedring af samarbejdet og den økonomiske udvikling. Af andre prioriteter kan nævnes tekniske infrastrukturer, menneskelige ressourcer, miljøbeskyttelse og grænseoverskridende unders øgelser. INTERREG Il-programmerne har stor strategisk betydning for forberedelsen af den fremti dige udvidelse af Unionen. Selv om de disponible midler er forholdsvis beskedne, er de aktioner, der støttes, udtryk for alle berørte partners stærke ønske om at forbedre samarbejdet og de grænseover skridende kontakter. Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1905 173 EF-initiativer og miljøet i Østrig: I samtlige EF-initiativprogrammer, der blev godkendt i 1995 for Østrigs vedkommende, er der fastsat direkte eller indirekte miljøforanstaltninger: LEADER: Blandt prioriteterne i Burgenland-programmet kan nævnes bevarelse og forbedring af miljøet. I den sydlige del af Burgenland er der planer om at oprette et center for afsætning af økologiske produkter. URBAN: Programmet indeholder ingen udtrykkelig miljøforanstaltning, men mange af foran staltningerne er stærkt »miljøorienterede«. I prioriteten »omskoling og jobskabelse« er et af de hovedprojekter, der skal finansieres, renovering af en faldefærdig ejendom, således at den kan huse et erhvervscenter for virksomheder, der beskæftiger sig med solenergi (der vil blive tilbudt uddannelse i solarteknologi og andre miljøteknikker); prioriteten »urbion« tager direkte sigte på at forbedre det fysiske miljø i området (renovering af Stadtbahnbôgen, forbedring af offentlige arealer, herunder grønne områder). Programmets miljødel tegner sig skønsmæssigt for mindst en fjerdedel af det samlede EU-budget, der er fastsat (eller ca. 2,5 mio. ECU fra strukturfondene). INTERREG II: Samtlige programmer indeholder udtrykkeligt miljøbeskyttelsesforanstaltninger. Det er der to grunde til. Dels den specifikke geografiske situation omkring det tidligere »jerntæppe«, der bevirkede, at store dele af grænseområderne var næsten uberørt; dels miljøfor ureningen i nabolandene, som er en alvorlig trussel mod udviklingen af nye erhvervsaktiviteter, navnlig af den bløde turisme, som der er store forventninger til i grænseområderne. Der er tale om følgende foranstaltninger: • INTERREG Østrig — Slovenien: samarbejde om grænseoverskridende naturbeskyttelse og miljøprogrammer (undersøgelser, analyser og pilotaktioner, f. eks. med henblik på miljøvenlig modernisering af læhytter i Alperne, beskyttelse af vandreserver, beskyttelse af floder); vand forvaltning og vandbygningsarbejder; grænseoverskridende naturbeskyttelse og naturparker. • INTERREG Østrig — Tjekkiet: miljø og energi, herunder overførsel af miljøviden, miljøråd- givning, anvendelse af vedvarende energikilder; turismen vil blive udviklet i retning af blød turisme, herunder turistmæssige tilbud, der skal øge naturforståelsen og forståelsen af miljøsammenhænge; landbrugsforanstaltningerne omfatter retablering af ødelagte skove. • INTERREG Østrig — Slovakiet: »miljø«-prioriteten omfatter foranstaltninger til teknisk miljøbeskyttelse, miljø- og energirådgivning og naturbeskyttelse. • INTERREG Østrig — Ungarn: prioriteten »miljø og natur« støtter udvidelsen og oprettelsen af grænseoverskridende nationalparker. 1. 4. Resumé for de enkelte medlemsstater (EUR 12)15 Tabel 104: EF-initiativer — Oversigt over de finansielle tildelinger pr. medlemsstat, 1994-1999 (før fordeling af reserven og efter regulering — 1994-priser) Medlemsstat B DK D EL E F IRL 1 L N P UK Ncl I ALT Inkl. PEACE INTERREG* 82 18 402 595 565 246 160 347 4 72 340 109 0 2. 939 ADAPT 31 30 229 30 256 250 21 190 0 58 21 287 0 1. 402 EMPLOI 32 11 157 64 387 147 76 349 0 42 40 147 0 1. 452 LEADER 8 8 174 146 350 187 67 282 1 8 116 65 34 1. 447 PESCA SMV REGIS 2 16 23 27 42 28 7 34 0 11 26 37 5 257 12 3 183 82 248 58 28 18E 0 10 122 67 25 1. 027 0 0 0 0 214 262 0 0 0 0 124 0 0 600 RECHAR 16 0 159 2 34 33 0 2 0 0 1 161 0 406 KONVER 11 2 219 13 23 70 0 45 0 12 8 101 0 506 RESIDER 24 0 191 5 72 62 0 84 12 18 7 45 0 520 RETEX URBAN (mio. ECU) I ALT 4 0 68 75 75 25 9 67 0 1 162 36 0 522 11 2 97 45 160 55 16 115 1 9 44 97 0 651 234 89 1. 902 1. 083 2. 425 1. 421 384 1. 703 19 242 1. 010 1. 152 64 11. 729 Bilag 3, tabel 2, indeholder en mere detaljeret oversigt over EF-initiativerne i hver enkelt medlemsstat. 1 74 BELGIEN Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Belgien deltager i samtlige EF-initiativer bortset fra REGIS. I alt blev der i 1994 og 1995 godkendt 16 nationale programmer og tre INTERREG-programmer. Ved udgangen af 1995 manglede der endnu at blive godkendt et EF-initiativprogram for hvert af følgende initiativer: URBAN, RETEX, SMV, INTERREG (med Frankrig) og LEADER. DANMARK Mellem 1994 og 1995 blev fem EF-initiativprogrammer godkendt på nationalt plan i Danmark, hvortil kommer fire INTERREG-programmer. Der manglede godkendelse af tre EF-initiativpro grammer, nemlig SMV- og LEADER-programmet og et INTERREG-program med Sverige. Ifølge planerne skal Danmark således deltage i syv EF-initiativer: URBAN, KONVER, EMPLOI, ADAPT, SMV, PESCA, LEADER og INTERREG. TYSKLAND Kommissionen kunne godkende de fleste af EF-initiativprogrammerne i løbet af 1995. Det viste sig undertiden vanskeligt at godkende disse programmer, fordi de fastsatte aktioner ikke altid var tilstrækkelig specificeret (navnlig med hensyn til komplementariteten med mål 2-programmerne), og de indikatorer, der var nødvendige for evalueringen, var unøjagtige. I alt blev 67 EF-initiativpro grammer på nationalt plan godkendt omfattende samtlige EF-initiativer bortset fra REGIS. Hertil kommer de 17 INTERREG-programmer. Ved udgangen af 1995 manglede i alt 19 programmer endnu at blive godkendt vedrørende LEADER, URBAN, RECHAR, RESIDER, RETEX, SMV og KONVER. I de nye delstater, som er fuldt støtteberettigede under mål 1, er der iværksat otte EF- initiativer på regionalt plan, som hovedsagelig finansieres over EFRU-budgettet. Det drejer sig om KONVER, RESIDER, RECHAR, RETEX, SMV, URBAN, LEADER og INTERREG. De repræsenterer en strukturfondfinansiering på 817 mio. ECU (80% EFRU-bevillinger), og vil blive gennemført i form af 38 EF-initiativprogrammer. I 1995 blev 31 (28 på nationalt plan og 3 INTERREG-programmer) af disse 38 programmer godkendt (de syv resterende programmer vedrører Brandenburg (5), Sachsen-Anhalt (1) og Sachsen (1)). Det skal erindres, at der i 1995 endnu blev foretaget betalinger vedrørende et ikke ubetydeligt antal EF-initiativprogrammer fra den første programmeringsperiode, idet sådanne betalinger som hoved regel var mulige indtil udgangen af 1995 for programmerne fra perioden 1991-1994. I de vestlige delstater er situationen meget forskellig for de forskellige initiativer. Visse programmer blev afsluttet i 1995, for andre blev betalingsfristerne forlænget. I det store og hele er betalingsmængden for disse programmer dog ret begrænset. For så vidt angår INTERREG I udløb betalingsperioden ved udgangen af 1995, men betalingsfristen blev forlænget for tre EF-initiativprogrammer (Pamina, Oberrhein-Mitte-Sud og Tyskland/Schweiz/Østrig/eks-Tjekkoslovakiet), for de to førstnævntes vedkommende indtil 31. december 1966 og indtil 30. juni 1996 for den sidstnævnte). Betalingerne for STRIDE-programmerne nåede kun op på et beskedent beløb (0,117 mio. ECU). Resultatet af disse programmer er en kraftig styrkelse af de pågældende regioners forskningsmæssige, teknologiske og innovationsmæssige potentiale, dvs. en mere udstrakt anvendelse af moderne teknologier. For så vidt angår RECHAR I blev et af de to programmer, nemlig det vedrørende Nordrhein-Westfalen, afsluttet i 1995 (der blev ansøgt om betaling af restbeløbet, 23,1 mio. ECU, i februar). I alt vil Nordrhein-Westfalen have modtaget 54,1 mio. ECU fra EFRU i henhold til dette EF-initiativpro gram. RECHAR I-programmet i Saarland var stadig i gang, og restbeløbet var på 1,4 mio. ECU (af en støtte på 7,5 mio. ). Hvad angår RESIDER I blev programmet for Nordrhein-Westfalen ligeledes afsluttet i 1995. Det restbeløb, der blev udbetalt i 1995, udgjorde 15,7 mio. ECU, og EFRU's samlede bidrag beløb sig til 31,1 mio. ECU. Endelig er KONVER I-programmerne blevet mere forsinket, idet de først blev godkendt i slutningen af 1993, hvorfor forpligtelserne blev udskudt til 30. juni 1994. Af denne grund og fordi programme- Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 175 ringsprocedurerne er lange og vanskelige, blev betalingsfristen for ti programmer16 fastsat til den 31. december 1995, mens den for seks andre 17blev udskudt til 1996. Der er i Tyskland opnået interessante resultater i forbindelse med konverteringen af militærgrunde og -bygninger til anden brug, navnlig erhverv, der er et af hovedfelterne i KONVER. I Rheinland-Pfalz er en del af den tidligere luftbase i Zweibrucken f. eks. omdannet til civil lufthavn, mens resten er blevet til et center for industri- og håndværksvirksomhed. Der er dannet en gruppe på kommunalt plan, der står for arbejdet med at ombygge lufthavnen. Således er start-og landingsbanerne stadig i brug, og der er oprettet kurser i luf tfartsf ågene og en industri- og håndværkspark. GRÆKENLAND Grækenland deltager i samtlige initiativer bortset fra REGIS, og alle EF-initiativprogrammerne (et pr. initiativ) blev godkendt i 1995, undtagen EMPLOI- og PESCA-programmerne, der var blevet godkendt i 1994. Der er således iværksat ti programmer på nationalt plan hvortil kommer tre INTERREG-programmer (to vedrørende REGEN og ét vedrørende grænseoverskridende samar bejde). SPANIEN Spanien deltager i alle EF-initiativer for perioden 1994-1999. Hver intervention iværksættes ved ét program på nationalt plan, bortset fra LEADER (17 EF-initiativprogrammer, heraf ti i mål 1- regioner). Efter at tre programmer var blevet godkendt i 1993-1994 (RETEX, PESCA og EMPLOI), blev 22 godkendt i 1995: to INTERREG (et vedrørende grænseoverskridende samarbejde og et vedrørende REGEN), ét URBAN, ADAPT, REGIS og 17 LEADER-programmer. I alt er der således iværksat 23 EF-initiativprogrammer på nationalt plan i Spanien, og to INTERREG. Seks program mer manglede at blive godkendt (INTERREG Spanien-Frankrig, INTERREG Spanien-Marokko, RECHAR, RESIDER, SMV og KONVER) og var endnu genstand for forhandlinger ved udgangen af 1995. FRANKRIG De franske myndigheder indgav mellem 1994 og 1995 85 forslag til EF-initiativprogrammer, som alle var regionaliseret bortset fra fem (EMPLOI, ADAPT, RETEX, SMV mål 2 og 5b samt PESCA), og som dækkede samtlige initiativer. Af disse 85 forslag havde Kommissionen allerede i 1994 godkendt EMPLOI-programmet, mens den i 1995 godkendte 51 programmer (46 på nationalt plan). Ved udgangen af året manglede 33 programmer at blive godkendt, men de fleste af dem var næsten færdigforhandlet. Af disse 51 programmer vedrørte fem INTERREG, seks RECHAR II, fem RESIDER, ét RETEX (ændring), tre SMV, ét REGIS, samtlige KONVER-programmer, PESCA- programmet, ADAPT-programmet og elleve LEADER-programmer. IRLAND Samtlige EF-initiativprogrammer for Irland bortset fra URBAN (strukturfondstøtte fastsat til 15,8 mio. ECU) blev godkendt i 1995, nemlig SMV, ADAPT og LEADER, hvortil kommer RETEX- programmet, der blev godkendt i 1993, EMPLOI- og PESCA-programmerne, der blev godkendt i 1994 samt PEACE-programmet og de to INTERREG-programmer, Irland deltager i. Irland er ikke med i RECHAR-, RESIDER-, KONVER- og REGIS-initiativerne. 16 Hamburg, Saarland, Baden-Wûrtemberg, Berlin, Bremen, Nordrhein-Westfalen, Brandenburg, Sachsen, Sachsen- Anhalt, ThUringen. 17 Rheinland-Pfalz, Bayern, Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hessen, Mecklemburg-Vorpommern. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 ITALIEN 18 EF-initiativprogrammer blev godkendt i 1995 for Italiens vedkommende, efter at EMPLOI- programmet var blevet godkendt i 1993. Programmerne vedrørte RECHAR, RETEX (ændring af det program, den blev godkendt i 1993), ADAPT, LEADER og PESCA. De foreslåede programmer vedrørende URBAN, RESIDER, SMV og KONVER skulle godkendes i 1996. Ud over disse nationale programmer er der to INTERREG-programmer (REGEN-delen), som også blev godkendt i 1995. Italien deltager i samtlige EF-initiativer bortset fra REGIS. LUXEMBOURG Kun tre EF-initiativprogrammer blev godkendt for Luxembourg i 1995 (URBAN, ADAPT, LEA DER), men et EMPLOI-program var blevet godkendt i 1994. Der manglede at blive godkendt tre programmer vedrørende RESIDER, SMV og KONVER. Luxembourg deltager ligeledes i et INTER- REG-program, men ikke i fire af initiativerne, nemlig RECHAR, RETEX, REGIS og PESCA. NEDERLANDENE Der blev godkendt elleve EF-initiativprogrammer for Nederlandene i 1995, og de omfatter samtlige initiativer bortset fra EMPLOI (programmet for dette initiativ var blevet godkendt i 1994) og RECHAR og REGIS, som Nederlandene ikke deltager i. Syv INTERREG-programmer vedrører Nederlandene. Ved udgangen af 1995 manglede kun KONVER-programmet at blive godkendt. PORTUGAL Portugal deltager i samtlige initiativer, og samtlige programmer er godkendt, enten i 1993 (RETEX), 1994 (RESIDER, EMPLOI og PESCA) eller 1995 (alle de øvrige). Elleve EF-initiativprogrammer er iværksat på nationalt plan, ét pr. initiativ, i Portugal, hvortil kommer de to INTERREG-program mer, ét vedrørende REGEN, ét vedrørende grænseoverskridende samarbejde. DET FORENEDE KONGERIGE Det Forenede Kongerige deltager i samtlige EF-initiativer bortset fra REGIS, samt i PEACE- programmet for Nordirland. Således er det i alt 28 forskellige nationale EF-initiativprogrammer, der blev godkendt i 1995, bortset fra de to EMPLOI-programmer, der allerede blev godkendt i 1994. Hertil kommer de tre INTERREG-programmer, der blev godkendt i 1995. Elleve andre programmer var blevet fremlagt, et RESIDER, et SMV og ni URBAN. Forhandlingerne herom mellem Kommis sionen og de britiske myndigheder førte til forskellige ændringer i projekterne. Ved udgangen af 1995 var der gjort fremskridt, og man var nærmere ved en godkendelse. For så vidt navnlig angår Nordirland, der er støtteberettiget under mål 1, blev alle de regionaliserede programmer, nemlig PEACE, RETEX, SMV, EMPLOI, ADAPT og LEADER, godkendt i 1995. Regionen er ligeledes omfattet af KONVER- og PESCA-programmerne, som vedrører hele Det Forenede Kongerige. Med hensyn til initiativernes gennemførelse i Det Forenede Kongerige er der allerede truffet gennem førelsesforanstaltninger for visse af dem. I visse tilfælde har forvaltningsudvalgene vedtaget nye procedurer som f. eks. godkendelse af projekterne gruppevis. I denne forbindelse skal der sondres mellem de programmer, for hvilke der er oprettet et ad hoc-overvågningsudvalg (nationale overvåg ningsudvalg for KONVER, RETEX, EMPLOI, ADAPT, PESCA) og de programmer, der ikke har krævet oprettelse af et særligt overvågningsudvalg, idet overvågningsudvalgene vedrørende SPD'er ne (mål 1 eller 2) også skal overvåge EF-initiativerne. RECHAR-programmerne falder ind under sidstnævnte kategori. Da hvert EF-initiativprogram er en forlængelse af en SPD-prioritet for disse regioner, skal de tilsvarende overvågningsudvalg generelt overvåge gennemførelsen af de forskellige Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 177 EF-programmer i den pågældende region, herunder EF-initiativprogrammerne. Gennemførelsen på stedet varetages af forvaltningsudvalgene vedrørende RECHAR, som er en udløber af det lokale partnerskab i minedistrikterne. For så vidt angår RESIDER er der ligeledes etableret en partners- kabsstruktur, der ligner den, der anvendes i forbindelse med RECHAR-programmerne. Der lægges stærk vægt på inddragelse af de lokale myndigheder og organer. I Western Scotland (Lanarkshire) er strategien f. eks. fastlagt i et partnerskab mellem forvaltningsgruppen for programmet, der omfatter »Lanarkshire Development Agency«, de lokale myndigheder, Regionalrådet for Strathclyde, East Kilbride Development Corporation, Scottish Enterprise National og Scottish Office. 178 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand Strukturfondene samt FIUF kan finansiere deres egne aktioner vedrørende undersøgelser, pilotaktio ner eller teknisk bistand. Der er et loft over hver fonds finansiering: 1,5% af den årlige EFRU- tildeling, 1% af den årlige EUGFL-tildeling, 0,5% af den årlige ESF-tildeling og 2% af den årlige FIUF-tildeling". 2. 1. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 7 og 10 i EFRU-forordningen Nyskabende aktioner i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen Ifølge artikel 10 i EFRU-forordningen er det bl. a. muligt at finansiere undersøgelser og pilotprojek ter, der har nyskabende karakter, med henblik på økonomisk og social udvikling. I 1994 blev prioriteterne for disse interventioner fastsat og justeret", og der blev afsat i alt 395 mio. ECU til perioden 1995-1999. 1 1995 blev aktionerne iværksat. Tabel 105: Nyskabende aktioner (artikel 10 i EFRU-forordningen) interventionsfelter 1995-1999 (mio. ECU) Feller Tværregionalt samarbejde - internt tværregionalt samarbejde - eksternt tværregionalt samarbejde Nyskabende regionaludviklingsaktioner - fremme af teknologisk innovation, - informationssamfund, - kultur og erhvervsudvikling, - nye beskæftigelsesområder (bl. a. nærarbejde) Fysisk planlægning Pilotprojekter for byområder 180,0 110,0 70,0 90,0 45,0 80,0 395,0 I alt| Kommissionen har fastsat tre hovedretningslinjer for iværksættelsen af de nyskabende aktioner i henhold til artikel 10 i EFRU, der er fastsat for den nye periode: — større gennemsigtighed i projektudvælgelsen ved systematisk anvendelse af udbudsproceduren; — nærmere forbindelse mellem de politiske beslutningstagere på de forskellige lokale kompetenceni veauer på den ene side og arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer på den anden side; — større inddragelse af medlemsstaterne i overvågningen og evalueringen af pilotprojekterne, således at projekternes nyskabende karakter udnyttes i den operationelle programmering af regionalpolitikken. I efteråret 1995 indkaldte Kommissionen forslag med henblik på iværksættelse af aktioner finansie ret i henhold til artikel 10. Disse indkaldelser af forslag, som vedrører ovennævnte felter, dækker fem områder: beskæftigelsesområder, erhvervsudviklingsnet på grundlag af kulturtemaet og endelig pilotprojekter for byområder. informationssamfundet, teknologioverførsler, nye Nyskabende regionaludviklingsaktioner: Indkaldelserne af tilbud i henhold til artikel 10 på områder ne informationssamfund og teknologioverførsler blev forberedt ved to rækker af pilotprojekter. Den Angående de principper og ændringer, der blev indført ved de reviderede forordninger i 1993, henvises til årsberetningen for 1994. Se årsberetningen for 1994. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 179 første, der finansieres af EFRU og ESF i fællesskab20, vedrører pilotaktioner til et beløb af 20 mio. ECU, der skal indgå i forberedelsen af regionale strategier for informationssamfundets udvikling i seks regioner (Nord-Pas-de-Calais, Sachsen, North-West England, det centrale Makedonien, Pie monte, Valencia). Det prioriterede mål er at indføre informationssamfundskonceptet i regionernes dagligdag gennem demonstration af nyskabende tjenester og anvendelser, kraftig stimulering af brugerdeltagelsen og udbredelsen af kendskabet til god praksis, navnlig for så vidt angår de ugunstigt stillede områder. På grundlag af denne række indkaldelser var det meningen, at der skulle udvælges ca. 150 pilotprojekter i 1996. Den anden række omfatter otte pilotprojekter, som har fået betegnel sen regionale teknologiplaner, og som vedrører de regionale innovationsstrategier i otte regioner (Lorraine, Sachsen, Wales, Limburg, Norte (Portugal), Abruzzi, det centrale Makedonien, Castilla y Leôn). Budgettet er fastsat til 15 mio. ECU. Disse regionale innovationsstrategier går ud på at finde de bedste midler til at fremme samarbejdet mellem SMV, forskere og offentlige myndigheder for at vurdere virksomhedernes lokale teknologiske behov og de regionale kvalifikationer og muligheder, der kan bidrage til en forbedring af en regions innovationspotentiale. Fysisk planlægning og integreret og bæredygtig udvikling af kystområder: I rapporterne Europa 2000+ og »Mod en bæredygtig udvikling«21, hvori der gøres status over resultaterne af det femte miljøhandlingsprogram, beskrives de trusler, der hviler over miljøet og den bæredygtige udvikling i Fællesskabets kystområder. Kommissionen vedtog den 31. oktober 1995 en meddelelse om den integrerede udvikling af kystområderne22 med forslag til midler, der kan anvendes for at fremme udviklingen uden at det går ud over de naturlige ressourcer. I denne meddelelse gennemgås situationen for disse områder, forklares årsagerne til fællesskabsaktionen og lægges grunden til et demonstrationsprogram. Dette program, der er led i det femte miljøhand lingsprogram og i forberedelsen af en europæisk model for fysisk planlægning, har to formål: — at pege på de betingelser, der skal opfyldes for at få en bæredygtig udvikling af alle de forskellige kystområder, der findes, med særlig vægt på innovationsmodeller og samråd mellem de forskellige involverede aktører og på strukturer, der kan fremme koordineringen mellem de forskellige sektorbestemte politikker; — at stimulere drøftelserne mellem de hovedaktører, der er impliceret i udviklingen af disse områder, for at gøre det lettere at nå til enighed på de forskellige beslutningsniveauer. Udvælgelsen af demonstrationsprojekter skal efter planen finde sted i 1996, og der vil blive lagt stor vægt på udbredelsen af den lære, der kan drages af programmet, navnlig for så vidt angår de dårligst stillede områder. EFRU-finansieringen kan finde sted på to måder, enten på grundlag af artikel 10 i EFRU-forordningen som led i den fysiske planlægning, eller på grundlag af det nye INTERREG II C-initiativ2\ idet en integreret kystforvaltning kan blive et væsentligt aspekt i de programmer for tværnationalt samarbejde, der aftales mellem medlemsstater med kystområder. Pilotprojekter vedrørende byområder: Ligesom tilfældet var med de nyskabende lokaludviklingsak tioner, lancerede Kommissionen i 1995 det nye program for pilotprojekter vedrørende byområder for 1995-1999, som vil gøre det muligt at medfinansiere 25-30 projekter i medlemsstaterne. Indkaldelsen af forslag blev offentliggjort i november 1995 og blev præsenteret i december på Directoria-mødet (se nedenfor). Fristen for indgivelse af forslag var april 1996. Det skal understreges, at der i denne indkaldelse blandt andre mulige emner var tale om miljøforbedring. I denne forbindelse nævnes f. eks. oprettelse af grønne områder, affaldsbehandling, genbrug og vedvarende energikilder. Det skal i øvrigt erindres, at af de projekter, der vedrører programmeringsperioden 1989-1993, var 32 endnu i gang i 1995. Kommissionen ydede stadig teknisk bistand til disse programmer og overvågede dem. Nogle af projekterne skulle afsluttes inden årets udgang, mens andre krævede en forlængelse på grund af uforudsete vanskeligheder (oversvømmelser, arkæologiske fund, ændringer af lovgiv ning osv. ). Men alle projekterne befinder sig nu i den sidste fase, og de fleste af dem skulle blive afsluttet i 1996. 10 Se 2. 2. nedenfor. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 6 i IiSF-1'orordningcn. 11 KOM(95) 624 endelig udg. af 10. januar 1996. "KOM(95)511. " Se kapitel I. B. l. EF-initiativer. 180 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Aktioner vedrørende økonomisk samarbejde: For at give personerne med ansvaret for erhvervsud vikling og tværregionalt samarbejde mulighed for at finde frem til partnere, med hvem de kan iværksætte pilotprojekter, organiserede Kommissionen i december 1995 Directoria-mødet med delta gelse af over fem hundrede delegationer, der repræsenterede lokale og regionale myndigheder i Den Europæiske Union. Dette møde var en fortsættelse af et første Directoria-møde, der fandt sted i marts 1995, og hvorunder der blev fremlagt EF-programmer af særlig interesse for lokale og regionale myndigheder. Endvidere blev der i 1995 ligesom i de foregående år afholdt to Europartenariat-møder, der blev finansieret i henhold til artikel 10". Denne aktion til fordel for SMV blev suppleret ved etableringen i 1995 af 14 nye »European Business Innovation Centres« (BIC) i de støtteberettigede områder, herunder i de nye medlemsstater. Herved får SMV lettere adgang til den nødvendige rådgivning i forbindelse deres oprettelse og udvikling. Kommissionen iværksatte også et pilotforsøg vedrørende fire arbejdsområder, der blev indrettet i tilknytning til nogle store byggepladser (Belgien, Frankrig, Grækenland, Portugal). Formålet var at fremme den lokale udvikling og udnytte det erhvervsmæssi ge potentiale i lokalområdet. Teknisk bistand i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen Ifølge artikel 7 i EFRU-forordningen kan EFRU finansiere foranstaltninger til forberedelse, overvåg ning og evaluering af sine interventioner samt undersøgelser og informationsaktioner vedrørende Fællesskabets regionale indsats. I 1995 steg udgifterne til de ledsageaktioner, der blev iværksat på Kommissionens initiativ i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen, i forhold til det foregående år. Udgifterne repræsenterede 14 mio. ECU i forpligtelser (0,11% af EFRU's tildeling) mod 12 mio. ECU i 1994 (ligeledes o,ll% af EFRU-tildelingen). Tabel 106: Aktioner finansieret i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen i 1995 - forpligtelser (mio. ECU) Forberedelses-og overvågningsakt. Evaluering Regionale undersøgelser Konferencer, kollokvier, seminarer Informations- og reklamekampagner Teknisk bistand og udstyr Ialt| I EFRU I 1,0 3,0 1,3 0,4 4,9 3^4 14,0| % 7% 21% 9% 3% 35% 24% 100% De evalueringer (21%), der blev iværksat i 1995, vedrørte de strukturfondinterventioner, der fandt sted i programmeringsperioden 1989-1993, samt visse af EF-initiativerne. De regionale undersøgelser (9%) føjede visse nyttige elementer til den viden, man havde om det regionale problem, og vil bl. a. danne grundlag for udarbejdelsen af den første treårsrapport om den økonomiske og sociale samhørighed. Blandt de forskellige konferencer og kollokvier, der blev støttet (3%), fortjener f. eks. den konference, der blev arrangeret i Prag sammen med Europarådet om »Europæisk integration og fysisk planlægning i det store europæiske område«, at blive nævnt. De forskellige reklameaktioner og udarbejdelsen af en informations- og kommunikationsstrategi (35%) gjorde det muligt for Kommissionen at fortsætte sine bestræbelser på at gøre Fællesskabets regionalpolitik mere synlig25. Som i de forudgående år omfattede de fleste af aktionerne flere (eller samtlige) medlemsstater. 24 Se kapitel I1. D. 4. Strukturfondene og SMV. 2i Se kapitel 111. D. Information og kommunikation, formidling af god praksis. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 , o • 2. 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen Artikel 6 i ESF-forordningen giver mulighed for at finansiere forskellige former for nyskabende aktioner, teknisk bistand og pilot- og demonstrationsprojekter i forbindelse med erhvervsuddannelse og beskæftigelsesudvikling og i forbindelse med overvågning og evaluering af ESF-finansierede aktioner. Hvad angår nyskabende aktioner var 1995 kendetegnet ved to parallelle begivenheder: iværksættel sen af de projekter, der var udvalgt for 1994, og udvælgelse af de projekter, der skulle finansieres over 1995-budgettet. Efter indhentningen af forslag i 1994 blev 32 projekter godkendt i marts 1995 for de tolv medlemsstater. Projekterne vedrører tre prioriterede emner: en mere arbejdskraftintensiv vækstmodel; forbedring af arbejdsmarkedets funktion; og styrkelse af uddannelsessystemerne. De strækker sig fra etablering af lokale mobile uddannelsescentre (Grækenland) til partnerskaber, der skal forbedre handicappedes beskæftigelsesmuligheder. De samlede omkostninger ved disse projek ter for de tolv medlemsstater beløber sig til 32 mio. ECU, og ESF's samlede bidrag beløber sig til 18 mio. ECU (56%). De første betalinger (50% af ESF's forpligtelser) kunne gennemføres allerede i august 1995. Regnskabsåret 1995 begyndte med indkaldelserne af tilbud i maj og juni. I oktober, der var sidste frist for indgivelse af forslag til Kommissionen, var der indkommet 169 forslag. Disse blev vurderet af et panel af eksterne eksperter, der var udpeget blandt de af medlemsstaterne foreslåede kandida ter, samt af Kommissionens interne evaluatorer. Efter vurderingen blev der opstillet en midlertidig liste med 61 projekter. Det samlede budget beløber sig til 62 mio. ECU, og ESF's bidrag andrager 27 mio. ECU. Det skal i øvrigt understreges, at der blandt de nyskabende regionaludviklingsaktioner, som finansie res i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen, er ét vedrørende integration af informationssamf- undskonceptet i regionaludviklingspolitikken vedrørende ugunstigt stillede områder, der finansieres i henhold til både artikel 6 i ESF-forordningen og artikel 10 i EFRU-forordningen26. Den samlede finansiering, der vil være til rådighed for denne aktion, beløber sig således til 20 mio. ECU (EFRU: 15 mio. ECU; ESF: 5 mio. ). To forskellige områder vil blive støttet: udarbejdelse af regionale informationssamfundsstrategier (omfattende aspekter vedrørende beskæftigelse og menneskelige ressourcer); og iværksættelse af tværregionale foranstaltninger, der har nyskabende karakter og demonstrationsværdi i de ugunstigt stillede områder. ESF vil koncentrere sig om de net, der udvikler projekter vedrørende beskæftigelse, uddannelse og forvaltning af arbejdsmarkedet. Foranstaltnin gerne kan således dreje sig om fjernundervisning ved hjælp af informations- og kommunikationste knologierne eller om anvendelse af disse teknologier for at styrke forbindelsen mellem institutionerne og de lokale arbejdsmarkedsaktører på den ene side og jobsøgende på den anden side. Projekterne vil blive iværksat i løbet af andet halvår 1996. For så vidt angår aktionerne vedrørende teknisk bistand er disse som oftest integreret i de program mer, der finansieres under de forskellige mål eller EF-initiativer. De bevillinger, der ydes på Kommissionens initiativ, anvendes til at hjælpe Kommissionen med arbejdet. Dette gælder navnlig iværksættelsen af EMPLOI- og ADAPT-initiativerne, hvortil der siden maj 1995 har været knyttet en ekstern støttestruktur benævnt Europs, som forvaltes af en kontraherende virksomhed. Denne struktur er valgt på grundlag af udbud og har et årsbudget på 5,573 mio. ECU. Strukturens hovedformål i 1995 var at hjælpe Kommissionen med at udvælge programforslag. Europs har navnlig til opgave at analysere indholdet af EMPLOI- og ADAPT-programmerne og at deltage i forberedelsen og formidlingen af informationer om disse EF-initiativer. Endvidere er der på grundlag af et udbud valgt en støttestruktur, der er specialiseret i PR- og kommunikationsvirksomhed, til at varetage informations- og kommunikationsopgaverne i forbindelse med ESF. " Se 2. 1. ovenfor. Nyskabende aktioner i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen — Nyskabende regionaludvik lingsaktioner. 182 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Tabel 107: Aktioner finansieret i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen i 1995 (mio. ECU) Nyskabende aktioner, undersogelser Teknisk bistand Forpligtelser % Betalinger 18,0 8,0 26,0 69% 31% 100% 9. 0 9,9 18,9 I ALT 2. 3. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen Ifølge artikel 8 i EUGFL-forordningen kan EUGFL finansiere foranstaltninger vedrørende: — »evaluering, overvågning, teknisk bistand og generelle undersøgelser«. Aktioner i form af teknisk bistand kan iværksættes på initiativ af Kommissionen eller en kompetent national eller regional myndighed. Undersøgelser iværksættes alene på initiativ af Kommissionen, som tager hensyn til sine tjenestegrenes prioriterede behov; — »gennemførelse af pilotprojekter vedrørende tilpasning af landbrugsstrukturerne og fremme af udviklingen i landdistrikterne«. Pilotprojekterne går ud på anvendelse i lille målestok men på de betingelser, der gælder i virkeligheden, af forskningsresultater, som synes at være lovende; — »gennemførelse af demonstrationsprojekter, der skal vise de faktiske muligheder, som systemer, metoder og teknikker, der er i overensstemmelse med målene for den fælles landbrugspolitik, frembyder inden for produktion og forvaltning«. Demonstrationsprojekterne skal være ganske virkelighedstro og bygge på godkendte forskningsresultater; — »foranstaltninger til udbredelse af erfaringer og arbejdsresultater vedrørende udvikling af landdi strikterne og forbedring af landbrugsstrukturerne«. Oversigt over aktioner, der blev finansieret mellem 1989 og 1995 Da der i de tidligere årsberetninger ikke er redegjort for de aktiviteter, der er gennemført i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen siden 1989, forekommer det hensigtsmæssigt at gøre det her, ikke mindst fordi visse af »første generations« projekterne kørte videre i 1995, mens »anden generations« projekterne blev iværksat samme år. Tabel 108: Aktioner finansieret i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen, 1989-1995 (mio. ECU) Teknisk bistand, evaluering, undersogelser Pilot-o g demonstrationsprojekter Foranstaltninger til udbred, af erfaringer mm. Antal projekter EUGFL 19,2 51,6 1. 8 72,6 26% 71% 2% 100% lait 137 De aktioner vedrørende evaluering, overvågning, teknisk bistand og undersøgelser, der fandt sted mellem 1989 og 1995, drejede sig først og fremmest af den forudgående vurdering af programmerne (6 projekter) og den efterfølgende evaluering af særlige forordninger (7 projekter). Den tekniske bistand har hovedsagelig været rettet mod gennemførelsen af EF-forordninger og overvågningen heraf (19 projekter). Endelig blev 19 generelle undersøgelser iværksat på Kommissionens initiativ. Pilot- og demonstrationsprojekterne vedrørte visse sektorer i landbruget og visse dele af landbefolk ningen. Projekterne vedrørende diversificering af landbruget og bedre udnyttelse af produktionerne drejede sig for en stor dels vedkommende om nonfoodprodukter (udvikling af aktiviteter i forbindel se med skovbrug, turisme i landdistrikter og fysisk planlægning), men også om fremme af traditio nelle kvalitetsprodukter. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 183 Pilotprojekter vedrørende det »grønne« landbrug: EUGFL's pilot- og demonstrationsprojekter giver lejlighed til at teste forskellige metoder til forening af landbrugsproduktion, bæredygtig udvikling i landdistrikter og miljø. Således vedrørte de aktioner, der blev finansieret i denne forbindelse mellem 1989 og 1995, demonstration af mere miljøvenlige teknikker og etablering af forsøgsbrug, der skulle demonstrere levedygtigheden dels af driftssystemer, der tager hensyn til miljøet, dels af metoderne til forvaltning af landdistrikterne. Foranstaltningerne til udbredelse af erfaringer mm. vedrørte hovedsagelig finansiering af brochurer og afholdelse af seminarer med henblik på udbredelse af oplysninger om Fællesskabets politik for udvikling af landdistrikter og om viden og erfaringer, der kan bidrage til at forbedre landbrugsstruk turerne. 1995: et overgangsår for EUGFL ''s pilot- og demonstrationsprojekter For at sikre bedre informationer om de pilot- og demonstrationsprojekter, der finansieres i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen, blev der i oktober 1994 offentliggjort en indkaldelse af forslag (sidste frist for indgivelse af forslagene: 31. marts 1995) vedrørende fire prioriterede områder: nonfoodproduktioner, grønt landbrug, skovbrug og udvikling af landdistrikter. Der blev modtaget 583 forslag, som blev evalueret af uafhængige eksperter og Kommissionens tjenestegrene i 1995. De valgte projekter vil blive finansieret over 1996-budgettet. Det bemærkes, at denne indkaldelse af forslag alene vedrørte pilot- og demonstrationsprojekter. Projekter vedrørende evaluering, teknisk bistand, overvågning og undersøgelser samt udbredelse af erfaringer mm. (projekter, der fremlægges på initiativ af Kommissionen og af nationale, regionale eller lokale myndigheder), finansieres efter en anden fremgangsmåde (seks projekter vedrørende undersøgelser og teknisk bistand i 1995). 2. 4. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen Ligesom de øvrige strukturfonde kan FIUF finansiere undersøgelser, pilotaktioner, demonstrations projekter, projekter vedrørende tjenesteydelser og teknisk bistand, oplysningsarbejde osv. på grund lag af artikel 4 i FIUF-forordningen. I 1995 blev der brugt i alt 2,05 mio. ECU til denne type aktioner. Tabel 109: Aktioner finansieret i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen i 1995 (mio. ECU) Undersøgelser Publikationer Teknisk bistand I FIUF I ~ % 1,5 0,0 0,6 2,11 71% 2% 27% 100% Ialt| Der blev iværksat 13 undersøgelser på grundlag af en indkaldelse af forslag. De vedrørte bl. a. indsamling af biologiske data, forholdet mellem fiskeri og miljø, vandkvalitet i forbindelse med muslingeproduktion og certificering af fiskeriprodukternes kvalitet. For så vidt angår teknisk bistand er FIUF-bevillingerne anvendt til ajourføring og demonstration af »EF-registeret over fiskerfart øjer«, forberedelse af POP IV (flerårigt udviklingsprogram for justering af fiskeriindsatsen, 1997- 2000) og endelig til iværksættelse af »Infosys«-systemet vedrørende computerstøttet overvågning og evaluering af strukturaktioner, der finansieres af FIUF. Af publikationer finansieret i henhold til artikel 4 kan nævnes rapporten »Akvakultur og miljø« samt oplysningsbrochurer om strukturaktio ner til fordel for fiskeri og akvakultur, som distribueres i hver enkelt medlemsstat. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 \ 85 KAPITEL II GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET, KONTROL og ØKONOMISK FORVALTNING, SAMORDNING af de FORSKELLIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER, KOMPLEMENTARITET med de ØVRIGE EF-POLITIKKER Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 187 A. GENNEMFØRELSE AF STRUKTURFONDENES BUDGET I budgetåret blev der vedtaget et ændrings- og tillægsbudget med henblik på frigivelse af bevillingerne i den reserve, der var oprettet for de tre nye medlemsstater, og oprettelse af de særlige budgetposter for EFSR/SPD'erne under mål 6. For så vidt angår EFRU bevirkede ændrings- og tillægsbudgettet en forøgelse af forpligtelsesbevillingerne (med 261 mio. ECU) og betalingsbevillingerne (med 130 mio. ECU), dvs. en stigning på 2% i forhold til det oprindelige budget. 1. Gennemførelse af budgettet i 1995 1. 1. Samlet gennemførelse i 1995 Formålet med dette afsnit er at gennemgå hele budgetgennemførelsen i 1995, dvs. udnyttelsen af bevillingerne for perioden 1994-1999, men også for de forudgående perioder. Der sondres dog mellem udnyttelse af nye bevillinger, der er optaget i 1995-budgettet, og udnyttelse af bevillinger fremført fra det forudgående år til 1995-budgettet. Tabel 110: Forpligtelsesbevillinger for 1995: oprindelse og udnyttelse (mio. ECU) EFSR EFRU EFSR ESF EFSR EUGFL EFSR FIUF EF- iniliativcr Overgangs- foranstalt. IALT Oprindeligt budget Bevillingsoverførsel Tillægs- og ændringsbudget Samlede bevillinger 199S Genopførte bevillinger Fremforte bevillinger Disponible bevillinger Gennemforelse Gennemførelsesgrad Ikke brugte bevillinger Fremforte bevillinger begyndelsen af 1996 10. 592. 70 -129,70 221. 41 10. 684,41 0,00 0,00 10. 684,41 10. 566,05 99% 118,36 0,00 Frigjorte bevillinger minus genopførte bevillinger Bevillinger, der er ombudgeteret tit kommende ir Frigjorte bevillinger (1) heraf 7,5 mio. ECU, der er blokeret indtil den 31. marts 1995 (2) 24 400,6 mio. ECU efter fradrag af de 7. 5 mio. ECU, der er blokeret 118,06 283. 75 6. 443,80 -54. 80 317,11 6. 706. 11 0,00 4,63 6. 710. 74 5. 125,25 76% 1. 585. 49 4,32 1. 584. 79 99,28 3. 315,80 -192,80 251,10 3. 374,10 0,00 0,00 3. 374,10 3. 348,33 25,77 0,00 25,58 28,66 438,95 0,05 12,28 451,28 0,00 0,00 451,28 451,23 100% 0,05 0. 00 0,22 48. 49 2. 144,00 378,00 80,20 2. 602,20 0. 00 313. 58 2. 915. 78 2666,65 91% 249. 13 20,41 242. 00 0. 00 8,90 250,90 0,00 20,90 271. 80 111,92 41% 159. 88 45,88 228,71 31,34 115. 42 42,03 23. 177,25 0,75 891,00 24. 069,00 0,00 339,11 (I) 24. 408,11 (2) 22. 269,43 91% 2. 138,68 70,63 5,44 2. 072,78 533,56 Tabel 111: Udnyttelse af bevillingerne i 1995 (ekskl. 1994-beviltinger, der er fremført til eller genopført i 1995 — mio. ECU) Budxtlpoil DispmiMt kirlllinttr (A) Forpligtelser Betalinger Anvendelse af bevillingerne (B) Betalinger Forpligtelser Bnilli»t'r/rem/,n til IM (Q Forpligtelser Bclaliagci Mi« uJ^tmlt ». W/i—. r IA)(lt). (Q Bcialingc Forpligtelser Milt MII 2 Mil 3 MII 4 Mil 5a landbrug (bortset (ra mil lA5b) Mil Sa landbrug (i mil 5b) Mil 5a fiskeri Mil 5b Mil 6 Overgangsforanstaltninger og nyskabende foranstaltninger ËF-Inifiativcr Uckarinpelse «f svig Es-DDIl I A LT 1S. I90. SS 1. 971,20 2. 013,51 365,39 296,76 314. 72 17S. 97 680. 10 125. 92 250. 90 2. 602^0 0. 75 12. 550,17 2. 252,60 1. 756,76 188,20 462. 03 295. 50 134. 60 948. 90 76. 24 376. 65 2. 107. 15 0,77 52,00 14. 517,77 1. 734,74 1. 606. 59 94,50 282. 60 373. 31 178. 97 57I. S6 125. 92 93,90 2. 357,71 0. 06 0. 00 11. 177,54 1. 091,05 1. 474,72 54,11 316,64 281,26 91,63 437. 85 62. 96 183,87 1. 320,06 0,13 16,01 0,00 0,00 4. 32 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 38. 74 20. 41 0,00 0,00 116. 00 20. 50 73,00 0,00 44,50 12. 39 0. 00 0. 00 0,00 10. 00 IS4. 36 0,00 113. 06 S73. 8I 673. 11 243,46 402. 59 270. 89 14. 16 11. 41 0. 00 108. 94 0. 00 118. 26 224. 01 0,69 0,00 556,62 1. 141. 05 209,03 134. 08 100. 89 -5,15 42. 97 511. 05 13. 2* 182. 78 602. 73 0. 64 -77. 07 Ser man på alle interventioner og alle fonde under ét, indgik Kommissionen i 1995 forpligtelser for 21,938 mia. ECU og betalte 17,215 mia. ECU af 1995-bevillingerne. Hertil kommer 331,6 mio. ECU, som der er disponeret over på grundlag af bevillinger fremført fra 1994. Denne udnyttelse skal sammenholdes med, at der var 24,069 mia. ECU til rådighed i forpligtelsesbevillinger (24,408 mia. inkl. fremførslerne) og 21,202 i betalingsbevillinger. I alt er der for 2,131 mia. ECU (2,139 mia. inkl. fremførslerne) i uudnyttede forpligtelsesbevillinger og for 3,987 mia. ECU i uudnyttede betalingsbe villinger. Af disse uudnyttede bevillinger er der fremført 63,5 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 573,8 mio. i betalingsbevillinger til 1996, mens 2,072 mia. i forpligtelsesbevillinger vil blive genopført på senere budgetter. Syvende årsberetning — Strukturftmdene i 1995 Tabel 112: Anvendelse af bevillingerne for 1995 pr. budgetpost (ekskl. frem- og genopførte bevillinger) Konto Tekst Forpligtelser Betalinger O D w Ul B2-100 B2-I0O0 B2-1001 B2-1002 B2-1003 B2-1004 B2-I0I0 B2-I10 B2-U00 B2-I101 B2-1I02 B2-I1I0 B2-I20 B2-I200 B2-1201 B2-1202 B2-1203 B2-I210 B2-130 B2-I300 B2-I30I 112-1302 B2-I303 B2-1304 B2-I305 B2-131 B21400 B2I400 B21400 B21400 B2141 B2I410 B2I410 B21410 B2I410 EFSR EFSR Mål I Mil 5 a (bortset fra områder under mål 1 et 5b) 2. 395. 179. 999 282. 599. 220 373. 305. 787 249. 500. 000 47. 740. 000 10. 000 1. 694. 819. 384 316. 643. 872 288. 255. 362 207. 015. 401 23. 870. 000 7. 500 EUGFL î alt 3. 348. 335. 006 2. 530. 611. 520 270. 833. 000 178. 967 000 1. 430. 000 155. 710. 334 91 628 181 715000 FIUF i alt 451. 230. 000 248. 053. 514 8. 960. 795. 036 1. 332. 611. 700 228. 388. 044 44. 260. 000 30. 000 7. 379. 713. 350 815. 617. 460 156. 122. 460 22. 130. 000 37. 106 EFRU i alt 10. 566. 084. 780 8J73. 620. 376 2. 890. 964. 235 402. 127. 449 1. 606. 593. 025 94 500. 000 93. 970. 958 32. 490. 000 19. 000 2. 647. 301. 618 275434. 338 1 474. 721. 111 54. 111. 428 747)5. 824 16. 245. 000 81. 000 ESF i alt 5. 120. 664. 667 4. 542. 610. 319 Mål 5a (i områder 5b) Mål 5b Må! 6 Bekæmpelse af svig EFSR Mål I Mal 5a Mål 6 Bekæmpelse af svig EFSR Mål I Mål 2 Mål 5b Mål 6 Bekæmpelse af svig EFSR Mål 1 Mål 2 Mal 3 MAI 4 Mål 5b Mål 6 Bekæmpelse af svig EF-INITIATIVER PESCA (omstrukturering af fiskerisektoren) ESF FIUF EFRU PESCA i alt Tværregionalt samarbejde ESF EUGFL-U FIUF EFRU INTERREG i alt 964. 000 20. 760,036 6. 552. 899 28. 276. 935 4. 745. 000 7. 010. 000 334. 460. 500 346. 215. 500 482. 000 1. 564. 518 3. 276. 449 5. 322. 967 2. 372. 500 4. 030. 200 218. 259. 850 224. 662. S50 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 189 IS o P Konto B21412 B214I2 B2I412 •A2I412 B2I42 B21420 B21420 B2I421 B21421 B21422 B21422 B21423 B2I423 B2143 B21430 B21430 B2143I B2143I B21432 B21432 B21433 B21433 B2144 B21440 B2I440 B2I440 B2I45 B2I450 B2I450 B2I46 B21460 B21460 B2I460 B2147 B21470 B21470 Tekst Forpligtelser Betalinger] ESF EUGFL-U FIUF EFRU PEACE i alt Beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer ESF EFRU ESF EFRU ESF EFRU ESF EFRU NOW i alt HORIZON i alt YOUTHSTART i alt Industriel omstrukturering ESF EFRU ESF EFRU ESF EFRU ESF EFRU REGIS II (fjernregioner) EUGFL-U FIUF EFRU URBAN (byområder) ESF EFRU ADAPT i alt RECHAR i alt RESIDER i alt KONVER i alt RETEX i alt Total REGIS Total URBAN LEADER II (udvikling og landdistrikter) ESF EUGFL-U EFRU SMV-initiativer ESF EFRU ESF EUGFL-U FIUF EFRU Total LEADER SMV i alt EF-initiativer i alt 10. 963. 000 1271000 137. 000 15. 014. 000 27. 385. 000 26. 728. 815 1. 626. 298 28. 355. 113 51. 908. 658 3. 110. 964 55. 019. 622 22. 813. 724 1. 463. 454 24. 277. 178 297. 622. 306 10. 041. 768 307. 664. 074 23. 002. 000 148. 660. 161 171. 662. 161 11. 258. 000 143. 470. 500 154. 728. 500 10 654. 000 227. 568. 000 238. 222. 000 2. 047. 000 162. 776. 410 164. 823. 410 36. 777. 000 36. 777. 000 14. 285,177 121 611. 382 135. 896. 559 2. 965637 221. 085. 705 217. 026 189 441. 077. 531 13. 937. 000 183. 390. 000 197. 327. 000 493. 894. 317 229. 366. 705 20897. 036 1. 613. 549. 525 2J57. 707. 583 5. 481. 500 635. 500 68. 500 7. 507 000 13. 692. 500 13. 364. 407 713. 149 14. 077. 556 25. 954. 329 1. 455. 482 27. 409. 811 11. 406. 861 731. 727 12. 138. 588 147. 600. 000 5020. 884 152. 620. 884 11. 501:000 63. 672. 168 75. 173. 168 5629 000 71. 390. 850 77. 019. 850 5. 327. 000 82. 004. 885 87J31. 885 1. 023. 500 74. 335. 57) 75 J59. 071 22. 020. 400 22. 020. 400 7. 142. 588 46. 574. 610 53. 717. 198 2882. 818 67. 106. 871 62. 719 602 132. 709. 29l| 6. 968. 500 60. 739 70! 67. 708. 201 247. 136. 003 71 772. 571 1. 633. 018 720. 422. 327 1. 040. 963. 920 I'M) Syvende årsberetning — Strukturftmdene i 1995 Konto Tekst Forpligtelser Betalinger ANDRE INTERVENTIONER ESF EUGFL-U EFRU Reserve Tidligere foranstaltninger i alt (*) EUGFL-U FIUF EFRU ESF Ovtrgangsføranst. og innoverende foranst. i alt 10. 867. 167 13. 371. 419 30. 980. 969 38. 677. 505 93. 897. 060 ESF EUGFL-U FIUF EFRU Reserve m i_ - _ Ul < _ o p S _ K O o 5 5 P _Z r-o o K ri S ! ^. 5 «> ag S. -S B2148 B2148 B2148 B2148 B2-180 B2-I81 B2-I82 B2-I83 B21900 B21900 B21900 B21900 B21900 (*) Betalinger for perioden 1989-1993 EX-RDA i alt 51. 654. 647 19. 827. 041 207. 616. 049 0 279. 097. 737 42. 062. 926 12. 772. 210 82. 322. 392 46. 709 165 183. 866. 694 14. 938. 560 1. 073. 579 0 0 16. 012. 139 Tabel 113: Forpligtelser i 1995 (ekskl. frem- og genopførte bevillinger — mio. ECU) IALT Må) 1 Mil 2 Mil 3 CCA MII 4 Mål 5a Mi) 5b Mil 6 EFSR i alt Overgangs- foranstalt. EF- initiativer % Disponible i alt 24. 068,25 (1) 15. 190,88 1. 978. 20 2. 013,51 Gennemført i alt % 21. 937,86 (2) 91. 15% 14. 517,77 96% 1. 734,74 88% 1. 606,59 80% 365,39 94,50 26% 860,45 834,87 97% EFRU ESF EUGFL 11. 210,59 (2) 8. 960,80 1. 332,61 5. 653,22 (2) 2. 890. 96 402,13 1. 606,59 94. 50 3. 58836 (2). 2. 395,18 655,91 680,80 571,86 84% 228,39 93,97 249,50 FIUF 0% •/. (1) Heri ikke medregnet 0,750 mio. ECU der er lil rådighed til bekæmpelse og svig. (2) Heri ikke medregnet 0,059 mio. ECU. der er indgået forpligtelse for til bekæmpelse af svig (0,030 EFRU, 0,019 ESF og 0. 010 EUGFL). 270,83 66% 178,97 4% 48530 100% 451. 23 89% 1. 43 1% 7% 8% 3% 125,92 21. 215,15 (1) 250,90 2. 602. 20 125,92 100% 19. 486,26 (2) 92% 93,90 37% 2. 357,71 91% 100% 44. 26 10. 566,05 (2) 32. 49 5. 120,65 (2) 47,74 3. 348J3 (2) 30,98 38,68 10,87 13,37 0% 1. 613,55 493. 89 229. 37 20. 90 11% 56% 26% 16% 2% - Hvad angår programmeringen blev der i 1995 godkendt EF-initiativprogrammer, programmer for de nye medlemsstater og visse programmer, der manglede at blive godkendt under de forskellige mål. Disse nye forpligtelser tegnede sig dog ikke for størstedelen af budgetaktiviteterne i 1995. Hovedakti viteterne var iværksættelsen af programmer vedrørende interventioner på nationalt initiativ (EFSR/SPD), som var blevet vedtaget i 1994. Det er denne iværksættelse, der strækker sig over to år, der er årsag til, at forpligtelsesbevillingerne ikke er anvendt fuldt ud. Udnyttelsesgraden svarer nemlig til 91% af de disponible bevillinger, dvs. 21,938 mia. ECU i indeværende programmeringspe riode. Udarbejdelsen og derefter godkendelsen af programmeringsdokumenterne, som først fandt sted i slutningen af 1994, har indvirket på budgetgennemførelsen i 1995. Dette skyldes, at kravet om, at 40% af den årlige tranche for det forudgående år er anvendt, før man kan begynde at bruge af det følgende års tranche, skaber en vis inerti, idet den manglende anvendelse i 1994 får konsekvenser for 1995. SPD-systemet forværrede yderligere situationen. Ganske vist har SPD'erne gjort det muligt hurtigere at disponere over den første årlige tranche, men der er tale om større beløb end i EFSR'ernes operationelle programmer, hvilket indebærer, at der skal opnås en højere udnyttelses grad, før der kan disponeres over den følgende tranche. Udnyttelsesgraden for de forskellige mål varierer en del. Kun bevillingerne for mål 6 er udnyttet 100%, hvilket skyldes, at de meget få programmer alle er godkendt. For mål 1 og 5a er der indgået forpligtelser for over 95% af de disponible bevillinger, mens tallet for mål 2 og 5b ligger omkring Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 191 85%. Kun i forbindelse med mål 3 og 4 har der været egentlige vanskeligheder med at udnytte forpligtelsesbevillingerne (henholdsvis 80% og 26%). Ser man på de samlede tal, udlignes disse forskelle dog i høj grad, fordi mål 1, der har en ganske tilfredsstillende udnyttelsesgrad (673 mio. af i alt 15,190 mia. ECU er ikke udnyttet), tegner sig for to tredjedele af forpligtelserne for 1995. De øvrige måls andel går fra 0,4% (mål 4) til 8% (mål 2). For så vidt angår de øvrige interventioner blev der disponeret over i alt 2,358 mia. ECU (ekskl. frem- og genopførte bevillinger). Der var 244,5 mio. ECU, der ikke blev udnyttet, dvs. 9% af de disponible bevillinger i 1995. Herved er en stor del af forsinkelsen i 1994 indhentet, således at EF-initiativerne tegner sig for knap 11% af forpligtelserne for 1995. Tabel 114: Betalinger i 1995 (ekskl. frem- og genopførte bevillinger — mio. ECU) IALT Mil 1 Mil 2 Mil 3 CCA Mil 4 Mil 5a Mil 5b Mil 6 EFSR i alt Overgangs- furanstalt. EF- initiativer • V. Disponible 20. 678,79 (1) 12. 550,17 2. 252,60 Gennemfort 1 alt % 16. 919,60 (2) S 1,12% 11. 877,54 95% 1. 091,05 48% 1. 756. 76 1. 474,72. 84% 188,20 54,11 29% 892. 13 696,53 78% 948. 90 437,85 46% '76,24 18. 664,99 (1) 376. 65 1. 585,15 62,96 «3% 15. 694,77 (2) 84% 183,87 49% 1. 040,96 66% 100% 720,42 247. 14 71,77 1. 63 6% 54% 29% 16% 2% EFKU ESF EUCFL FIUF 9. 176J3 (2) 7J79. 71 815. 62 4. 836J7 (2) 2. 647. 30 275,43 1. 474,72 54. 11 156. 12 74. 72 22,13 8. 373,58 (2) 16,25 4. 542,53 (2) 2. 644,44 (2) 1. 694,82 604. 90 207,02 23. 87 2. 530,60 (2) 82. 32 46,71 42. 06 6% (1) Heri ikke medregnet 0,765 mio. ECU til bektempeisc af svig og 522 mio. ECU tit reserven for tidligere foranstaltninger. (2) Heri ikke medregnet 0,126 mio. ECU til bekæmpelse af svig (0,037 EFRU, 0,081 ESF og 0,008 EUGFL) samt 279,098 mio. ECU til reserven for tidligere 9% 0% 3% 91,63 4% 0,72 0% 248,05 93% 12,77 1% 262,46 100% 155,71 70% foranstaltninger og 16,012 mio. ECU til Ex-DDR Hvad angår betalingsbevillingerne blev der i 1995 anvendt i alt 16,920 mia. ECU, dvs. 82% af de disponible bevillinger (20,679 mia. ). Der er således 3,759 mia. ECU i uudnyttede bevillinger. Denne udnyttelsesgrad viser, at man endnu ikke er nået ret langt med gennemførelsen af programmerne af ovenstående årsag, dvs. fordi de først blev godkendt i perioden mellem slutningen af 1994 og 1995. Det skal nemlig fremhæves, at Fællesskabets betalinger afhænger af gennemførelsen af programmer ne på nationalt plan, idet Kommissionen efter godkendelsen af programmet, anvendelsen af den tilsvarende årlige tranche og betalingen af det første forskud først kan foretage en ny udbetaling, når medlemsstaten kan attestere, at udgifterne svarende til mindst halvdelen af det første forskud faktisk er afholdt af de endelige modtagere. For de programmers vedkommende, der først blev godkendt. i midten af eller endog i slutningen af 1995, har det derfor været vanskeligt at foretage de betalinger, der oprindelig var budgetteret med. Der er større variation i udnyttelsen af betalingsbevillingeroe for de forskellige mål, end der er i udnyttelsen af forpligtelsesbevillingerne. Således er kun mål 1 nået op på en udnyttelsesgrad på omkring 95%. Udnyttelsesgraden for de øvrige mål ligger på ca. 80% (mål 3, 5a og 6), under 50% (mål 2 og 5b) eller endog under 30% (mål 4). Det forhold, at mål 1 tegner sig for 70% af samtlige betalingsbevillinger, er igen forklaringen på, at den samlede udnyttelsesgrad ligger på 82%. For så vidt angår EF-initiativerne afspejler udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne (66%), at program merne først blev godkendt i 1995 og ikke nåede at komme rigtig i gang. I de foregående afsnit er det anvendelsen af nye bevillinger, der blev opført på 1995-budgettet med henblik på den anden programmeringsperiode, der er behandlet, dvs. ekskl. frem- og genopførte bevillinger. Ser man på de forpligtelsesbevillinger for 1994, der blev fremført til eller genopført i 1995 ' og anvendt i 1995, var der tale om mindre beløb i forhold til hele budgettet (nemlig 339,1 mio. Forpligtelses- og betalingsbevillinger, der ikke er anvendt ved udgangen af det budgetår, de gælder for, annulleres som hovedregel. Dog kan de fremføres, men kun til det følgende år, såfremt følgende kriterier er opfyldt: forpligtelsesbevillingerne skal svare til forpligtelser, der vil blive indgået før den 31. marts i det. følgende budgetår; for betalingsbevillingerne skal de godkendte bevillinger være opbrugt. Endvidere er det kutyme, at bevillinger for et bestemt år, som ikke er anvendt, frigøres, hvilket indebærer, at de annulleres. Dog kan der for disse bevillinger genopføres de tilsvarende forpligtelsesbevillinger for at gennemføre det oprindeligt fastsatte program. 192 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 ECU). 4,6 mio. ECU gik til ESF's aktioner under mål 2 (udnyttet 100%), 313,6 mio. ECU gik til EF- initiativerne (268,9 mio. ECU fra EFRU, 18,3 mio. fra ESF, 20,6 mio. fra EUGFL og 1,2 mio. fra FIUF) og 20,9 mio. ECU (heraf 18. mio. fra ESF) til nyskabende aktioner og overgangsforanstalt ninger. I alt blev der i 1995 disponeret over 331,6 mio. af de i alt 339,1 mio. frem- eller genopførte bevillinger (98%). Der blev ligeledes foretaget en del betalinger vedrørende interventioner, der var besluttet før 1994, dvs. i forbindelse med den første programmeringsperiode 1989-1993, og undertiden endnu før. I alt drejer det sig om 1,835 mia. ECU, hvoraf 1,551 mia. svarer til forpligtelserne for perioden 1989- 1993. Der er tale om betalinger, der helt normalt er foretaget i den afsluttende fase af interventioner ne for den første periode. Det bemærkes, at selv om forpligtelserne vedrørende disse interventioner skulle være indgået inden udgangen af 1993 (medmindre programmerne blev forlænget), havde medlemsstaterne som hovedregel en frist på to år, dvs. indtil den 31. december 1995, til at udbetale beløbene til de endelige støttemodtagere, og derefter på seks måneder, dvs. indtil den 30. juni 1996, til at indsende udgiftsattesterne til Kommissionen. Disse betalinger i 1995 afspejler således afslutnin gen af programmerne fra den første programmeringsperiode. Tabel 115: Betalinger i 1995 vedrørende interventioner fra perioden før den anden programmeringsperio de (inkl. frem- og genopførte bevillinger — mio. ECU) < 1994 1989-1993 D DK D EL E F IRL 1 L N P UK < 1994 «Vrf. * røww** 730,81 549,09 Sjwe* - ; M&tS #1SSF % won- (o [279,99 133. 40 278. 00 15,88 976,37 flstøri L75. 50 : r. ï^T. -. 1. 086,30(2). m®. >. 224,25 T. WtøZ 21,00 wm. -r. 245,25 -, \#Å%K ' :\, XNUh ?:. m&. : 198,11 , *. ^<;';:*MfcfcàV > W" :tmm. *- uw 0) g;$rt»rtj 8,50 8. 50 (2) 0,00 34,84 80,05 50. 83 0. 03 242,74 5. 20 (3) 0. 00 90. 88 13. 14 0,27 91. 49 30,00 (3) 25. 90 41,80 13. 40 9,50 8,60 U0(3) 0,92 6,83 0,00 4,71 0. 75 36,30 61,65 219. 55 77,37 14,50 343. 58 224,25 15,41 0. 44 80,65 17,85 23,25 14,73 5,19 9,19 20,53 3,39 0,29 5,21 0,15 11,01 0. 49 0,00 0,00 244,78 18,80 0,73 85,86 198,11 16,89 17,36 27,22 18,01 34,26 15,21 5. 19 9. 19 14,11 0,00 83,84 0,00 0,00 49,5 4,2 0,0 5,9 1,1 20,7 11,6 0. 1 2. 8 8,05 , 0,07 0,10 1,27 1,80 0,00 0. 00 0,00 1,28 57. 55 4,27 0,10 7,17 2,90 20,70 11,60 0,10 4. 08 139,73 0,86 77,03 0,00. 2,30 1,90 1,25 0,34 220,31 3,10 57,53 0,00 "y '^'"¥wii" '"W&itS- "-"- - \ï rai* EtfRft' 38,17 (2) 20,86 l\tSF » 17,32 ; mcnr (o 36,10 2,80 0,00 3,60 0,28 2,93 1,26 3,78 2,20 17,80 3,73 24,51 74,27 4,81 0,21 14,76 20,86 1,05 0,21 0,45 17,31 0. 96 0. 00 10. 70 1989-1993 B DK D EL E F IRL I L N P UK (1) En opdeling pr. mål afbetalingerne fra EUGFL svarende til forpligtelser for 1989 er ikke mulig. (2) Heri ikke medregnet betalingerne fra EUGFL (se ovenfor). (3)Ex-DDR(posiB2-)900) (4) Der er ikke foretaget nogen betalinger for mål 4. 21,18 0,00 2,50 12,46 0,00 0,90 8,10 0,00 1,60 0,62 0,00 0,00 0,00 0,00 2,57 2,57 38,70 57,53 3. 1 -„;* ,,. *»**'» , > - lÅtøffl A * *;*-. &<&* «w fcFfttf 6,63 3,53 - ÉSPV: 516,42 #tK$L 221,70 tøførtt 82,92 •" 4 AJ-4R 1. 835,13 975,92 794,19 16,47 0,65 81,11 34,84 98,18 77,01 0,03 269,93 5,19 10,10 139,73 60,96 513,96 21,23 17,65 48,33 0,00 106,39 27,93 0,27 176,43 0,00 0,00 77,03 38,70 219,00 7,00 0,00 39,50 25,90 45,10 51,90 9,50 28,30 0,10 4,40 2,30 5,00 23,93 0,07 0,10 2,37 0,92 8,63 0,00 4,71 0,75 0,00 1,28 1,25 3,87 1. 551,09 44,77 18,40 171,31 61,65 258,31 156,84 14,50 475,41 5,29 15,78 220,31 108,52 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 193 Tabel 116: Uindfriede forpligtelser pr. 31. december 1995 (mio. ECU) M i ll M il 2 M il 3 M il 4 Mil 5a Mil 5b Mil 6 Munder al blive belalt iluln. I99S Mangler al blive betalt/or 199$- bevillinger Mangler al blive betalt for 1994- bevlllinger Mangler at blivt betaltfor bevil linger far 1994 EpÏÏ* LSF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF 13. 776. 36 2. 694,83 1. 484,88 174. 95 974,19 T723JK» 2. 202. 91 923,10 „ _. „. 491,92 1. 484. 88 174. 95 1. 092,77 635,63 68,22 838. 39 254. 38 828,96 718. 46 110. 51 773. 10 646,06 127. 03 635. 63 68,22 313^4 106,74 313,84 106,74 535,41 0,00 535,41 0,00 2 631. 38 1. 828,05 593,72 7. 539,44 4. 6(2,46 1. 345. 99 1. 262,87 248,12 2. 021,43 1. 415. 48 367,73 174,78 63,45 4. 215,49 2. 625. 26 917,67 390,40 282,16 784,73 189,46 617,29 491. 83 125,46 192,49 151,81 40. 68 164,41 141,09 2332 143. 44 402,44 332,00 136. 31 50,85 144,84 118,89 90,00 28,89 472,22 150,91 63,70 257,61 0,00 Mil i all 20. 091,27 EF- Initialiver 2. 704,65 Over- gangs- forinsl. Ei-ODR Bekcra- ptlie af svig 377,58 2S-U2 0. 05 I A LT limning 199S 23. 427,87 % I00V. 1 ïl'25. "46 4942. 83 3. 039,09 783. 90 62,96 „. „ 16. 25 23. 87 0,72 62,96 10. 348,31 1. 608,77 51,46 0,00 0. 02 12. 008,56 51% 22,13 16. 25 23. 87 0,72 - - - 5. 679,29 2. 371. 31 1. 923,41 374,29 3. 5823-1 2. 223. 93 927,70 326. 58 104,13 6. 160,63 3. 422,24 1. 643. 82 789,10 305,48 120,22 86,69 0,00 0,03 3. 789,28 16* 975,66 239,42 254,32 0,00 7. 630,03 33'/. Stigningen i de disponible forpligtelsesbevillinger, som skyldes såvel resultaterne af Edinburgh-mødet og fremførslerne fra 1994 som den ufuldstændige udnyttelse af betalingsbevillingerne, påvirkede umiddelbart størrelsen af de uindfriede forpligtelser ved årets udgang. I 1995 blev der således opnået en indfrielsesgrad på 46% mod 54% i 1994, hvilket medførte en stigning i de uindfriede forpligtelser fra 15 til 23,428 mia. ECU mellem 1993 og 1995. Stigningen skyldes imidlertid et fald i udgifts- fastsættelsen i årets løb (1995, men det gælder for 1994), og ikke en langsommere indfrielse af , forpligtelser, der var indgået i de forudgående år. De uindfriede forpligtelser for den første | programmeringsperiode svarede i slutningen af 1995, hvor programmerne var ved at være afsluttede, i til en tredjedel af de samlede uindfriede forpligtelser. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at ! indfrielsesgraden for forpligtelser indgået i de forudgående år er steget som følge af, at et meget stort ! antal programmer fra den første periode blev afsluttet i 1995. Således har 85% af de samlede ; bevillinger, der blev disponeret over i 1992 og 1993 for samtlige mål og fonde, allerede været ; genstand for en udbetaling. For så vidt angår hver-enkelt fonds andel i de samlede uindfriede forpligtelser ved udgangen af 1995 tegnede EFRU sig for 56%, ESF for 25%, EUGFL for 15% og FIUF for 4%. Disse tal ligner tallene for 1994 (EFRU: 56%, ESF: 27%, EUGFL: 13%, FIUF: 4%). Derimod er der sket en ændring i forhold til første programmeringsperiode, idet EFRU's andel falder væsentligt (68% i 1989 og 56% i 1993), mens EUGFL's andel vokser (11% i 1989 og 13% i 1993), og ESF's andel er vokset mellem 1989 og 1995, men faldet mellem 1993 og 1995 (20% i 1989, 27% i 1993). Det samme er tilfældet med fiskeribevillingerne (0,5% i 1989, 5% i 1993). 1. 2. Anvendelse i 1995 af hver enkelt fonds bevillinger for perioden 1994-1999 I dette afsnit undersøges anvendelsen af bevillingerne for perioden 1994-1999, dvs. med udelukkelse af bevillinger vedrørende tidligere aktioner. Der tages således også hensyn til de bevillinger, der ikke blev anvendt i 1994, men som blev fremført til 1995-budgettet. Hver enkelt fonds andel af de samlede strukturfondsbevillinger er lidt forskellig afhængig af bevillingstype, selv om forholdet er det samme (se tabel 113 og 114). EFRU's andel er på ca. 55%, lidt mere for forpligtelsesbevillingerne (55,7%) og lidt mindre for betalingsbevillingerne (54,2%). Situationen er noget lignende for EUGFL, som tegner sig for ca. 16% af strukturfondenes aktivite ter, men hvis andel af forpligtelsesbevillingerne ligger på 16,4%, og hvis andel af betalingsbevillinger ne ligger på 15,6%. Det samme gælder for FIUF (2,2% af forpligtelserne, 1,5% af betalingerne). ESF har derimod anvendt forholdsvis flere betalingsbevillinger (28,6% af de samlede bevillinger) end forpligtelsesbevillinger (25,8% af de samlede bevillinger). 194 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Tabel 117: Anvendelse i 1995 af bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og genopførte bevillin ger — mio. ECU) Disponible 1995 (l)(a) Mill Mil2 Mil3 Forpligtelser 1995 Mil5aL Mil4 MålSaF Mål5b Mil6 I alt (2) (b) lait B DK D EL E F IRL IT L N AT P FI SE UK. 21. 219,78 14. 513,10 1. 739,37 1. 567,90 94,50 655,07 177,02 571,86 125,92 8,97 2. 022,55 2. 653,04 4. 778,90 222,47 954,21 2. 228,63 17,20 28,80 1. 379,72 218,60 4,63 6,00 38,01 659,21 313,09. 9,15 54,15 31,10 105. 78 518. 25 33,39 41,00 48,22. 206,97 396,80. 3,29 143,83 64,06 60,33 73,00 497,00 - 5,00 -. 62,70 -. 0,27 - 11,70 14,83 - - 30,23 16,73 165,14. - 23,28 12,46. 21,09 252,08. 22,37. 19,90 31,62. 31,50 9,16 3,36 135,77 88,58 110,46. 5,47 4,88 61,50 61,42 13,73 22,80 0,89 1,40 2,00 23,00 40,00 0,11 7. 31 78,33 32,81 - 74,59 81. 00 44,92 19. 444,74 92% 86,38. 95,37 2. 422,15 2. 653,04 5. 837. 35 1. 326. 52 954,21 2. 282,50 9,92 183,77 300,54 1. 379,72 304,49 277,43 1. 331,35 Disponible 1995 (l)(c) Mail Mil2 Màl3 Mi!4 Betalinger 1995 MilSaL Mil5aF Mål 5b Mål6 I ait (2) <d) 29,57 885,91 10. 794,61 18. 932,14 11. 75 8,35 32,52 - 447,96 145. 06 -. 1. 251,97 1. 705,79 3. 779. 30. 140,37 856,47 • 1. 176,13 I »It •/. ay(i) B DK D EL E F IRL rr L N AT P FI SE UK (a) Ekskl. 0. 750 mio. ECU i disponible bevillinger til bekæmpelse af svig. 12,30 21. 42 - 15,55 38,06 152,96 9,56 14. 40 1. 667. 23 163,81 1. 349,82 54,11 554,63 81,02 s 363,41 62,96 42,33 39. 04 104,48 - 169,65 312,88. -. 4,00 142,57 32. 03 - 30,17 36,50 436,17 - 2. 50 - - 38,13 - -. 0,21 - 5,85 - 7,42 - - 12,74 16,49 160,90 - 27,64 242. 14 - 2,01 1,96 30. 75 - 30,71 6,86 22,43 1,29 18,63 9,93 • - 25. 31 - 15. 75 - 2,33 0,20 6,90 12,00 4,43 4. 58 2,45 71,21 - 81. 69 76,57 - 0,21 9,45 39. 16 15,94 - 46,39 - - 40,50 22,46 14. 146,47 75% 102. 26 87,46 1. 631,01 1. 705. 79 4. 544,37 942,33 856. 47 1. 191,88 6,43 178,17 143. 81 1. 667,23 147,19 115,88 826,18 (b) Ekskl. 0,059 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger til bcksempclse »f svig. (c) Ekskl. 0,765 mio. ECU i disponible bevillinger til bekjempelse af svig og 522 mio. ECU vedrørende reserven for tidligere aktioner. (d) Ekskl. 0,126 mio. ECU i betalingsbevillinger til bekæmpelse af svig og 279,098 mio. ECU vedrørende reserven for tidligere aktioner og I ECU til del tidligere Osttyskland. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 193 EFRU Tabel 118: Anvendelse i 1995 af EFRU-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og genopførte bevillinger — mio. ECU) Disponible (1) Mali Mål2 Mål5b Mål6 I all (2) Forpligtelser 1995 Mali M212 Mål5b Mål6 lalt(*) 9. 021,26 1. 332,64 285,95 44,26 10. 684,11 8. 960,80 - 1. 332. 61 - 228,39 - 44,26 8. 960,80 1. 332,61 228,39 44,26 10. 566,06 % (2)/(l) 99% 100% 80% 100% 99% Betalinger 1995 Mali Mål2 Mål5b MÂI6 lait 6. 651. 15 - 611. 01 - 135,13 - 22,13 6. 651,15 611,01 135,13 22,13 7. 419,42 1,97 921,90 1. 812,99 3. 202,10 96,22 498,13 1. 558,98 10,00 19,96 709. 83 0,00 6. 00 20,33 4,82 3. 36 49,48 545,10 261,90 25,22 45,02 0,00 0,00 0,09 38,91 12,41 0,00 1,94 33,34 6,79 9,36 991,71 1. 812,99 3. 772,42 403,14 498,13 1. 571. 39 0,00 12,03 92,21 709,83 63,23 105,08 517,75 20,77 452,44 1. 131,50 2. 517,66 37,65 391. 45 878. 35 4,29 9,98 1. 123,93 9. 43 8,35 15. 63 2,41 2,45 15,54 395,86 98,97 26,00 27,77 0,00 0. 00 7. 77 13. 80 12,40 26,78 22. 03 6,20 0,21 7,40 16,67. 7,78 0,00 22,68 11. 20 10,93 16,03 0,00 83,14 36,78 (•) Ekskl 0,300 mio. ECU i disponible bevillinger, 0. 030 mio ECU i forpligtelser og 0,037 mio. ECU i betalinger vedrørende bekasmpelse af svig. 24,80 83,22 352,26 ' 22,40 21,86 128,71 I 1995 anvendte EFRU i alt 12,211 mia. ECU i forpligtelsesbevillinger og 9,176 mia. i betalingsbevil linger (se tabel 113 og 114). For så vidt angår EFSR/SPD'erne (budgettets kapitel B2-120) blev der anvendt 10,566 mia. ECU i forpligtelsesbevillinger og 8,374 mia. ECU i betalingsbevillinger, dvs. en udnyttelsesgrad på henholdsvis 99% og 87% af de samlede tildelinger (efter vedtagelse af ændrings- og tillægsbudgettet og bevillingsoverførsler). En del af betalingsbevillingerne svarer til udbetalinger vedrørende perioder, der ligger før 1994. Betalingerne vedrørende perioden 1994-1999 beløber sig til 7,419 mia. ECU. Aktionerne vedrørende EFSR/SPD'eme tegnede sig for 87% af EFRU's forpligtel sesbevillinger og 91% af dens betalingsbevillinger. En væsentlig del af forpligtelserne for 1995 var en direkte følge af godkendelsen af nye støtteforan staltninger, navnlig for Italien og de tre nye medlemsstater. Men ved udgangen af 1995 var næsten alle de interventioner, der var fastsat for mål 1, 2 og 6, blevet godkendt. Anvendelsen af mål 1- bevillingerne gik frem, hvilket gav sig udslag i en høj udnyttelsesgrad for så vidt angår forpligtelses bevillingerne (over 99% af de disponible bevillinger). Den tilsvarende EFRU-budgetpost (post B2- 1200) måtte i øvrigt forøges med yderligere 627 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger i forhold til den oprindelige samlede tildeling (inkl. ændringsbudget). Beløbet blev taget fra de EFRU-tildelinger, der var disponible på posterne vedrørende de andre mål (2, 5b og 6). Til gengæld viste de oprindelige EFRU-tildelinger vedrørende de øvrige mål sig at være for store. Følgelig blev der fra mål 2 overført ikke alene bevillinger til mål 1 som nævnt ovenfor, men også til LEADER-initiativet (130 mio. ECU) i forbindelse med de samlede årlige overførsler. Der er for perioden 1994-1999 fastsat 6,651 mia. ECU i betalingsbevillinger til mål 1, og også her opnåedes en udnyttelsesgrad på 99% af de disponible bevillinger. Udnyttelsesgraden for så vidt angår betalingsbevillingerne under mål 2 og 5b var derimod lavere, hvilket sammen med de manglende alternative anvendelsesmuligheder bevirker, at der ved årets udgang var 1,253 mia. ECU i uudnyttede bevillinger. Hvad angår EFRU-bevillingerne til EF-initiativer (budgettets kapitel B2-14) blev der i alt, inkl. fremførte og genopførte bevillinger, anvendt 1,882 mia. ECU i forpligtelsesbevillinger og 928 mio. ECU i betalingsbevillinger, dvs. henholdsvis 96% og 70% af de samlede tildelinger (efter ændrings- og tillægsbudget samt overførsler). Ser man alene på bevillingerne for 1995 (ekskl. frem- og genopførte bevillinger) blev der for EF-initiativernes vedkommende anvendt 1,614 mia. ECU i forpligtelsesbevillinger (13% af EFRU's aktiviteter) og 720,4 mio. ECU i betalingsbevillinger (8%). 196 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 EFRU-tildelingerae vedrørende de regionale initiativer (INTERREG, PEACE, REGIS, initiativer vedrørende industriel omstilling, URBAN, SMV) blev udnyttet 100% for så vidt angår forpligtelses bevillingerne. Med enkelte undtagelser svarede alle forpligtelserne til nye programmer, der var blevet godkendt. En væsentlig del af disse forpligtelser stammede fra støtte, med hensyn til hvilken alle forpligtelser. skal indgås på én gang (programmer, hvor støttebeløbet ikke når op på de foreskrevne 40 mio. ECU). Dette medførte en væsentlig stigning i udnyttelsesgraden for forpligtelsesbevillingerne og en forøgelse af EFRU's tildelinger med 552 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger. Denne forøgelse skete dels i forbindelse med de samlede årlige overførsler, hvorved der blev frigjort bevillinger fra EFSR/SPD-posterne, dels og navnlig i forbindelse med overførsler inden for kapitlet vedrørende initiativer fra de disponible ESF-tildelinger. Hvad angår EMPLOI- og ADAPT-initiativerne bemærkes det, at EFRU's deltagelse i disse programmer har været forholdsvis mindre, end man regnede med ved budgetlægningen, og der var derfor EFRU-bevillinger til overs, både forpligtelses- og betalingsbevillinger. For så vidt angår betalingsbevillingerne vedrørende EF-initiativerne blev der oprindeligt fastsat for store tildelinger for 1995, idet kun meget få programmer var blevet godkendt i 1994 med heraf følgende underudnyttelse af forpligtelsesbevillingerne i 1994. Denne underudnyttelse medførte, at kun en del af de betalingsbevillinger for 1995, som vedrørte forpligtelser fra 1994, blev udnyttet. Hvad endelig angår bevillingerne vedrørende EFRU's overgangsforanstaltninger og nyskabende aktioner i 1995 (budgetpost B2-1820), nåede udnyttelsesgraden op på 23% og 40% af de oprindelige tildelinger (efter ændringsbudget og overførsler), dvs. henholdsvis 31 mio. ECU i forpligtelsesbevil linger og 82,3 mio. ECU i betalingsbevillinger. Over denne budgetpost finansieres de aktioner, Kommissionen godkender i medfør af artikel 7 og 10 i EFRU-forordningen og artikel 16 i forordnin gen om samordning af strukturfondene. Målt i ECU er de mest omfattende aktioner dem, der godkendes i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. For at gøre godkendelsen af disse aktioner så gennemsigtig som muligt besluttede Kommissionen i 1995 at indføre en særlig procedure2. Men den sene vedtagelse af denne procedure bevirkede, at indkaldelsen af forslag blev udskudt til 1996. Derfor var det ikke muligt at anvende de bevillinger, der var fastsat til disse aktioner, i 1995. ESF Tabel 119: Anvendelse i 1995 af ESF-beviliingerne for perioden 1994-1999. (inkl. frem- og genopførte bevillinger — mio. ECU) Disponible (1) Måll Mm MAD M4I4 Mål5b M4I6 1. 11(2) Forpligtelser 1995 Måll Mål2 Mål3 Mål4 MålSb M116 I all(') 3503,61 650. 19 2013,51 365. 39 145. 35 32,49 6710. 54 2. 886,29 - - 406,76 - - - 1. 567,90 - 94. 50 - 93. 97 - 32,49 0,00 1,55 0,00 5,10 0,00 5,00 0. 00 D DK. D EL E F IRL 1 L N AT P FI SE UK ( ') ELlM. 0. 200 mio. ECU i disponible bevilling«, 0,01» mio. ECU i beuiing« vcdiwcndc bekæmpelse il tvig. 4. 63 0,00 17,68 606,05 - 368,56 837,75 114. 11 51,19 115,64 - 295,13 0,00 223,39 0,00 9,06 15,24 - 6,30 22. 56 58,87 165,99 33,39 41,00 48,22 - 206. 97 396,80 - 0,00 3,29 143,83 64. 06 - 60,33 73. 00 497,00 5,18 21,10 0,00 11,39 29,24 0,00 0. 27 0,00 11,70 3,27 0,00 0,92 13,68 5,00 5,04 370,86 14,83 0,00 - 62,70 0,00 5. 30 29,73 - 2. 886,29 406,76 1. 567,90 94,50 93,97 32,49 5. 081,91 39,57 46. 00 677,05 368. 56 1. 226. 83 593. 36 295,13 226,66 3. 56 158. 81 109. 72 370,86 107. 74 106. 95 751,10 % 82% 63% 78% 26% 65% 100% 76% Mill M4I2 M4I3 M4I4 Màl5b M4I6 lait Betalinger 199S 2. 470. 76 - - 274,90. - 1. 349. 82 - 54,11 - 57,40 - 16,25 7,41 476,56 253,46 765,90 95,74 293,97 80,79 2,32 0,00 16. 89 - 52. 10 46,09 - 0,00 0,00 4,53 7,62 - 3,15 11,28 53,27 130. 93 3,46 2,52 437,67 - - 42. 33 39. 04 104,48 - 169,65 312,88 - 0,00 4,00 142,57 32,03 - 30. 17 36. 50 436. 17 0,00 2,50 0,00 0. 77 0. 00 4,26 38. 13 0,00 3,21 18,21 0. 00 0,21 0,00 5. 85 7. 42 0,00 - 1,64 0,00 0,46 6,84 2. 59 0,00 19. 42 10,55 5,70 2. 470,76 274,90 1. 349,82 54,11 57,40 16,25 4. 223,24 52,83 41,54 602. 19 253,46 i. 028,99 472,92 293,97 82,43 4,21 151. 02 54,86 437. 67 53. 88 53. 48 639. 79 Af ESF-beviliingerne blev der i 1995 anvendt 5,653 mia. ECU i forpligtelsesbevillinger og 4,836 mia. i betalingsbevillinger (se tabel 113 og 114). For forpligtelsesbevillingerne svarer det til en udnyttelses grad på 76% af det samlede disponible beløb (6,710 mia. ECU). EFSR/SPD'erne for perioden 1994- 2 Se kapitel I. B. 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. Svvende t'itsheirining Sliuklmfondene i I99'\ j(^y 1999 (post B2-130) tegner sig for 5,082 mia. ECU i forpligtelsesbevillinger (90% af ESF's forpligtel ser i 1995). Af det samlede beløb, der blev disponeret over, svarede 4,6 mio. ECU til de bevillinger, der blev fremført fra 1994 til 1995. Alle de budgetterede fremførsler fandt sted. Denne underudnyt telse, der ikke er lige stor for de enkelte mål og medlemsstater, skyldes bl. a. følgende forhold: • underudnyttelsen af forpligtelsestranchen for 1995 (1,448 mia. ECU i alt) afspejler især, at mange beslutninger blev truffet for sent, og at der gik for lang tid, førend beslutningerne blev iværksat, hvilket gjorde det nødvendigt at flytte aktionerne til senere budgetår. I visse tilfælde blev situationen yderligere forværret af vanskeligheder med i praksis at koordinere de forskellige fondes interventioner inden for rammerne af flerfondsprogrammer; • for alle mål under ét beløb 1995-trancherne i de oprindelige finansieringsplaner sig til i alt 6,529 mia. ECU (finansieringsplanerne viser, hvilken udnyttelsesgrad ESF skulle være nået op på, hvis der ikke var sket omprogrammeringer). Således var bevillingerne i 1995-budgettet (6,710 mia. ECU) allerede sat ca. 181 mio. ECU for højt. Underudnyttelsen var særlig stor for Italiens vedkommende (hvor der er disponeret over 28% af 1995-tranchen), men også i Belgien og Tyskland blev bevillingerne dårligt udnyttet (henholdsvis 35% og 66%). Udnyttelsesgraden varierer også væsentligt fra mål til mål: for mål 4 blev der i 1995 kun disponeret over 27% af den tranche, der var fastsat for 1995, mens tallene var 86% for mål 1, 76% for mål 3, 74% for mål 2 og 57% for mål 5b, også selv om der for de to sidstnævnte måls vedkommende kun blev disponeret over én tranche for visse af de SPD'er og OP'er, der blev godkendt i 1995. Kun bevillingerne til mål 6 blev udnyttet 100%. For så vidt angår betalingsbevillingerne for perioden 1994-1999 blev 4,223 mia. ECU anvendt (94% af de samlede ESF-betalinger). Den samlede udnyttelsesgrad for EFSR/SPD'erne, inkl. betalingerne vedrørende perioderne før 1994, lå på 81% af de disponible bevillinger, dvs. at 1,117 mia. ECU ikke blev anvendt. For så vidt angår EF-initiativerne (B2-140), som tegnede sig for 493,9 mio. ECU (9% af ESF's forpligtelser) og 247,1 mio. ECU (5% af ESF's betalinger) er ESF-tildelingerne udnyttet med 82% for forpligtelsesbevillingernes vedkommende og 46% for betalingsbevillingernes vedkommende. Også på dette punkt varierer situationen en del, afhængig af hvilket initiativ der er tale om. Hvad angår initiativerne vedrørende menneskelige ressourcer skal det for det første understreges, at ADAPT-forpligtelserne blev opfyldt 100%, og at 86. % af udgifterne blev afholdt, hvilket var muligt, fordi alle EF-initiativprogrammerne blev godkendt i 1995. Med hensyn til EMPLOI blev kun 80% af de disponible forpligtelsesbevillinger anvendt (32% af betalingerne), hvilket giver uudnyttede bevil linger på 26 mio. ECU ved udgangen af 1995, bl. a. fordi fem programbeslutninger blev udskudt til 1996. For de øvrige initiativer, hvori ESF deltager, nåede udnyttelsesgraden kun op på 56% for forpligtelsernes vedkommende og 33% for betalingernes vedkommende. Dette skyldes sammenfaldet af følgende omstændigheder: • der er i alt 300 af disse EF-initiativprogrammer, hvoraf 230 har deltagelse af ESF. Et så stort antal programmer må nødvendigvis føre til flaskehalsproblemer i forbindelse med forvaltning og overvågning; • disse problemer er forstærket af, at programmerne trods Kommissionens bestræbelser først blev godkendt i slutningen af 1995 (det viste sig meget vanskeligt at planlægge aktiviteterne); • i modsætning til forordningerne for de øvrige fonde er det i ESF-forordningen fastsat, at medlemsstaternes støtteansøgninger skal indgives via edb. ESF-forvaltningerne i medlemsstaterne fik enten sent besked om dette, eller de vægrede sig ved at opfylde dette krav. For så vidt angår gennemførelsen af de nyskabende aktioner i henhold til artikel 6 i ESF-forordnin gen (38,7 mio. ECU, dvs. 0,6% af de samlede forpligtelser) blev de 18 mio. ECU i forpligtelser, der var blevet fremført fra 1994, anvendt 100%. Derimod var det umuligt inden udgangen af 1995 at træffe de nødvendige beslutninger vedrørende 61 projekter, som repræsenterede i alt 26,8 mio. ECU. Dette beløb måtte derfor fremføres til 1996. 198 EUGFL Syvende årsberetning —Strukturfondene i 1995 Tabel 120: Anvendelse i 1995 af EUGFL-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og genopførte bevillinger — mio. ECU) Disponible (1) Måll MålSa Mål5b Mål6 I alt(2) Forpligtelser 1995 Mill Mâl5a Mâl5b M&I6 I all(*) 2395,18 681,48 249,50 47,74 3373,90 2. 395,18 655,07 - 249,50 - 47,74 2. 395,18 655,07 249,50 47,74 3. 347,49 % (2)/(D 100% 96% 100% 100% 99% Betalinger 1995 Mali Mål5a Mål5b Mål6 l a it 1. 591,42 554,63 - 1. 70,89 - 23,87 1,39 7,00 2,79 0,00 81,19 30,23 16,73 165,13 - 21,10 252,08 482,60 452,19 S7I. 12 9,50 154. 76 411,69 II DK D EL E F IRL I L N AT P FI SE UK (*) EkiU. 0,200 mio. ECU i disponible bevillinger, 0,010 mio. ECU i forpliglekcr og 0,008 mio. ECU i betalinger vedrørende bekæmpelse af jvig. 40,02 16,73 728,92 452,19 - 650,28 297,28 154,76 427,52 5,47 9,34 96,60 275,10 109,82 24,66 58,79 314,87 315,50 454,79 6,12 167,06 216,99 15,83 0,00 4,45 31,30 0. 00 5,47 4,89 61,50 0,00 3,80 275,10 61,42 13,72 22,80 0,53 1,90 86,53 11,60 0,00 8,57 36,80 10,94 58,06 35,70 27,42 • 25,75 12,74 16,49 160,90 1,40 0,00 51,41 27,64 242,14 52,48 30,59 0. 00 2. 01 1,96 30,75 30,71 6,86 22. 43 7. 91 0. 00 1,59 15,65 5,56 0,00 4,29 18,40 5,47 1. 591,42 554,63 170,89 23,87 2. 340,81 15,53 16,49 527,18 315,50 534,91 278,85 167,06 224,90 2,01 4,08 48,30 86,53 54,67 12,33 52,47 Af EUGFL-U's samlede bevillinger blev der i 1995 anvendt 3,589 mia. ECU i forpligtelsesbevillinger og 2,644 mia. i betalingsbevillinger (se tabel 113 og 114), hvilket svarer til en udnyttelsesgrad på henholdsvis 97% og 83% af de disponible bevillinger. For så vidt angår forpligtelsesbevillingerne blev der i 1995 overført bevillinger fra EUGFL til de øvrige fonde efter overførselsproceduren. Det drejede sig om 183 mio. ECU, som bl. a. vedrørte EF-initiativerne, som skulle dække et behov, der var opstået, fordi der i løbet af året blev godkendt programmer, som man ikke havde kendt til, da budgettet blev lagt. Hvad angår betalingsbevillingerne blev der kun overført et mindre beløb fra EUGFL til de øvrige fonde (32,5 mio. ECU). Af de i 1995 anvendte bevillinger udgør EFSR/SPD- bevillingerne (B2-100)*3,347 mia. ECU i forpligtelser (93% af EUGFL's samlede aktivitet) og 2,530 mia. i betalinger (96% af aktiviteten). For disse bevillinger var forpligtelsessatsen på 99%. 94,9 mio. ECU blev ikke anvendt. Disse bevillinger vedrører: • mål 5a (25,6 mio. ECU i uudnyttede bevillinger, dvs. 4% af de disponible bevillinger) på grund af den sene godkendelse af to afsætningsprogrammer for Østrig og Italien); • EF-initiativerne (49 mio. ECU, der ikke blev anvendt, heraf 29,8 mio. vedrørende LEADER, dvs. 16% af de disponible bevillinger). Udnyttelsesgraden for LEADER kan forklares ved, at visse medlemsstater ønskede at anvende det system, hvor der disponeres i årlige trancher, i stedet for det system, hvor der disponeres over hele støtten på én gang. Men de disponible bevillinger var blevet udregnet på grundlag af sidstnævnte system for samtlige medlemsstater. De bevillinger, der var tildelt de øvrige initiativer, hvori EUGFL deltager, viste sig at være større end forventet ifølge de finansielle planer, og desuden blev programmerne vedtaget med forsinkelse; • overgangsforanstaltningerne (20,3 mio. ECU, der ikke blev anvendt, dvs. 65% af de disponible bevillinger). Der blev næsten ikke indgået forpligtelser vedrørende foranstaltningerne i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen (0,6 mio. ECU mod de forventede godt 20 mio. ECU) på grund af forsinkelserne i forbindelse med den forudgående vurdering af projekterne. For så vidt angår betalingsbevillingerne skyldes udnyttelsesgraden på 83% (553 mio. ECU, der ikke blev anvendt), at udnyttelsesgraden var meget lav for programmerne fra den første periode, som ikke blev afsluttet så hurtigt som påregnet. Dette gælder såvel mål 5b (36,1 mio. ECU blev betalt, dvs. 16% af de bevillinger, der endnu ikke var disponeret over i begyndelsen af 1995, nemlig 228 mio. ECU) som afsætnings-/forarbejdningsprogrammerne under mål 5a (94 mio. ECU betalt, eller 22% Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 194 af de bevillinger, der endnu ikke var disponeret over i begyndelsen af 1995, nemlig 431 mio. ECU). Denne situation fik Kommissionen til at godkende forlængelsen af programmernes betalingsfrister. Udnyttelsesgraden for EUGFL-bevillingerne afhænger af målene. Mål 1 er fortsat den vigtigste post (72% af forpligtelserne vedrørende EFSR/SPD'erne og 68% af betalingerne). Alt i alt er udnyttelses graden ganske god for mål 1 (samtlige programmer i henhold til EFSR'erne undtagen to blev godkendt i 1995), men situationen varierer fra medlemsstat til medlemsstat. EFSR'erne for mål 1 var faktisk i 1995 drivkraften bag anvendelsen af EUGFL-bevillingerne, fordi visse medlemsstater (Grækenland, Spanien, Tyskland) indgav ansøgning om at disponere over 1996-trancherne, hvilket gjorde det muligt at disponere over en del af de bevillinger vedrørende mål 5a og 5b, der ikke var blevet anvendt. Der blev således anvendt 2,395 mia. ECU mod de 2,250 mia. ECU, der var fastsat for 1995. Som nævnt ovenfor er det mål 5a og 5b, der har den laveste udnyttelsesgrad. Dette skyldes, at de fleste af programmerne var blevet godkendt i november og december 1994, og at resten således først blev godkendt i 1995 (ved udgangen af 1995 var alle programmer bortset fra to blevet godkendt for De Tolvs vedkommende). Medlemsstaterne var således ikke i stand til at indgive ansøgninger om at disponere over 1995-tranchen eller om at få den udbetalt. For mål 5a's vedkommende udgjorde forpligtelsesbevillingerne 655,1 mio. ECU, dvs. 62% af de 1,057 mia. ECU, der var opført på budgettet. Denne sats må imidlertid ses i den rette sammenhæng. De disponible bevillinger er beregnet ud fra den hypotese, at en del af EUGFL's tilbagebetalinger vedrørende medlemsstaternes udgifter i 1993 — dvs. i den tidligere programmeringsperiode — ville finde sted i 1995. Men alle tilbagebetalinger skete i 1994, hvilket betyder, at gennemførelsen af 1995- budgettet kun vedrørte den nye periodes forpligtelser. Følgelig skal de 655,9 mio. ECU, der er anvendt, sammenholdes med det beløb, der i programmet er afsat til de nye programmers 1995- tranche, nemlig 958 mio. ECU. Gennemførelsesgraden når således op på 68%. De anvendte bevillinger (655,9 mio. ECU) består af forpligtelser i henhold til den »indirekte programmering« (hovedsagelig forordning nr. 2328/91), som beløber sig til 578 mio. ECU, og (forordning nr. 866/90), forpligtelser i henhold til afsætnings-/forarbejdningsforanstaltningerne som beløber sig til 78 mio. ECU. Hvad de førstnævnte angår beløber bevillingerne til de tre nye medlemsstater sig til 1*29,7 mio. ECU (22%), og bevillingerne til De Tolv til 448,3 mio. ECU (78%). Sidstnævnte beløb udgør 75% af De Tolvs disponible bevillinger i 1995 (594 mio. ECU), hvilket kan forklares ved, at udnyttelsesgraden i 1994 havde været lavere en planlagt i Spanien, Frankrig, Italien og Nederlandene. Af forpligtelserne i henhold til afsætnings-/forarbejdningsforanstaltningerne (78 mio. ECU) vedrører kun 8,4 mio. (11%) forpligtelser vedrørende 1995-tranchen (heraf 6,9 mio. for Finland), mens resten er forpligtelser vedrørende 1994-trancherne i den nye periode, som ikke havde kunnet godkendes i 1994, men som blev godkendt i begyndelsen af 1995. Samme situation gør sig gældende for bevillingerne vedrørende mål 5b, hvoraf der blev anvendt 249,5 mio. , dvs. 49% af de 507,5 mio. , der oprindelig var budgetteret med. Af dette beløb vedrørte kun 170 mio. ECU (68%) forpligtelser, der var programmeret for 1995. Heraf gik 42,9 mio. ECU (25% af de 170 mio. ) til Østrig og Finland. Resten af de forpligtelser, der blev indgået i 1995 (79,5 mio. ECU), svarede til trancher, der var programmeret til 1994, men som der på grund af forsinket godkendelse af programmerne først blev disponeret over i begyndelsen af 1995. De eneste medlems stater, der har disponeret over 1995-tranenerne, er Spanien, Tyskland for visse delstaters vedkom mende (Bayern, Hessen, Niedersachsen, Rheinland-Pfalz og Schleswig-Holstein), Frankrig for så vidt angår en meget lille del af programmerne (Auvergne, Bourgogne, Limousin) og Nederlandene (Friesland og Zeeland). Udnyttelsesgraden varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat. For så vidt angår forpligtelser er den største forbruger Tyskland (728,9 mio. ECU) efterfulgt af Spanien (650,3 mio. ECU). For betalingernes vedkommende er der vendt lidt om på landene (henholdsvis 527,2 mio. og 534,9 mio. ) Det er dog for tidligt at drage konklusioner, da 1994 og 1995 var de år, hvor programmerne blev godkendt, hvilket skete i forskellige tempi afhængig af mål og medlemsstat. Det skal dog understre- 20(1 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 ges, at de forsinkelser, der er konstateret for så vidt angår visse medlemsstater (Frankrig for mål 1 og 5b, Italien og Det Forenede Kongerige for mål 5b), kan vise sig vanskelige at indhente i de kommende år. Hvad angår de nye medlemsstater blev en stor del af programmerne godkendt i 1995, hvor der også blev disponeret over bevillinger på i alt 231,1 mio. ECU. Således blev alle SPD'er vedrørende mål 1 og 6 og hele den »indirekte programmering« under mål 5a godkendt, ligesom der blev disponeret over bevillingerne i den forbindelse. I forbindelse med forordning nr. 866/90 blev der alene disponeret over bevillingerne til Finland i 1995, mens forpligtelserne under mål 5b vedrørte Østrig og Finland. Et stort antal EF-initiativprogrammer blev godkendt i forbindelse med LEADER-initiativet. De repræsenterede 236 mio. ECU i forpligtelser (221 mio. ekskl. frem- og genopførte bevillinger). FIUF Tabel 121: Anvendelse i 1995 af FIUF-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og genopførte bevillinger — mio. ECU) Disponible (1) Mail Mål5a Mål6 1 alt(2) Forpligtelser 1995 Mali Mål5a Mâl6 I alt (*) 270,83 178,97 1,43 451,23 270,83 177,02 1,43 270,83 177,02 1,43 449,28 % (2)/(l) 100% 99% 100% 100% Betalinger 1995 Måll MålSa Mål6 lait 81,27 81,02 0,72 81,27 81,02 0,72 163,01 (*) Ekskl. 0,050 mio. ECU i disponible bevillinger tit bekæmpelse af svig. 1995 er det andet FIUF-programmeringsår undtagen i de tre nye medlemsstater. Kommissionen vedtog den 25. juli 1995 forordning (EF) nr. 1796/95 om gennemførelsesbestemmelser for så vidt angår tilskud, som ydes af FIUF, for nøje at kunne følge programmernes faktiske gennemførelse »i marken«. Forpligtelsesbevillingerne blev anvendt fuldt ud i forhold til budgettildelingerne, idet visse forpligtelser måtte udskydes til 1996-budgettet. FIUF's samlede forpligtelser beløber sig til 485,5 mio. ECU (se tabel 113), hvoraf 449,3 mio. vedrører EFSR/SPD'erne (93% af FIUF's aktivitet). Betalingerne i 1995 beløb sig til i alt 262,5 mio. ECU, heraf 163 mio. ECU for EFSR/SPD'erne for perioden 1994-1999, dvs. 94% af FIUF's betalinger. For så vidt angår PESCA-initiativet var 1995 det andet programmeringsår for de syv programmer, der blev godkendt i slutningen af 1994, og det første for de øvrige (Nederlandene, Frankrig, Italien, Det Forenede Kongerige). I 1995 blev der disponeret over 28,2 mio. ECU af de 45 mio. , der var opført på budgettet. De ikke-udnyttede bevillinger i 1995 vedrørte EFRU og ESF, idet der var disponeret over alle FIUF-bevillingerne (20,7 mio. ECU). For så vidt angår betalingsbevillingerne blev der kun betalt 5,3 mio. ECU af 31,9 mio. (heraf 0,6 i Nederlandene, 2,2 i Italien og 2,5 i Det Forenede Kongerige). Den sene godkendelse af EF-initiativprogrammerne samt de indviklede forvalt- ningsmekanismer er skyld i den ringe udnyttelse af PESCA-bevillingerne i forhold til den forløbne tid. Disse problemer skulle blive løst i 1996. Forpligtelsesbevillingerne halter bagud med 24 mio. ECU, hvilket der skal rådes bod på i forbindelse med budgetterne for 1997-1999. Syvende årsberetning — Strukturftmdene i 1995 201 For at forenkle forvaltningen er forpligtelserne vedrørende de tre FIUF-programmer under mål 5a for de nye medlemsstater indgået på én gang. Beslutningerne vedrørende to andre programmer er blevet ændret, således at det også her er muligt at indgå forpligtelserne på én gang. Seks programmer er blevet ændret for at tage hensyn til visse forsinkelser i 1994. De vedrører Italien (mål 1 og 5a), Spanien (mål 1 og 5a), Det Forenede Kongerige (mål 5a) og Nederlandene (mål 5a). Programmet vedrørendermål 1 i Tyskland er derimod blevet ændret, fordi bevillingerne er blevet anvendt hurtigere end oprindelig beregnet. 2. Status over bevillingsanvendelsen i programmeringsperioden 1994-1999 2. 1. Bevillingsanvendelsen 1994-1995 Tabel 122: Anvendelsen i 1994-1995 af bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og genopførte bevillinger — mio. ECU). Disponible 1994-95 ( ! ) ( ») Målt Mål2 Mil3 Mil4 MilSaL Mil5aF Mål5b Mil6 I ait (2)(b) Forpligtelser 1994-95 40. 266,37 27. 268,56 3. 796,91 3. 357,11 363,63 1. 387,32 313,45 1. 181,25 125,92 37. 794,15 107. 00 3. 892,08 4. 572. 22 8. 317. 41 497,67 1. 709. 66 3. 024,80 37. 20 28. 80 4. 549,40 62,16 30,29 97,76 85,00 286,85 307,77 - ' - 659,21 904,39 299,95 7. 97 105,02 54,15 - 31,10 105. 78 426,59 778,40. 200,47 6,46 282,27 64,06 - 60,33 73,00 532,32 1. 250,05 975,00 4,63 6,00 29,61 - 118,10 95,39. 60,61 0,53 22,23 11,70 14,83 - - 53. 03 38,67 322,72 - 77,41 518,73. 4. 08 46,59 24. 87 39,83 63,27 9,16 9,79 261,74 162,09 373,18. 117,47 44,77 107,00 12,22 25,27 61,50 61,42 13,72 85,16 1,10 9,16 2,00 23,00 40,00 14,78 0,84 25,61 78,33 32,81 - 120,70 Betalinger 1994-95 81. 00 44,92 94% 337,82 216,34 5. 125. 65 4. 572,22 9. 800,64 3. 231,03 1. 709,66 3. 855,07 29. 12 506,76 300. 54 4. 549. 40 304,49 277. 42 2. 978,01 M i ll Mål2 Mål3 Mil4 Mil5aL MålSaF Mål5b Må!6 I alt (2) (d) Disponible 1994-95 ( l ) ( c) 35. 529,48 17. 754,80 1. 877,84 2. 407,64 188,68 730,60 149,28 661,85 62,96 23. 833,64 79. 77 2. 470,05 2. 791. 66 5. 549,60 279,66 1. 399. 16 29,31 19,99 156,94 447,96 423,29 - • 1. 555. 47 149,97 19,63 14,40 3. 264. 05 3,99 52,51 21,42 15,55 38,06 74,51 74,24 234,26. 244,54 503,68 100,23 5,59 253,32 32,03. 30,17 36,50 2,32. 3,00 14,81. 65,83 47,70 30,31 0,34 11,12 5,85. 7,42 - 16. 51 19. 19 • 209,82. 55,81 242. 97 58. 73 5,37 12,15 30,75. 30,71 6,86 3,33 30,29 16,13 9,97 41,13 11,20 0. 11 6,21 0,20 6,90 12,00. 4,58 5,66 134. 20 118,44 207,93 53,50 0,42 12,56 39,16 15,94 - 69,45. 40,50 22,46 67% 210,34 152,37 3. 236,20 2. 791,66 6. 492,14 1. 746,36 1. 399,16 1. 959,41 15,81 367,50 143,81 3. 264,05 147,19 115,88 1 791,78 l a it v. (iv(i) B DK D EL E F HU IT L N AT P FI SE UK l a it % C*W> B DK D EL E F IRL IT L N AT P FI SE UK (•) Ekskl. 1. 500 mio. ECu i disponible bevillinger ul bekæmpelse »f »vig og 44. 232 mio. ECU fra posi D2-I0O0 (Strukturaktioner, der er direkte 331,36 518,85 818,57 41,73 11,82 - rorbundet med markedspolitikken), som ikke var fordelt pi de enkelte mil i 1994. (b) Ekskl. 0,174 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger til bckxmpelse af svig, og for si vidt anglr mil 5a-Undbrug ekskl. 43,65 mio ECU fra post B2-I000 og 356. 6 mio. ECU i tilbagebetalinger i benhold ti] forordning (EOF) nr. 2328/91 (kun 1994). (c) Ekskl. 0,990 mio. ECU i disponible bevillinger til bekxmpelse af svig, 61 mio. ECU fra post B2-1000, som ikke var fordelt pi mil i 1994, og 522 mio. ECU vedrorende reserven for tidligere aktioner. (J) Ekskl. 0. 126 mio. ECU i belalingsbevillinger til bekxmpelse af svig, 279. 098 mio. ECU vedrorende reserven for tidligere aktioner, 16. 012 mio. ECU til del tidligere Osliyskland, og hvad anglr mil 5a-Undbrug ekskl. 43,65 mio. ECU fra post 112-1000 og 417,02 mio. ECU i ulbagcbetalingcr i henhold til forordning (EOF) nr. 2328/91 (kun 1994). 202 Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 For så vidt angår forpligtelsesbevillingerne var udnyttelsesgraden for samtlige fonde i den nye programmeringsperiode på 90% i 1994 og 91% i 1995, hvilket svarer til, at der begge år var ca. 2 mia. ECU i uudnyttede bevillinger (2 mia. i 1994, 2,1 mia. i 1995). For 1994 og 1995 var udnyttelsesgraden for de disponible bevillinger imidlertid for EFSR(SPD alene på 94% for de forskellige mål. Sammenlignes disse to første år med perioden 1989-1993, må det konstateres, at resultaterne ikke er så gode. Men i årene 1989-1993 var der dog også en særdeles god udnyttelse af bevillingerne med over 99% i 1989 og i 1991-1993 (dog kun 93,7% i 1990). Der erindres om, at næsten samtlige fonde i 1994 disponerede over ca. 99% af deres bevillinger vedrørende EFSR/SPD'erne. Den eneste undtagelse var ESF, der kun disponerede over 95% af tildelingerne (272 mio. i uudnyttede bevillinger). De fleste af de uudnyttede bevillinger skyldtes i 1994 den forsinkede godkendelse af EF-initiativerne, der bevirkede, at der kun blev disponeret over 12% af bevillingerne. Dette medførte, at 1,697 mia. ECU ikke blev anvendt, hvoraf 339,1 mio. blev fremført og 311,6 mio. blev anvendt i 1995. For betalingsbevillingerne var udnyttelsesgraden i 1994 75%, dvs. at 4,8 mia. ikke blev udnyttet. Der skete således en forbedring i 1995, hvor udnyttelsesgraden nåede op på 82% (3,759 mia. i uudnyttede bevillinger). Dette passer med, at den faktiske iværksættelse af programmerne begyndte i 1995. 2. 2. Anvendelse i 1994-1995 af fondenes bevillinger for perioden 1994-1999 EFRU Tabel 123: Anvendelse i 1994-1995 af EFRU-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og ge nopførte bevillinger i 1995 — mio. ECU) Disponible (1) Mail Mål2 Mål5b Mål6 I alt(2) Forpligtelser 1994-95 Mill Mâl2 Mil5b Mâl6 I alt (*) 16. 766,42 2. 932,64 581,95 44,26 20. 325,27 16. 705,60 - 2. 931,52 - 485,60 - 44,26 16. 705,60 2. 931,52 485,60 44,26 20. 166,97 % (2)/(D 100% 100% 83% 100% 99% Betalinger 1994-1995 Mål2 Mâl5b Mil6 Mftll 10. 626,76 - 1. 375,72 - 257,48 - 22,13 67,93 1. 844,97 3. 151,22 5. 367,19 236,69 748,60 2. 018,14 24,30 19,96 2. 925,37 49,12 24,84 198,05 4,82 5,93 99,04 545,10 751,68 44,65 157,11 239,29 6,03 66,95 38,91 43. 86 0,43 14,02 33,34 121,87 30,77 2. 142,06 3. 151,22 5. 956,94 1. 145,48 748,60 2. 301,29 6,46 105,27 92,21 2. 925,37 63,23 105,08 1. 271,13 53,75 1. 027,06 1. 847,77 3. 582,35 107,89 568,45 1. 087,57 11,44 9,98 2. 161,09 24,39 17,77 104,49 395,86 326,44 119,65 3,01 33,48 13,80 12,40 26,78 297,66 ,41 ,74 ,32 72 ,81 ,93 ,21 ,40 ,67 ,78 ,00 ,48 11,20 10,93 16,03 0,00 66,36 izn ' r, C) Ekskl 0. 600 mio. ECU i disponible bevillinger, 0,045 mio. ECU i forpligtelser og 0,037 mio. ECU i betalinger vedrorende bekæmpelse al svig. 24,80 83,22 903,52 --Z^JZZ. 301,24 ZZIXLI 22,40 21,86 169,41 - •• 1 1 i " lait 10. 626,76 1. 375,72 257,48 22,13 12. 282,09 80,55 21,51 1. 171,87 1. 847,77 4. 013,93 518,14 568,45 1. 229,15 3,22 52,32 40,45 2. 161,09 31,38 37,71 504,55 For så vidt angår EFRU var der ved udgangen af 1995 en svag underudnyttelse af forpligtelsesbevil lingerne vedrørende EFSR/SPD'erne på 1,3%, dvs. 265 mio. ECU, i forhold til de 1994- og 1995- trancher, der var fastsat i de finansielle oversigter. Men denne samlede underudnyttelse dækker over vidt forskellige situationer. Således er der alt i alt anvendt flere EFRU-bevillinger i forbindelse med mål 1 end fastsat i de finansielle planer (et merforbrug på 526 mio. ECU, dvs. 3%). Merforbruget var særlig stort i Grækenland, Spanien, Irland og Portugal, nemlig 1,701 mia. ECU i alt. Til gengæld var der en underudnyttelse i Belgien, Tyskland, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige, hvor der i alt var 1,178 mia. ECU i uudnyttede bevillinger. Med hensyn til mål 2 var der derimod et samlet underforbrug af EFRU-forpligtelsesbevillinger på 650 mio. ECU eller 18% i forhold til de finansielle planer. Dette skyldes navnlig, at de fleste af interventionerne først blev godkendt ved udgangen af 1994 og i 1995. Derfor var det ikke muligt at Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 203 nå så langt med programmerne, at der kunne disponeres over den anden tranche. Det bemærkes, at forpligtelserne for visse interventioners vedkommende blev indgået på én gang i medfør af samord ningsforordningens artikel 20, stk. 3, hvilket gjorde det muligt at forbedre udnyttelsesgraden en smule. Underforbruget vedrører navnlig Belgien, Tyskland, Frankrig, Italien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, som tilsammen havde 709 mio. ECU i uudnyttede bevillinger. Kun Østrig, Luxembourg og Sverige havde et merforbrug, som skyldtes, at forpligtelserne i forbindelse med interventionerne blev indgået på én gang. I forbindelse med mål 5b var der i alt en underudnyttelse af EFRU's forpligtelsesbevillinger på 305 mio. ECU eller 39% i forhold til de finansielle planer. Hovedårsagen var nogenlunde den samme som for mål 2. Programmerne var forsinket i de fleste af medlemsstaterne, særlig Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige, hvor der i alt var 244 mio. ECU i uudnyttede bevillinger. I Spanien og Danmark blev programmerne gennemført i et rimeligt tempo, mens Østrig og Finland først godkendte deres interventioner i 1995. Interventionerne under mål 6 blev godkendt i 1995. Der blev indgået forpligtelser svarende til de første trancher, og der er ingen afvigelser i forhold til programmerne. Hvad angår EF-initiativprogrammerne blev der kun godkendt meget få i 1994. Derfor har hele budgetgennemførelsen for de to år 1994 og 1995 fundet sted i 1995 i EFRU's tilfælde. For samtlige regionale initiativers vedkommende var der en underudnyttelse på 833 mio. ECU eller 32% i forhold til det planlagte forløb (alle fonde). Da den finansielle gennemførelse af disse initiativer hænger direkte sammen med godkendelsen af programmerne, var forbruget af forpligtelsesbevillinger kraf tigt påvirket af antallet af nye programmer, hvor alle forpligtelser blev indgået på én gang. Det kan således ikke af udnyttelsesgraden for forpligtelsesbevillingerne udledes, hvor langt man er nået med den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne. ESF Tabel 124: Anvendelse i 1994-1995 af ESF-beviliingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og ge nopførte bevillinger i 1995 — mio. ECU) Disponible (I) Mill Mål2 MAI3 M1I4 MalSb Mil6 I ill (2) Forpligtelser 1994-95 Mill MAI2 M4I3 M1I4 Mål 5b MAI6 I all(•) 6572,80 1187,19 3822,31 634,59 256,95 32,49 12506,33 5. 780,37 - - 865,39 - - - 3. 357,11 - 363,63 - 180,31 - 32. 49 97,76 85,00 307. 77 4,63 6. 00 29,61 1,55 1,29 27. 46 426,59 118. 10 95. 39 778. 40 13,29 64. 71 200. 47 6,46 282,27 64. 06 60. 61 0,53 22. 23 11,70 14,35 0,11 2,22 13. 68 60,33 73,00 975,00 (•) ELj. V. 1 0. 400 imo ECU i disponible bevillinger. 0,119 mio. ECU i foipliglelier o» 0,011 mio ECU i beulinaer vtdrwende bekcmpolx af tvia. 5,18 0,00 36,47 14,83 0,00 - 21,10 11,39 % mm 88% 73% 88% 57% 70% 100% 85% Betalinger 1994-1995 Mill M112 M4I3 Mil4 MilSb M4I6 I all 4. 084,30 - - 502,13. - 2. 407,64 - 188,68 - 100. 57 - 16. 25 19. 76 852,73 411,53 1. 166. 94 130. 65 539. 76 200,27 5. 06 2. 52 650. 18 4. 93 2,23 52,45 74,51 74,24 234,26 2,32 3. 00 14. 81 0,77 0,64 15. 44 52,10 96. 85 244,54 503. 68 65. 83 47,70 7. 21 35,70 30. 33 0,97 19. 03 7,62 3. 15 11. 28 221. 20 100,23 5,59 253. 32 32. 03 30. 17 36,50 818. 57 30. 31 0,34 11. 12 5,85 7,42 0,00 7,18 0,05 1. 11 6. 84 2,59 0,00 23,04 10,55 5. 70 4. 084,30 502,13 2. 407,64 188,68 100,57 16,25 7. 299,57 102,29 80. 11 1. 169. 69 411. 53 1. 536. 62 814,58 539,76 368,32 6,95 289. 64 54. 86 650. 18 53,88 53,48 1. 167,70 5. 780,37 86539 3J57. 1I 363,63 180,31 32,49 10. 579J1 141. 68 97,74 1. 620,15 684,71 2. 338. 18 1. 276,67 619,31 798,44 9. 04 352,99 109,72 795. 89 107,74 106,95 1. 520. 11 Ser man på gennemførelsen i 1994 og 1995 under ét er resultaterne bedre, end hvis man kun ser på 1995. Udnyttelsesgraden for forpligtelsesbevillingerne var på 85% for alle mål under ét, hvilket illustrerer programmernes flerårige dimension. Situationen for hvert enkelt mål og hver enkelt medlemsstat afviger dog ikke meget fra situationen i 1995. Mål 1 er — bortset fra mål 6, hvis bevillinger er udnyttet fuldt ud — det mål, hvor der har været den bedste udnyttelse, både i forhold til de disponible bevillinger (83%), 1995-tranchen (86%). '(VI Svvende åi dtrielning Siiitklui fondene i / Wi og 1994-1995-tranchen (91%). Disse tal dækker imidlertid over store forsinkelser i to medlemsstater (Italien og Det Forenede Kongerige). Gennemførelsen af mål 3 er klart forsinket i Tyskland (18% af den finansielle plan for 1995 og 58% af den finansielle plan for 1994-1995), og i mindre grad i Belgien (53% af den finansielle plan for 1995). Mål 4's 1995-tranche blev overhovedet ikke udnyttet i Belgien, Tyskland, Frankrig, Italien, Nederlandene eller Sverige. Selv om der i 1995 i forbindelse med SPD'erne og OP'erne for mål 2 og 5b blev truffet flere beslutninger, hvor der kun var fastsat én tranche, var udnyttelsesgraden særlig ringe, for ikke at sige ikke-eksisterende, i Danmark (mål 2 og 5b), Tyskland (mål 2 og 5b), Spanien (mål 5b), Frankrig (mål 2), Italien (mål 2 og 5b), Luxembourg (mål 5b) og Nederlandene (mål 2 og 5b). For så vidt angår EF-initiativerne EMPLOI og ADAPT blev programmerne godkendt ved beslutnin ger truffet henholdsvis i slutningen af december 1994 og i maj 1995. De følgende måneder gik for medlemsstaterne med at søge efter tværnationale partnere. Derfor kunne de første kontrakter med initiativtagerne til projekterne først underskrives fra midten af 1995, og det er årsagen til, at der overhovedet ikke blev anvendt nogen bevillinger i 1994, mens udnyttelsesgraden i 1995 var middel. EUGFL Tabel 125: Anvendelse i 1994-1995 af EUGFL-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og genopførte bevillinger i 1995 — mio. ECU) Disponible (1) Måll MfllSa»» Mål5b MAI6 I alt (2) Forpligtelser 1994-95 Måll Mål5a Mål5b Mål6 I alt* 4275,92 1769,48 515,41 47,74 6608,55 4. 275,75 - 1. 387,32 - 515,34 - 47,74 861,60 699,19 979,67 69,21. 332,56 477,78 53,03 38,67 322,72 2,79 2,57 135,24 77,41 518,73 104,15 151,36 117,47 12,22 25,27 61,50 48,78 0,30 9,37 31,30 61,42 13,72 85,16 11,60 0,00 17,87 36,80 10,94 4. 275,75 1. 387,32 515,34 47,74 6. 226,15 69,82 41,24 1. 319,56 699,19 1. 161,23 739,30 332,56 644,03 12,52 36,54 96,60 776,14 109,82 24,66 162,94 % (2)/(D 100% 78% 100% 100% 94% Betalinger 1994-1995 Måll MJI5a*** Mål5b Mål6 l a it 2. 844,47 730,60 - 303,81 - 23,87 6,08 578,67 518,12 691,08 37,65 285,46 251,65 1,55 1,90 419,63 52,69 16,51 19,19 I. 1, 209,82 78, 55,81 242,97 75, 58,73 5,37 12,15 30,75 30,71 6,86 41,73 18,40 5. 47 2. 844,47 730,60 303,81 23,87 3. 902,74 23,99 20,48 866,93 518,12 822,41 369,04 285,46 334,77 5,52 17,75 48,30 419,63 54,67 12,33 103,35 1 Ekskl. 0,400 mio. ECU i disponible bevillinger. 0. 010 mio. ECU i forpligtelser og 0. 008 mio. ECU i betalinger vedrorende bekxmpelse af svig '• Ekskl. 43,65 mio. ECU fra post D2-I000 (Strukturaktioner, der er direkte forbundet med markedspolitikken) og 356,6 mio ECU i tilbagebetalinger i henhold til forordning (EØF) nr. 2328/91 (kun 1994) '•• Ekskl. 43. 65 mio ECU fra post B2-I000 og 417,02 mio ECU i tilbagebetalinger i henhold til forordning (EØF) nr. 2328/91 (kun 199-1) Udnyttelsesgraden for EFSR/SPD i slutningen af 1995 er for EUGFL-U generelt i forhold til de tal for 1994 og 1995, der er anført i de finansielle oversigter, næsten fuldstændig med en mindre forsinkelse på 0,4%, dvs. 25,6 mio. ECU. Denne generelle situation afspejler imidlertid forskelle. For mål 1 er der generelt tale om et forskud på forpligtelserne i forhold til de finansielle planer på 790 mio. ECU, dvs. 23%. Disse forskud på iværksættelsen vedrører især Grækenland, Spanien, Irland og Portugal. Til gengæld er der tale om forsinkelser i gennemførelsen for Frankrig og Italien. For mål 5a er der tale om en forsinkelse i indgåelsen af forpligtelser i forhold til de finansielle planer på 115 mio. ECU, dvs. 8%. Hovedårsagerne er en generel underudnyttelse, navnlig i Italien, i forbindel se med forordning nr. 2328/91 (landbrugsstrukturerne) og en generel forsinkelse på et år, undtagen for Spanien og Luxembourg, i iværksættelsen af de operationelle programmer under forordning 866/90 (afsætning og forarbejdning). For mål 5b er der generelt for EUGFL tale om en forsinkelse i indgåelsen af forpligtelserne i de finansielle planer på 25 mio. ECU, dvs. 32%, som følge af en generel forsinkelse i iværksættelsen af de operationelle programmer, undtagen i Spanien og Tys- Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 205 kland. Interventionerne under mål 6 blev vedtaget i 1995. Forpligtelserne svarende til de første trancher er indgået, og der er således ingen afvigelser i forhold til programmeringen. For EF- initiativerne, navnlig LEADER, svarer budgetgennemførelsen for 1995 forløbet af disse interventio ner for 1994 og 1995, da der kun blev vedtaget meget få EF-initiativprogrammer i 1994. FIUF Tabel 126: Anvendelse i 1994-1995 af FIUF-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og ge nopførte bevillinger i 1995 — mio. ECU) Disponible (1) Forpligtelser 1994-95 Mill Mål5a Mål6 I alt (2) % (2)/(l) Betalinger 1994-95 Måll MålSa Mål6 lait Måll MålSa Mål6 I alt (*) 506,84 317,97 1. 43 826,23 506,84 313,45 1,43 506,84 313,45 1,43 821,71 100% 99% 100% 99% 199,28 149,28 0,72 199,28 149,28 0,72 349,28 • ' (*) Ekskl. 0,100 mio. ECU i disponible bevillinger lil bekæmpelse af svig. Udnyttelsesgraden for FIUF-bevillingerne for 1994-1995 er tilfredsstillende, idet den er på 99% af de disponible forpligtelsesbevillinger for EFSR/SPD (Der er ikke indgået forpligtelser for 4,5 mio. ECU). I forbindelse. med mål 1 blev der i slutningen af 1995 betalt 199,3 mio. ECU af de 506,8 mio. , der var indgået forpligtelser for mellem 1994 og 1995, dvs. 39%. Dette er en rimelig udnyttelsesgrad under hensyntagen til, at programmeringsperioden blev afkortet på grund af godkendelsen af programmerne i slutningen af 1994. Hvad angår mål 5a-fiskeri var der i slutningen af 1995 betalt 151,6 mio. ECU af de 317,8 mio. , der var indgået forpligtelser for i 1994-1995, dvs. 48%, hvilket er tilfredsstillende. Da 1995 var det første programmeringsår for mål 6, gælder tallene for 1995 (0,72 mio. ECU betalt af de 1,43 mio. , der var indgået forpligtelser for, dvs. 50%). Endelig blev der for PESCA's vedkommende disponeret over 53,1 mio. ECU af 81 mio. , dvs. 65%. Der blev betalt 17,2 mio. ECU af de 53,1 mio. , der var indgået forpligtelser for, dvs. 32%. 2W> Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 B. KONTROL OG ØKONOMISK FORVALTNING Kommissionen, som ifølge traktatens artikel 205 er ansvarlig for gennemførelsen af hele fællesskabs budgettet, således også strukturfondenes budget, kontrollerer, at budgettet gennemføres i henhold til reglerne og på en effektiv måde, ikke mindst da gennemførelsen er afgørende for effektiviteten og troværdigheden af Fællesskabets strukturaktioner. Dog skal der tages hensyn til, at forvaltningen på stedet af programmer og projekter i strukturfondenes tilfælde henhører under medlemsstaternes ansvar i medfør af det nærheds- og partnerskabsprincip, strukturfondene er underkastet. I forbindel se med lanceringen af den anden programmeringsperiode (1994-1999) og forhøjelsen af struktur fondsbevillingerne styrker Kommissionen dog overvågningen af kvaliteten af det forvaltnings- og kontrolsystem, der er indført af Kommissionen og medlemsstaterne. Samtlige aktører er sig i øvrigt dette bevidst, hvilket f. eks. fremgår af, at Kommissionen og medlemsstaterne under det uformelle møde på ministerniveau i Strasbourg i marts 1995 blev enige om, at det var nødvendigt at forbedre og styrke kontrollen med og forvaltningen af strukturfondene. I fortsættelse heraf tilstillede Monika Wulf-Mathies, kommissionsmedlem med ansvar for regional- og samhørighedspolitikken, i maj 1995 medlemsstaterne en skrivelse, hvori hun på ny fremhævede betydningen af en forbedring af den økonomiske forvaltning af fællesskabsbevillingerne og af kontrol- og evalueringsaktiviteterne. I skrivelsen anmodes medlemsstaterne tillige om at træffe passende foranstaltninger til sikring af, at disse krav opfyldes. Kommissionens agtpågivenhed kom i 1995 til udtryk både ved den styrkelse af kontrollen på stedet, som Kommissionen satte i gang i 1994, og som fortsatte i 1995, og mere afgørende ved den rationalisering og forbedring af den økonomiske forvaltning, den iværksatte. 1. Kontrol 1. 1. Kontrol foretaget af strukturfondenes tjenestegrene Kommissionens opgave er at sikre, at medlemsstaterne har indført de nødvendige systemer med henblik på overvågning og økonomisk forvaltning af programmerne. Med henblik herpå gennem fører Kommissionen kontrolbesøg på stedet og undersøger systemerne for at sikre en korrekt anvendelse af strukturfondenes bevillinger. Det skal dog understreges, at det i medfør af artikel 23, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 4253/88 først og fremmest er medlemsstaterne, der skal sikre, at fællesskabsmidlerne "anvendes korrekt, og forebygge misbrug. De har således ansvaret for, at de udgiftsattesteringer, Kommissionen får forelagt, er. korrekte, og at de udgifter, der er afholdt med henblik på programmernes gennemførelse, er støtteberettigede. Således er hver strukturfond gen stand for særlig kontrol fra de tjenestegrenes side, som har ansvaret for den. Alle disse kontrolforan staltninger tager sigte på dels at kontrollere pålideligheden af medlemsstaternes kontrol- og forvalt ningssystemer, dels at kontrollere, at udgifterne til programmerne overholder reglerne. Disse kontro laktiviteter blev i 1995 yderligere koordineret, både indbyrdes og med kontrolaktiviteterne i Finans kontrollen, UCLAF1 og Revisionsretten. EFRU: For så vidt angår EFRU blev der i 1995 foretaget 20 kontrolbesøg på stedet (ét i Danmark og i Nederlandene, to i Frankrig, Italien, Irland og Det Forenede Kongerige, tre i Spanien og Portugal og fire i Tyskland). I overensstemmelse med artikel 23 i forordning (EØF) nr. 4253/88 som ændret forelægges kontrolprogrammerne de berørte medlemsstater. Det kontrolleres for det første, at der findes et effektivt system for forvaltning og intern kontrol, og at de oplysninger, Kommissionen får forelagt (bl. a. udgiftsattesteringer) er korrekte, og for det andet at EFRU-bevillingerne anvendes korrekt. Endvidere verificeres det på grundlag af formålene med de enkelte interventionsformer, retsforskrifterne og EU-politikkerne, at alt er i orden med hensyn til bogføring, lovlighed, formel rigtighed og økonomisk forvaltning. Hvert kontrolbesøgsprogram er bl. a. fastlagt under hensynta gen til den kontrol, der udøves af Finanskontrollen og Revisionsretten, resultaterne af den gen nemførte risikoanalyse og resultaterne af den tidligere kontrol. Enhed for koordinering af bekæmpelsen af uregelmæssigheder. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 ,,. 7 Kontrollen viser, at der meget ofte er punktuelle eller systematiske uregelmæssigheder i forbindelse med projekternes gennemførelse på stedet. Som hovedregel drejer det sig om fejl i de udgiftsatteste ringer, der danner grundlag for Fællesskabets forskud og betalinger, og om svagheder ved en række interne kontrolprocedurer, der ikke i tilstrækkelig grad er tilpasset fællesskabsreglerne. Således er der ofte tale om udgiftsanmeldelser, hvori er medtaget udgifter, der ikke finansieres af EFRU (f. eks. lønninger eller ministeriers eller andre offentlige institutioners driftsudgifter), ligesom udgiftsatteste ringer kan omfatte skøn over fremtidige udgifter, der ikke reelt er afholdt. Støttemodtagernes udgiftsanmeldelser attesteres undertiden og forelægges Kommissionen af de myndigheder, medlems staterne har udpeget, uden intern kontrol, hvilket medfører formelle fejl og uregelmæssigheder. I en lang række regioner forholder det sig endvidere således, at fællesskabsbestemmelserne for offentlige udbud ikke overholdes fuldt ud, og at programmeringen af interventionerne ikke overvåges og evalueres tilstrækkelig nøjagtigt. Således sker det i visse tilfælde, at de retlige og finansielle forpligtelser ikke er indgået, eller at betalingerne ikke er sket inden udløbet af de frister, der er fastsat i beslutningerne om ydelse af støtte. ESF: Ligesom for EFRU og ligesom i tidligere år fik medlemsstaterne inden begyndelsen af 1995 tilsendt et koordineret kontrolprogram. Dette program blev gennemført som planlagt. Der blev foretaget i alt 73 kontrolbesøg, heraf 10%, som ikke var planlagt og koordineret med UCLAF. Generelt vedrørte kontrollen forvaltningssystemerne og afslørede en række svagheder i de nationale, regionale eller lokale forvaltninger. Disse svagheder analyseres inden for partnerskabets rammer, og der arbejdes med løsninger, der kan sikre en fornuftig forvaltning af Fællesskabets og medlemssta ternes midler. Den punktuelle kontrol afslørede problemer vedrørende ikke-støtteberettigede udgifter (f. eks. finansielle omkostninger), aktioner, der ikke var berettiget til ESF-støtte, bogføringsdoku- menter, der ikke kunne accepteres af skattevæsenet, manglende overholdelse af medlemsstatens momsregler, manglende overholdelse af reglerne for fornuftig økonomisk forvaltning (ufor holdsmæssigt store omkostninger) osv. Kontrolbesøgene afslørede også visse tilfælde af svig, som nu er ved at blive behandlet af medlemsstaternes retsmyndigheder. EUGFL: Antallet af kontrolbesøg med henblik på at kontrollere anvendelse af EUGFL-bevillingerne voksede betydeligt i 1995 i forhold til 1994 (21), idet der blev gennemført 35 besøg på initiativ af EUGFL's ansvarlige tjenestegrene eller de pågældende medlemsstaters Finanskontrol. Undersøgel serne vedrørte enten de anvendte systemer eller bogføringen, hvis overensstemmelse med fællesskabs bestemmelserne skulle kontrolleres. Programmer og aktioner vedrørende den første programme ringsperiode 1989-1993 blev, prioriteret højst. Der var tale om programmer og aktioner, i forbindelse med hvilke forpligtelserne skulle være indgået inden udgangen af 1993 eller, i tilfælde af forlængelse, i 1994 eller 1995. Medlemsstaterne blev endnu en gang i henhold til artikel 23 i forordning (EØF) nr. 4253/88 som ændret opfordret til at gennemføre flere kontrolbesøg selv og til regelmæssigt at meddele Kommissionen resultaterne heraf. Det system, som de fleste af medlemsstaterne har indført med henblik på kontrol af anmeldte udgifter, er generelt velfungerende. Alligevel er der konstateret svagheder og uregelmæssigheder i forbindelse med om ikke alle så dog en række af medlemsstaterne og foranstaltningerne. Blandt andet kan nævnes usikkerhed omkring gyldigheden af visse forpligtelser indgået før udløbet af den foreskrevne periode, manglende offentlighed og oplysninger om EUGFL's medfinansiering, man glende overholdelse af fællesskabsreglerne vedrørende offentlige udbud, ydelse af støtte til ikke- støtteberettigede udgifter, utilstrækkelige kontrolforanstaltninger, store forsinkelser med betalinger ne til de endelige støttemodtagere, forkert anvendelse af omregningskursen og risiko for dobbeltfi nansiering fra flere forskellige fællesskabskilder. FIUF: I løbet af 1995 foretog FIUF's tjenestegrene seks kontrolbesøg (ét i Grækenland, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige, to i Spanien) med henblik på at kontrollere 20 projekter, der blev finansieret i henhold til de tidligere bestemmelser (forordningerne (EØF) nr. 4028/86 og 4042/89), idet den egentlige FIUF-kontrol først skulle begynde i 1996. Der blev afsløret uregelmæssigheder i fire medlemsstater. I Frankrig (La Seyne-sur-Mer, Saint-André) blev et akvakulturprojekt standset af støttemodtageren selv (der er en afgørelse på vej om en eventuel suspension), og i forbindelse med et andet projekt blev der konstateret ikke-støtteberettigede udgifter. I Grækenland (Thessaloniki, 208 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Halkidiki, Athen) var en fabrik til forarbejdning af produkter endnu ikke i drift (medlemsstaten blev anmodet om at aflægge beretning i 1996), og i forbindelse med et åleprojekt er medlemsstaten blevet anmodet om at foretage en grundig kontrol af det støttemodtagende selskab og byggeselskabet. I Spanien (Madrid) blev der i forbindelse med et forarbejdningsprojekt konstateret enkelte ikke- støtteberettigede udgifter. Endelig blev der i Italien (Napoli og Bari) afsløret en væsentlig forsinkelse i gennemførelsen af et af de tre forarbejdningsVafsætningsprojekter, der blev kontrolleret. UCLAF deltog i kontrolbesøget til Grækenland og Madrid. Der blev ikke afsløret større uregelmæssigheder under de øvrige kontrolbesøg, nemlig til Lugo (Galicien, Spanien), hvor der blev kontrolleret nogle skibsbygningsprojekter, og til Skotland, hvor seks akvakulturprojekter blev kontrolleret. For samtlige fonde gælder det i de fleste tilfælde, at resultatet af hvert kontrolbesøg meddeles den pågældende medlemsstat, som gøres opmærksom på svaghederne og anmodes om at ændre proced urerne på grundlag af de gældende regler. I de fleste tilfælde anmoder Kommissionen ligeledes den udpegede myndighed i medlemsstaten om at fremlægge en ny, behørigt rettet, udgiftsanmeldelse. Kommissionen foretager endvidere de nødvendige finansielle justeringer. Kommissionens tjeneste grene kan dog — hvis omstændighederne kræver det — blokere enhver ny finansiering. De foreslår da i medfør af gældende regler medlemsstaten en række generelle eller punktuelle løsninger, der kan sikre overholdelsen af Fællesskabets og medlemsstaternes bestemmelser, og holder øje med løsnin gernes gennemførelse. Når der i tilfælde af formodning om svig indledes retslige undersøgelser, suspenderer Kommissionen betalingerne, indtil sagen er afsluttet, og træffer da de nødvendige foranstaltninger (udbetaling af beløbet, reduktion af beløbet, beslutning om ikke at udbetale noget beløb). Kontrolbesøgenes vigtigste aspekt er imidlertid muligheden for at indlede et pædagogisk felttog over for de regionale myndigheder og organer, som den lokale forvaltning og kontrol af strukturfondene påhviler, for at få dem til at ændre deres praksis og procedurer, som ikke er i overensstemmelse med de gældende regler. Endvidere minder Kommissionens tjenestegrene jævnligt de nationale myndigheder om nødvendighe den af at anvende de bestemmelser om den finansielle gennemførelse, der er indeholdt i Kommissio nens godkendelsesbeslutninger, på alle administrative niveauer. Desuden lagde fondenes ansvarlige tjenestegrene i 1995 stor vægt på opfølgningen af resultaterne af Revisionsrettens (sektorskrivelser, årsberetning) og Finanskontrollens kontrolbesøg, og de udvidede kontakten med UCLAF. Endelig deltog hver af disse tjenestegrene i de drøftelser, der fandt sted i Kommissionen om problemerne i forbindeise med udgifternes støtteberettigelse2. Kontrolaktiviteten blev ligeledes styrket ved gennemførelsen af Kommissionens forordning (EF) nr. 1681/94 om uregelmæssigheder og tilbagebetaling af beløb, der uberettiget er udbetalt inden for rammerne af strukturpolitikkerne. I almindelighed er situationen, som den fremgår af medlemssta ternes rapporter, langt fra tilfredsstillende3, idet Kommissionen fortsat finder mange tilfælde af uregelmæssigheder, som den ikke har fået meddelelse om. Endelig bemærkes det, at Kommissionen i oktober 1995 efter anmodning fra Europa-Parlamentet fremlagde en rapport om uregelmæssighederne i de nye delstaters forvaltning af strukturfondene4 i perioden 1991-1993. Rapporten belyser bl. a. de konstaterede uregelmæssigheder og formodninger om svig samt svaghederne i forvaltnings- og kontrolsystemerne, tilsidesættelsen af fællesskabsregler ne og den manglende administrative organisation, som skyldes den exceptionelle politiske, økono miske og administrative situation, der har præget de nye tyske delstater i denne overgangsperiode. I rapporten redegøres der ligeledes for de foranstaltninger, Kommissionen og medlemsstaten har truffet for at bringe forholdene i orden og forebygge uregelmæssigheder. J Se kap. 1. 2. Kontrol foretaget af Finanskontrollen. J Se 1995-rapporten om »Beskyttelse af Fællesskabets økonomiske interesser« (KOM(96)173 endelig udg. ). 4 EFT L 353 af 17. 12. 1990. Svvende thsl>erfining Stiukiurfandenr i 1995 •>()<. , 1. 2. Kontrol foretaget af Finanskontrollen Finanskontrollen afpassede sin kontrol af strukturfondene i 1995 efter de overvejelser, der er i gang for at forbedre den økonomiske forvaltning5. Kontrollen blev rationaliseret, idet Kommissionen bl. a. fik mulighed for at give sin påtegning på grundlag af stikprøveundersøgelser, og der blev lagt større vægt på kontrollen af de af medlemsstaterne indførte systemer. I 1995 gennemførte Finanskontrollen 86 kontrolbesøg på stedet, og de kontrollerede udgifter svarende til de kontrollerede interventionsformer var på i alt ca. 7,250 mia. ECU. Kontrolprogram met tog først og fremmest sigte på at sikre lovligheden, regelmæssigheden og effektiviteten af strukturfondenes foranstaltninger og samtidig at supplere Finanskontrollens revisionsdossier pr. fond og pr. medlemsstat og ajourføre den systemrevisionsrapport, der blev udarbejdet i 1994. Med henblik herpå gik kontrollen navnlig ud på en revisioi af de forvaltnings- og kontrolsystemer, der er indført i medlemsstaterne for samtlige fonde, efter de revisionsmetoder, der er udviklet af Finans kontrollen. Det viste sig generelt, at udgiftsattesteringerne fra de udpegede myndigheder i medlems staterne ikke altid byggede på et pålideligt eller tilstrækkeligt kontrolsystem. Navnlig var kontrollen med udgifternes støtteberettigelse i forbindelse med behandlingen af de finansielle data, der blev fremsendt af de endelige støttemodtagere, utilstrækkelig. Dette medførte, at visse udgifter blev afvist som ikke-støtteberettigede ved talrige stikprøveundersøgelser på projektniveau. Der var tale om køb af brugt materiel, generalomkostninger eller personaleomkostninger vedrørende perioder, der ikke var omfattet af støtten, manglende bogføring af indtægter, således at disse ikke blev trukket fra de anmeldte udgifter, metoder for omregning af udgifterne til ecu, der ikke var i overensstemmelse med reglerne (ESF), køb af grunde, finansielle forpligtelser der ikke opfyldte reglerne, eller som var indgået uden for de i programmerne fastsatte frister (EUGFL) osv. For at opnå den bedst mulige udnyttelse af ressourcerne hos de forskellige myndigheder, der blev berørt af kontrollen, og i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer i forbindelse med SEM 2000 fortsatte forhandlingerne i 1995 for at udvide samarbejdsprotokollerne mellem Kommis sionen og de berørte nationale kontrolinstanser til at omfatte nye medlemsstater. Ved at etablere et særligt organ til samordning af kontrollen i det græske finansministerium blev det således muligt at underskrive en protokol med Grækenland (april 1995), mens de dybtgående drøftelser med Nederlan dene vil gøre det muligt at tilpasse protokolmodellen til de decentraliserede eller dekoncentrerede kontrolsystemer i medlemsstater med tilsvarende struktur (bl. a. Det Forenede Kongerige, Sverige, Finland) og i medlemsstater med føderal struktur (Belgien Tyskland, Østrig). Hvad angår de eksisterende protokoller blev kontrollen samordnet i Frankrigs, Italiens og Spaniens tilfælde under opfølgningen af de koordinerede planer, der blev udarbejdet og drøftet i begyndelsen af året. Efter systemrevisionen mellem 1992 og 1994, hvorom der blev udarbejdet ovennævnte rapport, viste det sig, at der var et specifikt problem vedrørende udgifternes støtteberettigelse. Dette skyldtes, at strukturfondsforordningerne ikke giver en detaljeret definition af støtteberettigede udgifter, og at bestemmelserne om godkendelse af de forskellige former for intervention, selv om de indeholder standardklausuler vedrørende visse generelle aspekter (udgiftsforpligtelser, betalinger, dokumenta tion, begrebet endelig støttemodtager, frister), ikke indeholder specifikke retningslinjer vedrørende visse poster eller særlige udgiftstyper. Der blev derfor i 1995 påbegyndt grundige overvejelser i Kommissionen for at få klarhed over visse indviklede problemer vedrørende støtteberettigelse. F. eks. udarbejdede den tværtjenstlige arbejdsgruppe, der var oprettet med henblik herpå i september 1994 under Finanskontrollens ledelse, en første række oversigter med en præcisering og harmonisering af strukturfondenes fremgangsmåde vedrørende visse udgiftsposter som f. eks. brugt materiel, afskriv ninger, moms og bankrenter og vedrørende støtteberettigelsesperioder og begrebet endelige støtte modtagere. Arbejdet gik navnlig ud på at opstille gennemsigtige og kontrollerbare retningslinjer for iværksættelsen af finanstekniske foranstaltninger — fond med risikovillig kapital (retningslinjer vedtaget af Kommissionen i juli 1995) og garantifonde. Flere spørgsmål om støtteberettigelse skulle behandles i 1996 (f. eks. investeringer i fast ejendom). Dette spørgsmål om støtteberettigelse blev Se kap. 2. Forbedring af den økonomiske forvaltning. 210 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 derefter optaget på dagsordenen for den gruppe af personlige repræsentanter for de europæiske finansministre, der blev oprettet i forbindelse med den indsats til forbedring af den økonomiske forvaltning, der beskrives i det følgende. 2. Forbedring af den økonomiske forvaltning Det nye kommissærkollegium besluttede, da det trådte i funktion, at iværksætte interne overvejelser i Kommissionen om, hvorledes man kunne styrke den økonomiske forvaltning i Kommissionen. Overvejelserne blev indledt i 1995 som en tretrinsproces og vedrørte i højeste grad strukturfondenes ansvarlige tjenestegrene. Den første fase gik ud på inden for de bestående rammer at konsolidere det interne forvaltningssystem ved at rationalisere Kommissionens procedurer og finansielle tjenestegre ne. Budget- og finansafdelingerne skulle effektiviseres, personalet skulle have en bedre uddannelse, og ledelsesværktøjerne skulle moderniseres, alt sammen for at rationalisere den økonomiske forvalt ning, gøre det muligt at evaluere fællesskabsprogrammerne bedre og følge mere effektivt op på de øvrige fællesskabsinstitutioners bemærkninger vedrørende budgetspørgsmål. Anden fase drejede sig om en mere indgribende reform af procedurerne og den interne organisation, bl. a. for at gøre budgetvalgene mere gennemsigtige og opstille retningslinjer for evaluering af de iværksatte aktioner. Disse to faser blev påbegyndt efter hinanden i 1995, men fulgtes derefter ad resten af året. Den tredje fase blev iværksat ved udgangen af 1995 og skulle fortsætte i 1996. Den går ud på at styrke og udvikle partnerskabet med medlemsstaterne på områder, hvor disse forvalter fællesskabs- bevillinger. Dette gælder således i første række strukturfondene. Således blev der indledt overvejelser på ministerielt niveau på forskellige områder vedrørende forvaltningen af fællesskabsbevillinger i medlemsstaterne for at sikre, at denne blev så sund og effektiv som muligt. Disse overvejelser, som tager sigte på at forbedre samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne, drejer sig hvad angår netop strukturfondene om spørgsmålet om en fælles, gennemsigtig definition, der kan godken des af alle, af begrebet udgifter, der er berettigede til strukturfondenes medfinansiering. Overvejel serne vil således blive afgørende for programmernes umiddelbare fremtid, for så vidt angår både kontrollen med programmerne og deres økonomiske og administrative afvikling. Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 7. C. SAMORDNING AF DE FORSKELLIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER 1. Samhørighedsfonden Samhørighedsfonden, strukturfondene og miljøet: Ved siden af strukturfondene er Samhørighedsfonden et af de vigtigste finansieringsinstrumenter, når det drejer sig om støtte til miljøprojekter. I den forordning, Samhørighedsfonden er underka stet, hedder det nemlig, at det er nødvendigt at søge en passende ligevægt mellem transportinfra strukturer og miljøprojekter, de to områder, der henhører under dens kompetence. Af de 16 mia. ECU, der er fastsat for perioden 1993-1999, har Samhørighedsfonden således allerede afsat 45% af sine bevillinger for de to første funktionsår (1993-1994) til miljøprojekter. For hele perioden vil man tilstræbe en 50%-50% fordeling mellem miljø og transport. Projekterne vedrører f. eks. vandforvaltning, behandling af spildevand eller bortskaffelse af affald. Kommissionen søger under alle omstændigheder at opnå den størst mulige konsekvens og sammenhæng mellem Samhørighedsfondens og strukturfondenes finansieringer. Nødvendigheden af at samordne Samhørighedsfondens, strukturfondenes, EIB's og andre finansielle instrumenters interventioner vedrørende miljø og de transeuropæiske transportnet er anført i præambelen til Rådets forordning om oprettelse af Samhørighedsfonden1. I forordningens artikel 1 er det fastsat, at Samhørighedsfonden kan bidrage til finansieringen af projektfaser, der er teknisk og finansielt adskilte. Kommissionen skal i denne forbindelse sørge for, at en udgiftspost vedrørende et projekt, som omfatter flere stadier og finansieres af Samhørighedsfonden, ikke samtidig modtager støtte fra strukturfondene. Tilsvarende hedder det i artikel 9 i forordningen om Samhørighedsfonden (Kumulation og overlapning), at der ikke samtidig kan ydes støtte til udgiftsposter fra Samhørigheds fonden og fra strukturfondene, og at støtten til et projekt fra Samhørighedsfonden og anden fællesskabsstøtte tilsammen ikke må overstige 90% af de samlede udgifter til det pågældende projekt. Således forbyder denne bestemmelse ikke en kombination af forskellige instrumenter, som yder særskilte bidrag til et større projekt, når blot udgifterne vedrørende et projektstadium klart kan identificeres tidsmæssigt eller artsmæssigt. Formålet er at give Samhørighedsfonden mulighed for især sammen med EFRU at deltage i gennemførelsen af to eller flere stadier af et samlet projekt. Samordningen af de finansielle instrumenter, der er til rådighed, bidrager nemlig til at øge interventionernes gennemslagskraft, bl. a. for så vidt angår de transeuropæiske transportnet, og til at fremskynde oprettelsen af sådanne net. Identificeringen af projektstadierne kræver således en tæt samordning af de finansielle instrumenter og en fysisk og finansiel overvågning af projekterne. Alle strukturfondene, navnlig EFRU og i mindre grad EUGFL, yder nemlig støtte til miljøprojekter og projekter vedrørende de transeuropæis ke transportinfrastrukturer. Derfor træffes der foranstaltninger til undgåelse af dobbeltfinansiering. Disse foranstaltninger vedrører først og fremmest de procedurer, der skal gælde for iværksættelsen af samordningsaktioner. Kommissionen har for det første sørget for iværksættelse af en generel samordningsaktion under udarbejdelsen af EFSR'erne for at opnå den fordobling i faste priser af forpligtelsesbevillingerne under mål 1 til fordel for de af Samhørighedsfonden omfattede lande, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Edinburgh. Følgelig omfatter EFSR'ernes finansieringsplaner en udtrykkelig henvisning til de midler, der tildeles af Samhørighedsfonden2. F. eks. er der for Spanien, hvoraf kun visse regioner er støtteberettiget under mål 1, opført 7,950 mia. ECU af Samhørighedsfondens tildeling for perioden 1993-1999 i EFSR for mål 1. Dette beløb er fastsat på grundlag af Edinburgh-målsætningen. I medfør af nærheds- og partnerskabsprincippet er det den nationale regering og overvågningsudvalget inden for EFSR for mål 1, der skal fremlægge de projekter, der kan sikre, at strukturfondsbevillingerne dobles op i faste priser i de mindst velstående ' Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994, EFT L 130 af 25. 5. 1994. 2 Se årsberetningen for 1994. 212 Syvende årsberetning •— Strukturfondene i IW5 spanske regioner. Samhørighedsfonden, der er en »ikke-regionale« fond, indsamler normalt ikke regionsspecifikkc data. For det andet skal der lægges endnu større vægt på samordningen af de konkrete projekter, for så vidt strukturfondenes interventioner navnlig har form af programmer, mens Samhørighedsfonden finansierer individuelle projekter eller projektgrupper. Da det finansielle samhørighedsinstrument, der var forløberen for Samhørighedsfonden, trådte i kraft, blev der indført passende samordnings- procedurer for at sikrer, at de fremlagte projekter eller projektstadier ikke allerede var forelagt strukturfondene. De tjenestegrene, der forvalter strukturfondene, skal høres, inden Kommissionen træffer afgørelse om at yde støtte fra Samhørighedsfonden. Endvidere er der truffet kontrolforan staltninger for at sikre, at ingen udgiftspost finansieres af strukturfondene og Samhørighedsfonden på samme tid. Hidtil har disse procedurer fungeret tilfredsstillende, og der er ikke opstået nogen uoverensstemmelse mellem de tjenestegrene, der tager sig af forvaltningen af strukturfondene, og dem, der forvalter Samhørighedsfonden. Der har ej heller været tilfælde af dobbeltfinansiering. I visse tilfælde har medlemsstaterne fremlagt forskellige stadier af samme projekt for to forskellige instrumenter, men denne fremgangsmåde er i overensstemmelse med reglerne. Et større projekt i Portugal: Motorvejen mellem Cruz og Braga i Portugal var oprindelig medtaget i EFSR for 1994-1999 og skulle efter planerne finansieres af EFRU. Efter Samhørighedsfondens ikrafttræden fandt man, at denne investering, der indgik i de transeuropæiske transportnet, burde finansieres af Samhørig hedsfonden, hvorved der blev plads til en større EFRU-støtte til trans portsektoren. Andet stadium af motorvejsbyggeriet blev således fjernet fra EFRU's OP og overført til finansiering gennem Samhørighedsfon den. Finansieringssatsen blev hævet i henhold til artikel 7 i forordningen vedrørende Samhørighedsfonden. For at undgå en eventuel overlapning af fællesskabsstøtten identificerede Kommissionens tjenestegrene i sam arbejde med de nationale myndigheder for det første to særskilte pro jektfaser på grundlag af fysiske indikatorer. Derefter blev datoen, fra hvilken Samhørighedsfonden accepterede betalingsansøgninger og doku mentation, fastsat af hensyn til den økonomiske forvaltning. Endvidere styrkede Kommissionen sin kontrol på det tidspunkt, hvor støtten blev flyttet fra EFRU til Samhørighedsfonden, idet den på fire måneder gennemførte to kontrolbesøg. Det siger sig selv, at den administrative byrde i forbindelse med forvaltning af projekter omfattende flere stadier er lettere, når arbejdet er klart adskilt. Kommissionen undersøger, hvorledes de fire berørte medlemsstater (Spanien, Grækenland, Irland og Portugal) kan inddrages nærmere i denne samordning, idet udvælgelsen af individuelle projekter i forbindelse med OP'erne sædvanligvis finder sted på det regionale programmeringsniveau. 2. EIB EIB bekræftede i 1995, at den prioriterede den økonomiske og sociale samhørighed højt. Økonomisk og social samhørighed er i øvrigt fastsat som mål i traktaten om Den Europæiske Union. I 1995 blev der af et samlet lånebeløb på 21,4 mia. ECU (en stigning på 7,5% i forhold til 1994, hvilket skal sammenholdes med stigningen på 1,6% mellem 1993 og 1994) ydet 18,782 mia. inden for Fællesska bet (det svarer til en stigning på 5,2% i forhold til 1994, mens der mellem 1993 og 1994 var et fald på 2%). 12,144 mia. ECU blev tildelt tilbagestående regioner eller regioner, der er ramt af den industrielle tilbagegang. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 213 Tabel 127: EIB — Finansieringer til fordel for regionaludvikling (mio. ECU) EIB's samlede aktivitet i Fa:llesskabet (1) Regionaludvikling Mali Lande, der modlaget støtte fra Samhørighedsfonden 1995 1994 1993 18. 782 J1Î44 68% 5. 881 48% 4. 648 38% 17. 682 12,035 72% 5. 748 48% 4. 746 39% 16. 779 12. 462 ' 74% 7. 228 58% 6. 142 34% (1) Samlede finansieringer, dvs. individuelle lån, der er under-skrevet, og bevillinger som led i igangværende globallån. Koncentrationen af finansieringerne til fordel for investeringer i regionaludviklingsområder, som begyndte at falde i 1993 (72% i 1994 mod 74% i 1993), faldt yderligere i 1995 (68%). I modsætning til den stigende tendens i perioden 1989-1993 nåede Bankens investeringer i regionaludvikling i faste priser ikke op på 1992-niveauet, selv om der var en stigning i absolutte tal. Trods denne opbremsning er den økonomiske og sociale samhørighed fortsat en prioritet for EIB. I samtlige tilbagestående regioner (mål 1) nåede EIB's lånefinansieringer op på 5,881 mia. ECU, dvs. 48% af det samlede beløb, der var afsat til regionaludvikling (også 48% i 1994 og 58% i 1993). Også her var der et fald i forhold til 1993 og i forhold til perioden 1989-1993. Hvad angår støtten i de fire medlemsstater, der er omfattet af Samhørighedsfonden (Grækenland, Spanien, Irland og Portugal), nåede den op på 4,648 mia. ECU, dvs. 26% af de samlede finansieringer inden for Fællesskabet (28% i 1994, 37% i 1993) og 38% af de samlede finansieringer til fordel for regionaludvikling (39% i 1994). Tabel 128: EIB — Fordeling pr. sektor af finansieringerne til fordel for regionaludvikling (mio. ECU) Regionaludvikling • Energi Transport Telekommunikation Miljø og andre infrastrukturer Industri, landbrug og tjenestydelser IALT 2. 009 4. 385 885 1. 614 3. 251 12. 1441 % 16,5% 36,1% 7,3% 13,3% 26,8% 100% I A L T| Fordelingen mellem individuelle lån og globallån bekræfter, at der er sket et nyt opsving for globallånenes vedkommende (de var gået meget tilbage i 1993), mens der til gengæld har været et svagt fald i de individuelle lån. 3. EKSF I medfør af EKSF-traktatens artikel 56 råder Kommissionen over et låneinstrument til fordel for jobskabende omstillingsinvesteringer i områder, der er ramt af aktivitets- og beskæftigelsesnedgan- gen i kul- og stålsektoren. Disse lån kan ydes med rentegodtgørelser, som beregnes på grundlag af et skøn over, hvor mange arbejdspladser der vil blive skabt. Rentegodtgørelserne kan højst andrage 3% i fem år. Disse låns regionale karakter og deres samordning med strukturfondene er gradvis blevet styrket af de operationelle bestemmelser, Kommissionen har truffet siden 1990\ Disse bestemmelser har navnlig øget koncentrationen af lån i de områder, der er støtteberettigede under EFSR'ernes regionale mål og i henhold til EF-initiativerne RECHAR og RESIDER. EFT C 188/9 af 28. 7. 1990, EFT C 59/4 af 6. 3. 1992 og Kommissionens beslutning E/1967/94 af 12. december 1994. 214 Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 I 1995 godkendte Kommissionen nye EKSF-omstillingslån til et samlet beløb af 394,4 mio. ECU svarende til ca. 27. 000 nye arbejdspladser. Rådet har i februar 1996 afgivet samstemmende udtalelse herom. Hvad angår rentegodtgørelserne vedrørende løbende lån blev der disponeret over 11,45 mio. ECU på EKSF-budgettet for 1995. Samme år udbetalte Kommissionen 102 omstillingslån, heraf 95 globallån, til et beløb af 196 mio. ECU og 7 direkte lån til et beløb af 64,2 mio. ECU. 4. Den Europæiske Investeringsfond Den Europæiske Investeringsfond, der blev oprettet i juni 1994, har til formål at sikre støtte til investeringer på mellemlangt og langt sigt gennem langsigtede garantier, der ydes for lån og investeringer i de transeuropæiske net og SMV. I 1995 beløb de garanterede lån sig til 686,8 mio. ECU, heraf 116,46 mio. til foranstaltninger, der rent faktisk var indgået forpligtelse for. Projekterne vedrørende de transeuropæiske net tegnede sig for 94% af det samlede beløb, der var indgået forpligtelse for, heraf 17% til transportområdet, 26% til telekommunikation og 5 1% til energi. SMV-projekterne tegnede sig for 6% af de garanterede lån. 5» Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes finansielle mekanisme I aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde blev der indført en finansiel mekanis me med henblik på at støtte bestræbelserne på at fremme den økonomiske og sociale samhørighed i Fællesskabet. Mekanismen finansieres af EFTA-landene og forvaltes af EIB. Denne finansielle mekanismes omfang er fastsat i aftalens protokol 38. De samlede tilskud mellem 1994 og 1998 er på 500 mio. ECU; rentegodtgørelsen på 2% om året ydes i forbindelse med en samlet støtte på 1,5 mia. ECU i 10 år. Støttemodtagerne er Grækenland, Irland, Nordirland, Portugal og de spanske mål 1- regioner (i perioden 1989-1993). Efter Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse betales disse tre landes bidrag til EØS-mekanismen over fællesskabsbudgettet. Derfor er Kommissionen repræsenteret i det udvalg, der skal godkende projekter. I 1995 svarede de godkendte rentegodtgørelser til 302,4 mio. ECU i lån til syv projekter i Spanien og ét projekt i Grækenland. For så vidt angår tilskuddene godkendte udvalget tilskud på 68 mio. ECU til fire projekter i Grækenland og tre i Spanien. Projekterne vedrører de tre støtteberettigede områder: transport, miljø og uddannelse. Container-terminalen iPiræus, et eksempel på en intervention, som pere fællesskabsinstrumenter står bag: Havnen i Piraeus er hovedadgangsvejen for gods til Attika, hvor ca. halvdelen af den græske befolkning bor. Søtransport har i den senere tid vundet frem i Grækenland, hvor over 90% af godset kommer ad søvejen. Piræus er en af de to græske havne, der har en særlig container-terminal. Et af de tre havneområder, Ikonion, har en container-terminal, og i et andet område, Ikonion II, er der ved at blive bygget en. som led i EØS's finansielle mekanisme er der ydet 12,1 mio. ECU til færdiggørelse af udviklingen af den anden terminal, som vil give en betydelig forøgelse af container-trafikken i havnen. Der er ligeledes ydet et EIB-lån på 42,9 mio. ECU med 2% rentegodtgørelse om året i ti år. Endelig deltager Samhørighedsfonden også i projektet med et bidrag på 15 mio. ECU, som vil blive brugt til færdiggørelse af kajmuren og indkøb af kraner, traktorer og andet specialudstyr. Svvende årsberetning - Strukturfondene i 1995 0 D. KOMPLEMENTARITET MED DE ØVRIGE EF-POLITIKKER Indledning Komplementaritet mellem strukturaktionerne og de øvrige sektorbestemte EF-politikker er et krav, der stilles 1 strukturfondsforordningerne (artikel 7 i rammeforordningen). I denne årsberetning undersøges det, om kravet er opfyldt. Det er et område, hvor indsatsen blev styrket i 1995. At miljøet er valgt som tema for denne beretning illustrerer denne indsats. Komplementaritet har flere aspekter og findes på flere niveauer. For så vidt angår lovgivning og bestemmelser fortsatte den styrkede samordningsindsats og indsats for at forudse behovene i 1995 for at forebygge og straffe overtrædel ser af reglerne om konkurrence og offentlige udbud, bl. a. på miljøområdet. For så vidt angår økonomisk støtte supplerer strukturfondene EF-initiativer, der ligeledes gennemføres i visse sektorer, f. eks. lige muligheder, støtte til SMV, transeuropæiske net eller forskning og teknologisk udvikling I Kommissionen er der endvidere overvejelser i gang for at vurdere muligheden af at forbedre synergien mellem de forskellige EF-politikker og strukturfondene. Kommissionen presser ligeledes medlemsstaterne og de myndigheder, der står for gennemførelsen af programmerne, til på deres niveau at tage hensyn til disse forskellige retningslinjer. Komplementariteten mellem EF-politikkerne skal tages i betragtning både ved programmernes udformning — hvilket er sikret siden revisionen af bestemmelserne i 1993 — og ved deres gennemførelse i marken. Kommissionen insisterer således på, at medlemsstaterne på alle administrative niveauer og i alle faser af gennemførelsen gør en særlig indsats (bl. a. i overvågningsudvalgene og i forbindelse med udbuddene eller anvendelsen af støtte ordninger) for at mindske faren for tilsidesættelse af fællesskabsreglerne. Kommissionen arbejdede i 1995 — som led i den nuværende strukturfondsprogrammering — også med formuleringen af henstillinger, som tog hensyn til resultaterne af visse andre EF-politikker. Kommissionens overvejel ser i denne forbindelse resulterede i flere meddelelser fra Kommissionen om samhørighedspolitikken og miljøet, den integrerede udvikling af kystområder1, strukturinterventioner og beskæftigelsen2 samt tilskyndelse til lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer. Andre meddelelser var under udarbejdelse, bl. a. om integration af lige muligheder i samtlige EF-politikker. Da miljøtemaet behandles grundigt i hele beretningen, vil det ikke blive behandlet i dette afsnit. Strukturfondene — et beskæftigelsespolitisk instrument Som tidligere nævnt i denne rapport er strukturfondene Fællesskabets vigtigste våben i kampen mod arbejdsløsheden. Af de fem prioriterede foranstaltninger, som Det Europæiske Råd i Essen har anbefalet, er der tre, der kan gennemføres direkte ved hjælp af strukturfondsmidlerne, nemlig forbedring af erhvervsuddannelserne, forøgelse af arbejdsmarkedets effektivitet og bedre integrering på arbejdsmarkedet af de befolkningsgrupper, som er særlig hårdt ramt af arbejdsløsheden. Den høje prioritering af disse foranstaltninger blev bekræftet af Det Europæiske Råd i Cannes og i Madrid, som ligeledes støttede Kommissionens forslag om lokale beskæftigelsesinitiativer. Strukturfondene er det vigtigste instrument til udførelsen af disse opgaver, som navnlig henhører under mål 3 og 4 (ESF) og regionaludviklingsmålene 1, 2 og 5b (samtlige fonde). Kommissionen har i det forløbne år forelagt en række forslag om gennemførelse af beskæftigelsesforanstaltninger i overensstemmelse med den af Det Europæiske Råd fastsatte prioritering. I juni 1995 vedtog Kommissionen en meddelelse om en europæisk strategi til fremme af lokale beskæftigelsesinitiativer, hvori den foreslår en strategi til fremme af denne udvikling og til udbredelse af resultaterne via strukturfondenes overvågningsudvalg. I Kommissionens meddelelse fra oktober om en europæisk Angående disse to meddelelser henvises til kapitel I. A. 1. 2. Større integration af miljøet, og kapitel I. B. 2. Nyskaben de aktioner og teknisk bistand. Denne meddelelse blev først fremlagt under det uformelle ministermøde i Madrid (30. november — 1. december 1995) og derefter offentliggjort i 1996 (KOM(96) 109 endelig udg. af 30. marts 1996). Se indledningen C. Beskæftigelse, en væsentlig udfordring for Unionen. - ' fi Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 beskæftigelsesstrategi har strukturfondene fået en central placering i denne strategi, som er beskrevet mere indgående i ovennævnte meddelelse om EU's strukturinterventioner og beskæftigelse. Det er dog vanskeligt at måle virkningen af sådanne aktioner, som tager direkte sigte på en forøgelse af arbejdsmarkedets effektivitet (f. eks. støtten til erhvervsuddannelserne). Men selv uden konkrete talangivelsef er det ubestrideligt, at Kommissionen har ydet en betydelig indsats for at anvende strukturfondene i overensstemmelse med den prioritering, der blev fastlagt på topmødet i Essen. 1. Strukturfonde, lige muligheder og bekæmpelse af udstødelse Bekæmpelse af udstødelse og fremme af lige muligheder er nogle af de prioriteter for EF-politikker- ne, som blev fastsat i Essen og siden bekræftet i Cannes og Madrid. I denne forbindelse handler ESF navnlig inden for mål 3, men også og på en mere diffus måde inden for de regionaliserede mål (mål 1, 2 og 5b). Strukturfondene og kampen mod udstødelse Kampen mod udstødelse er udtrykkeligt fastsat som prioritet under ESF's mål 3. Der er for perioden 1994-1999 afsat 5,6 mia. ECU til bekæmpelse af udstødelse. I modsætning til tidligere søges udstødelsesfænomenet behandlet som en helhed og ikke som et led i forskellige politikker. Derfor har aktioner, der fremmer en tilbagevenden til arbejdsmarkedet, dvs. uddannelsesaktioner, høj prioritet. For første gang betragter ESF indførelsen af integrerede indslusningsforløb som støttebe rettiget, enten der er tale om erhvervsmæssig eller social integrering. EF-støtten på dette område går både til sociale ledsageaktioner og til egentlige uddannelsesaktioner. Strukturfondene og lige muligheder Ved ændringen af strukturfondsforordningerne i 1993 blev pligten til at overholde princippet om lige muligheder udvidet til at omfatte alle fondenes interventioner. I beslutningerne om godkendelse af programmerne blev der udtrykkeligt indføjet en standardklausul for at sikre overholdelsen af denne nye forpligtelse. Metoderne var forskellige, afhængig af medlemsstaten. I visse medlemsstater som f. eks. Det Forenede Kongerige, Tyskland eller Spanien lod man programmerne omfatte specifikke aktioner til fordel for kvinder. I andre lande, bl. a. Frankrig, valgte man en mere horisontal model, idet man ved hjælp af nøjagtige indikatorer vurderede denne politiks indvirkning på de lige muligheder. Skønsmæssigt er der således afsat mindst 2% af mål 1- og mål 3-bevillingerne til denne prioritet, dvs. 785 mio. ECU for perioden 1994-1999. I forbindelse med mål 5b-interventionerne i landområder har lige muligheder for mænd og kvinder voksende betydning. Her skal der tages hensyn til, at over 40% af husstandsindkomsten inden for landbruget i mange regioner stammer fra aktiviteter »uden for bedriften«, som næsten altid varetages af kvinder. Disse aktiviteter skaber velstand og beskæftigelse og bidrager til opretholdelsen og udviklingen af en dynamisk økonomi. NOW-programmet (1991-1993) er blevet videreført og styrket som led i EMPLOI-initiativet (1994- 1999). NOW-området, der i ESF-budgettet har en bevilling på 361 mio. ECU, er centreret om planlægning og gennemførelse af forsøg med nye uddannelses- og beskæftigelsesprojekter for kvinder3. Et af de prioriterede mål for EMPLOI-NOW er integration af de positive resultater af projekter, der finansieres som led i EFSR'erne. I 1995 blev der ligeledes oprettet en gruppe vedrørende lige muligheder blandt medlemmerne af Kommissionen og med kommissionsformanden, J. Santer, som formand, samt en tværtjenstlig arbejdsgruppe, som har udarbejdet et udkast til meddelelse fra Kommissionen til Parlamentet og Se i kapitel I. B. l. EF-initiativer, en gennemgang af programmerne i medlemsstaterne. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 217 Rådet om integrering af lige muligheder mellem kvinder og mænd i samtlige EF-politikker og - aktioner. Dette dokument indeholder et afsnit om strukturfondene, som er det vigtigste af de finansielle instrumenter, der kan bidrage til opfyldelsen af dette prioriterede unionsmål. Dog må overvejelserne om, hvilke indikatorer og midler der skal anvendes til måling af lighedsprincippets vægt i den nuværende programmering, fortsætte. Det foreslås, at der indføres nogle grundindikato rer for visse foranstaltningstyper med positive konnotationer på lighedsområdet for at kunne fastlægge relevante projektudvælgelseskriterier til brug for overvågningsudvalgene. Der er allerede iværksat en horisontal evaluering for at få belyst, hvorledes denne dimension reelt gennemføres af strukturfondene. Det er ligeledes bestemt, at Kommissionen skal udarbejde retningslinjer til brug for overvågningsudvalgene. Alt det arbejde, der hidtil er udført, taler for en styrkelse af sammenhængen og komplementariteten mellem de forskellige EF-interventioner. 2. Strukturfonde, fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikter Strukturfondene og den fælles landbrugspolitik Da landbruget stadig i mange af Fællesskabets regioner er et af hovederhvervene, omfatter de fleste af programmerne for perioden 1994-1999 foranstaltninger vedrørende landbruget. Det er derfor nødvendigt dels at sørge for, at de foranstaltninger, medlemsstaterne foreslår i planerne for udvikling af landdistrikterne, både i forbindelse med mål 1 og 5b, er forenelige med den fælles landbrugspoli tiks hovedlinjer, dels at tage landbrugsforanstaltningernes bidrag til udviklingen af erhvervslivet i betragtning. Hvad særlig mål 5b angår er landbrugsforanstaltningerne fastsat i SPD'erne under hensyntagen til denne nødvendige komplementaritet mellem reformen af den fælles landbrugspolitik og regionaludviklingen. Landbrugsforanstaltningerne tager hensyn til forskelligartetheden af land bruget i mål 5b-områderne (med hensyn til strukturer, kollektive organisationsformer, traditioner og knowhow, geografisk beliggenhed og afstand fra markederne). Til disse forskelligartede strukturer svarer forskelligartede løsninger, der kan gøre det muligt for de enkelte bedrifter at tilpasse sig markedet, udvide udvalget af produkter eller tjenesteydelser (agroturisme, miljø), samtidig med at produktionsomkostningerne holder sig i ro. De planlagte foranstaltninger, som gør det muligt at bevare et tilstrækkeligt antal landbrugere, bidrager til den socioøkonomiske udvikling i landdistrikterne. Kommissionen har dog sørget for visse garantier. Hver gang der foreslås en national støtteordning, foretages der i almindelighed en undersøgelse af, om den er forenelig med de gældende regler i den fælles landbrugspolitik og reglerne for statsstøtte. De foranstaltninger, der først og fremmest er valgt, omfatter anvendelse af nye teknologier, energibesparelse, kvalitetsfremme osv. Inden for kunstvanding f. eks. er der givet førsteprioritet til aktioner til forbedring af de eksisterende strukturer for at undgå vandtab (fordamp ning, utætheder m. v. ), uden at dette har haft indflydelse på det kunstvandede areal. Når det har vist sig, at nye arealer berøres, har Kommissionen meget strengt begrænset udvidelser og har udbedt sig oplysninger om de påtænkte dyrkningsplaner. En tilsvarende indfaldsvinkel tilstræbes i forbindelse med mål 5a, både hvad angår produktions- og afsætningsstrukturerne. For at opretholde ligevægten på markederne for visse produkter er det forbudt at yde investeringsstøtte, der medfører en forøgelse af produktionen (svinekød, æg og fjerkrækød). Hvad angår oksekød er der blevet indført restriktive betingelser. Inden for forar bejdning og afsætning af landbrugsprodukter har Kommissionen opstillet udvælgelseskriterier i overensstemmelse med retningslinjerne for Fællesskabets politikker, navnlig den fælles landbrugspo litik. I visse sektorer er investeringsstøtte forbudt eller tilladt inden for snævre rammer, forudsat at der sker en reduktion af den eksisterende kapacitet, idet formålet er at modernisere og rationalisere de pågældende sektorer (oksekød, svinekød osv. , visse former for forarbejdede frugter og grøntsa ger). -1** Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Landdistrikternes udfordring Mere generelt har Fællesskabet siden strukturfondsreformen i 1988 ført en særlig politik til fordel for landdistrikterne, som er under forandring og i stadig højere grad udsat for pres, som ødelægger den i forvejen skrøbelige ligevægt. Landdistrikterne tegner sig for over 80% af Fællesskabets areal og over 25% af befolkningen. Levestandarden og miljøet i landdistrikterne er stadig mere truet, og landbru get, som er hovederhvervet i mange landdistrikter, befinder sig i en krise, som sætter spørgsmålstegn ved selve eksistensgrundlaget for disse områder. Økonomisk afmatning, aldrende befolkning, unges fraflytning, bortfald af tjenesteydelser, som er nødvendige for at have en god livskvalitet, på grund af et utilstrækkeligt befolkningsgrundlag, ørkenvækst: dette er nogle af de risici, visse landdistrikter er udsat for. I traktatens artikel 130 A er det for at styrke den økonomiske og sociale samhørighed bestemt, at Fællesskabet skal »formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen i de mindst begunstigede områder, herunder landdistrikterne«. For at hjælpe landdistrikterne må man udnytte deres fordele og tage hensyn til alle de elementer, der indgår i det økonomiske og sociale liv. Dvs. at man skal tænke på landbruget og samtidig på alle de øvrige aspekter af aktiviteterne i landdistrikterne, der er nødvendige for at skabe en integreret og levedygtig økonomi her og en god »livskvalitet«. Der sættes ofte lighedstegn mellem opretholdelse af landbru get i en række landdistrikter og disse områders overlevelse. Dette gør det nødvendigt at samordne forskellige aktioner som f. eks. de fælles markedsordninger, diversificering af produktionen, forbed ring af produktkvaliteten og fortsættelse af plantesundheds- og forskningspolitikken. Samtidig må bestræbelserne på at modernisere eller tilpasse landbrugsstrukturerne fortsætte for at gøre landbru gene konkurrencedygtige og bevare naturområderne som led i miljøbeskyttelsespolitikken. Men beskæftigelsen i landbruget er faldet i de sidste mange år. De aktive landbrugere udgør efterhånden ikke mere end 5,5% af den samlede erhvervsaktive befolkning, mens tallet i begyndelsen af 60'erne endnu lå på over 20%. Afvandringen fra land til de store byområder er ikke nogen løsning, dels fordi den vedvarende arbejdsløshed bremser ansættelsen af arbejdskraft og forværrer de eksisterende problemer, dels fordi afvandringen kan lægge visse landdistrikter øde, hvorved ligevægten inden for Unionen bringes i fare. En multisektoriel EF-politik for udvikling af landdi strikter skal således bidrage til at opretholde det sociale netværk og udvikle de levedygtige landbo samfund. Derfor må der findes alternative løsninger for at holde fast på befolkningen og så vidt muligt skabe nye arbejdspladser uden for landbruget, f. eks. inden for turisme, håndværk, SMV, vikartjenester, landsbyrenovering og vedligeholdelse af boliger eller af de mange bygninger, der er del af den historiske arv. Denne politik for udvikling af landdistrikter skal gennemføres i hele Fællesskabet. De finansielle foranstaltninger inden for rammerne af mål 5a bidrager hertil, ligesom ledsageforanstaltningerne til reformen af den fælles landbrugspolitik. Men indsatsen skal først og fremmest rettes mod de regioner, der er hårdest ramt, eller økonomisk mindst udviklede. Derfor skal bevillingerne koncen treres om mål 1- og 6-regionerne og også mål 5b-regionerne, både som led i EFSR/SPD'erne og som led EF-initiativerne, bl. a. LEADER. For perioden 1989-1993 blev der afsat ca. 15 mia. ECU til udvikling af landdistrikter. Der er fastsat et dobbelt så stort beløb for perioden 1994-1999. 3. Strukturfondene og den fælles fiskeripolitik Siden 1994, hvor den fælles fiskeripolitik blev integreret i strukturfondsmekanismerne, har alle de instrumenter, der er mobiliseret til fordel for fiskeristrukturerne (såvel EFSR/SPD som PESCA- initiativet) haft et dobbelt formål. De skal på den ene side sikre, at denne politik overlever og bliver bæredygtig ved at fremme tilpasningen af fiskeriindsatsen til de knappe fiskeressourcer. På den anden side bidrager disse instrumenter til at styrke den økonomiske og sociale samhørighed ved at styrke fiskeristrukturerne, som omfatter hele fiskerisektoren: fiskerflåderne, akvakultur, forar bejdning og afsætning af fiskeriprodukter, havnefaciliteter. Desuden skal de foranstaltninger vedrørende fiskerflåden, der finansieres af FIUF, opfylde målene i de flerårige udviklingsprogram- Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 2I*J mer (FUP), som begrænser fiskeriindsatsen pr. medlemsstat. Navnlig tillades støtte til bygning af nye fiskerfartøjer alene, såfremt de årlige delmål i henhold til FUP, og senere de endelige mål, opfyldes. 4- Strukturfondene og SMV Hvad angår støtte til SMV og håndværk afspejler de operationelle programmer, der er vedtaget for 1994-1999, den øgede betydning, som Fællesskabet tillægger SMV. Således anvendes i gennemsnit 10% af EFRU's ressourcer specifikt til foranstaltninger til fordel for SMV4. Endvidere bidrager EF- initiativet SMV til at forbedre SMV's knowhow, mens ADAPT skal fremme beskæftigelsen og tilpasningen af arbejdskraften til de industrielle ændringer. Dette forventes ligeledes at blive til fordel for SMV. 11995 blev de fleste af programmerne vedrørende EF-initiativet SMV godkendt (1 mia. ECU, hvoraf 800 mio. var til mål 1-regioner). Inden for rammerne af overvågningsudvalgene skal Kommissionen sikre sig, at repræsentanter for SMV opfordres til sammen med andre arbejdsmarkedsparter og økonomiske interesseorganisationer at deltage i gennemførelsen af programmerne, således at de får en nærmere tilknytning til EF-programmerne som anbefalet i den rapport, Kommissionen forelagde Det Europæiske Råd i Madrid5. 1 denne rapport understregede Kommissionen SMV's betydning som dynamisk kilde til beskæftigelse, vækst og konkurrenceevne i Den Europæiske Union. Det bemærkes, at de af Kommissionens tjenestegrene, der har ansvaret for virksomhedspolitikken, deltager i overvågningsudvalgene for de programmer, der særlig vedrører SMV, som f. eks. program merne vedrørende industri og tjenesteydelser, navnlig i mål 1-landene (Irland, Portugal og Græken land) samt programmerne vedrørende SMV-initiativet. EUROPARTENARIAT, mødested for europæiske virksomheder: Der blev afholdt to EUROPARTENARIAT-arrangementer i 1995 i Tys kland og Portugal. Formålet var at stimulere samarbejdet og etablere kontakter mellem virksomheder i de støtteberettigede regioner (mål 1, 2, 5b og 6) og virksomheder i andre medlemsstater og i tredjelande. EUROPARTENARIAT Nordrhein-Westfalen (Dortmund, 20. -21. marts 1995) samlede ca. 5. 000 besøgende fra 54 lande. De 357 tyske virksomhe der fik ca. 10. 000 forretningsmøder i stand med de 2. 000 SMV, der kom på besøg, herunder 200 fra SNG. EUROPARTENARIAT Portugal (Lissabon, 24. -25. november 1995) var ligeledes en stor succes. De 406 portugisiske virksomheder havde 13. 000 samtaler med ca. 2. 000 SMV. Kommissionen støtter ligeledes deltagelsen i sådanne arrangementer af virksomheder fra Central- og Østeuropa, SNG-landene og Middel havslandene. 5- Strukturfonde, forskning og teknologisk udvikling I 1995 fortsatte den aktion, der blev iværksat i 1993 med Kommissionens meddelelse om samhørig hed og FTU-politik6. Denne meddelelse førte allerede i 1994 til større hensyntagen til den økonomis ke og sociale samhørighed i det fjerde rammeprogram for forskning og til FTU-dimensionen i strukturfondene. Navnlig er de FTU-aktioner, der finansieres af strukturfondene, klart vokset i omfang (til dels på grund af en næsten fordobling af strukturfondenes rammebeløb for perioden 4 Se årsberetningen for 1994. 5 Kommissionens rapport om SMV's rolle som dynamisk kilde til beskæftigelse, vækst og konkurrenceevne i Den Europæiske Union, SEK(95) 2087. 6 KOM(93) 203 af 12. 5. 1993. --u Syvende årsberetning — Strukturfondene i IW5 1994-1999) og i forhold til den forudgående periode7. Som bekendt tegner disse aktioner sig for næsten 5% af fællesskabsbidraget under mål 1 og 12% under mål 2. Endvidere hedder det i den reviderede ESF-f or ordning, at ESF skal støtte uddannelsesaktioner inden for forskning, videnskab og teknologi i forbindelse med mål 1, 2 og 5b. For så vidt angår EF-initiativerne blev de fleste af SMV- og ADAPT-programmeme iværksat i 1995. SMV-initiativet gør det muligt at finansiere foranstaltninger til fremme af samarbejdet om FTU mellem SMV indbyrdes og mellem SMV og forskningscentre, centre for overførsel af teknologi, universiteter og uddannelsescentre. ADAPT-initiativet (1,5 mia. ECU, heraf 400 mio. til mål 1- regioner) fremmer bl. a. samarbejde og udvekslinger mellem virksomheder samt forskning i teknolo gioverførsler til virksomheder og erhvervsuddannelsesinstitutioner. Hertil kommer de nyskabende aktioner i henhold til artikel 10 i EFRU, i forbindelse med hvilke der i anden halvdel af 1995 blev indkaldt forslag til udvikling af regionale innovationsstrategier, regionale strategier for udvikling af informationssamfundet og tværregionale net til udvikling af specifikke applikationer vedrørende informationssamfundet'. Budgettet for disse aktioner for perioden 1995-1999 er sat til 20 mio. ECU til informationssamfundet og 15 mio. ECU til samarbejdsaktioner, der fremmer innovation og teknologioverførsel. I øvrigt tages der i det fjerde rammeprogram vedrørende forskning i henhold til meddelelsen af 1993 hensyn til kriteriet om økonomisk og social samhørighed, navnlig i den tredje aktion (»Formidling og udnyttelse af forskningsresultater«) og den fjerde aktion (»Forskeruddannelse og -mobilitet«). Som led i den førstnævnte aktion er der for tiden 18 innovationscentre (af i alt 52), der er i funktion i mål l-regionerne og ét i en mål 6-region. De fleste af mål 2- og 5b-regionerne er dækket af nettet af innovationscentre. For så vidt angår forskeraktionen giver den forskerne i de ugunstigt stillede regioner mange muligheder, navnlig forskerne i mål 1- og 6-regionerne. F. eks. tillægsstipendier af ét års varighed, der skal fremme forskernes tilbagevenden til deres oprindelige laboratorium; betaling af ophold for højtkvalificerede videnskabsmænd i disse regioner; fremme af netværk mellem ugunstigt stillede områder og mere velstående områder; udvælgelse af ansøgninger om adgang til de store anlæg under hensyntagen til følgerne for det videnskabelige og tekniske potentiale i de ugunstigt stillede regioner; tilskyndelse til de ugunstigt stillede regioners deltagelse i Eurokonferen cerne; regelmæssig evaluering af resultaterne af programmet på samhørighedsområdet (der blev i 1995 oprettet en arbejdsgruppe, der skulle tage sig af denne opfølgning). 6. Strukturfondene og transeuropæiske net Generelt bruger strukturfondene fortsat en væsentlig del af deres budget til finansiering af de transeuropæiske net under ét9. Udarbejdelsen af en oversigt med henblik på overvågning af de forskellige EF-instrumenters finansielle interventioner og fastlæggelsen af en procedure for flerårig programmering for de transeuropæiske transportnet vil bidrage til en bedre koordinering og sam menhæng mellem de forskellige instrumenter. I 1995 kom de transeuropæiske net et skridt nærmere med vedtagelsen af finansforordningen10, hvori er fastsat betingelserne og procedurerne for ydelse af økonomisk støtte fra Fællesskabet til projekter af fælles interesse inden for rammerne af transport-, telekommunikations- og energinettet. I denne forordning er der fastsat budgetbevillinger på 2,345 mia. ECU for perioden 1995-1999. 7 Se årsberetningen for 1994. • Se kapitel I. B. 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. ' Se årsberetningen for 1994. 10 Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 <?2l Transeuropæiske transportnet Udviklingen af transeuropæiske transportnet, som skal afbøde nogle af randområdernes mangler med hensyn til infrastruktur og forbindelser med de centralt beliggende regioner i Fællesskabet, hænger nøje sammen med den fælles transportpolitik11. Fællesskabets bidrag på dette område tænkes ydet i form af retningslinjer, der kan fremme opfyldelsen af to fundamentale mål, det indre marked og den økonomiske og sociale samhørighed. Nettene skal hovedsagelig skabe forbindelse mellem på den ene side indlandsområder, øområder og randområder og på den anden side de centralt beliggende områder i Fællesskabet. I disse retningslinjer fastlægges i henhold til traktatens bestem melser herom (afsnit XII, artikel 129 B, C og D) mål og prioriteter samt hovedlinjerne for de aktioner, der påtænkes gennemført. I retningslinjerne fastlægges også projekter af fælles interesse. Samtlige forslag er gengivet i de EF-retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet, der blev vedtaget af Europa-Parlamentet ved andenbehandling i december 1995. Heri betragtes multimodal transport som en af de løsninger, der skal vælges for at forbedre miljøbeskyttelsen. I disse retningslinjer peges der ligeledes på de forskellige elementer, der skal indgå i de transeuropæis ke transportnet: • vejnettet (75. 000 km), hvoraf 20. 000 km skal bygges eller renoveres i de kommende ti år. 40% af arbejdet skal udføres i randområderne; • jernbanenettet (73. 000 km med tidshorisonten 2010). Målet er at fjerne flaskehalsene i de centrale regioner og forbedre nettets kvalitet i randområderne (udstyr, elektrificering, nye tilslutningslinjer osv. ); • havnene, hvis effektivitet er af afgørende betydning for de perifere medlemsstater, og informa tions- og forvaltningsnettet for skibsfarten, hvis fremtidige udvikling (større sikkerhed og effekti vitet, uden at det går ud over miljøet i de økologisk følsomme områder) direkte berører de perifere lande; • lufthavnsnettet, som spiller en særlig rolle som adgangsvej, navnlig i randområderne, og den gradvise etablering af et trafikstyringsnet for luftfarten, som vil fylde et stort tomrum i visse randområder. Fællesskabet bidrager til finansieringen gennem ovennævnte finansforordning. Det sker i form af en medfinansiering af feasibility-undersøgelser, lånegarantier eller rentegodtgørelser samt i visse særlige tilfælde, hvor der kân påvises et behov, i form af direkte investeringstilskud som supplement til de midler, medlemsstaterne sætter ind. Ifølge de godkendte økonomiske prognoser er der fastsat et beløb på 1,8 mia. ECU til finansiering af transportprojekter, navnlig de 14 projekter, der blev valgt som prioriterede projekter på Det Europæiske Råds møde i Essen12. I 1995 var tildelingen på 240 mio. ECU. For at gøre fællesskabsinterventionerne så effektive som muligt har Kommissionen foreslået et vejledende flerårigt program for perioden 1996-1999. Dette budget for det transeuropæis ke transportnet er et supplement til strukturfondsfinansieringerne (navnlig gennem EFSR'er), som dækker visse strækninger af transportnettet (i Spanien, Irland og Italien) samt Samhørighedsfondens finansiering, som også dækker strækninger af transportnettet i de støttemodtagende medlemsstater. Alle disse interventioner koordineres gennem samråd og høringer mellem de forskellige tjenestegrene i Kommissionen. EFRU og Samhørighedsfonden bidrager nemlig i høj grad til gennemførelsen af projekter af fælles interesse, der indgår i de transeuropæiske transportnet. Herved er det muligt at afhjælpe manglen på infrastrukturer, som er en af hindringerne for personers eller varers frie bevægelser til eller fra randområderne. EFRU medfinansierer ligeledes bygningen af adgangsveje til de transeuropæiske net. Disse to fonde er ved deres bestræbelser for at støtte projekter vedrørende forskellige transportformer et af Fællesskabets vigtigste instrumenter, når det drejer sig om at udvikle det transeuropæiske net og opnå formålet med dette net, nemlig at øge mobiliteten under hensyntagen til Fællesskabets miljøpolitik. " Jf. Kommissionens meddelelse om den fremtidige udvikling af den fælles transportpolitik (KOM(92) 494). Heri behandles navnlig politikken vedrørende de transeuropæiske net og nødvendigheden af at inddrage miljøbeskyttelse i transportpolitikken. 12 Se årsberetningen for 1994. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Transeuropæiske energinet Retningslinjerne for de transeuropæiske gas- og elnet blev vedtaget af Europa-Parlamentet ved andenbehandling den 26. oktober 1995 ligesom de specifikke foranstaltninger vedrørende de transeu ropæiske energinet. Strukturfondene bidrager gennem EFSR/SPD'erne, men også gennem INTER REG II, væsentligt til udviklingen af de transeuropæiske energinet. I 1995 ydede Kommissionen et væsentligt bidrag gennem REGEN-afsnittet i INTERREG til udvikling af gasnet i Grækenland og Den Iberiske Halvø1 \ Disse projekter figurerer blandt de ti projekter, der blev udpeget som prioriterede energiprojekter af Det Europæiske Råd i Essen i december 1994. I øvrigt er et af de grundlæggende mål for politikken vedrørende de transeuropæiske energinet (traktatens artikel 129 B) at bidrage til den økonomiske og sociale samhørighed og navnlig at skabe forbindelse mellem Fællesskabets randområder og centrale områder. Som led i denne politik bevilgede Kommissionen i 1995 over budgettet for de transeuropæiske net 12,2 mio. ECU til medfinansiering af undersøgelser vedrørende energinettene, heraf 6,5 mio. ECU (53%) til projekter i tilbagestående regioner. Transeuropæiske telekommunikationsnet For så vidt endelig angår telekommunikation blev retningslinjerne for de transeuropæiske net og ISDN-nettet godkendt den 19. oktober 1995. De fastsætter den generelle ramme for finansieringen af europæiske aktioner vedrørende ISDN-nettet. 7. Strukturfondene og gennemsigtigheden af de offentlige aftaler Overholdelsen af EF-reglerne for indgåelse af offentlige aftaler er et af de krav, der udtrykkeligt nævnes i artikel 7 i rammeforordningen vedrørende strukturfondene. Kommissionen sørger for overholdelse af de gældende regler på to måder, dels i forbindelse med ansøgningerne om medfinan siering, dels når den udøver sin kontrol af fondene og overvåger, at reglerne overholdes. I det første tilfælde er der på grund af partnerskabs- og programmeringsprincipperne alene tale om forudgående kontrol med overholdelsen af reglerne om offentlige aftaler (traktat og direktiver), når der er tale om større projekter på over 25 mio. ECU. Under programmernes gennemførelse er det gennem overvåg ningsudvalgene, at Kommissionen kan kontrollere overholdelsen af reglerne om offentlige aftaler. ;Men på grund af det store antal projekter, der er tale om, er der ikke tale om en systematisk kontrol fra Kommissionens side. Det påhviler nemlig først og fremmest de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne systematisk at kontrollere disse reglers overholdelse, når der indgås offentlige aftaler i forbindelse med programmernes gennemførelse. Ved hvert kontrolbesøg på stedet14 er overholdelsen af reglerne om offentlige aftaler ét af de punkter, der systematisk kontrolleres. Ved behandlingen af tvister om tilsidesættelse af reglerne om offentlige aftaler griber Kommissionen endvidere ind over for finansieringerne, såfremt der er tale om EF-medfinansieringer. Således gjorde visse større tvister i 1995 det muligt at fastslå, at der stod EF-finansieringer på spil. Trods disse forskellige oplysningskilder spiller tilfældighederne endnu en stor rolle, og der er stor fare for diskrimination. Selve systemet, som går ud på at medfinansiere programmer og ikke projekter, indebærer, at kontrollen med overholdelsen af reglerne om offentlige aftaler navnlig skal foretages af de nationale myndigheder, der står for programmernes gennemførelse og projekternes udvælgelse. Kommissionen overvejer imidlertid at forbedre situation. Det skal først og fremmest sikres, at direktiverne gennemføres korrekt i de nationale lovgivninger. En mulig løsning, der skal behandles og drøftes i partnerskab med medlemsstaterne under hensyntagen til nærheds- og partners kabsprincipperne, kunne bygge på følgende elementer: fremlæggelse over for den ordregivende myndighed af en attest på, at reglerne om offentlige aftaler er overholdt; oprettelse af et kontrolor- 11 Se kapitel I. B. l. EF-initiativer. 14 Se kapitel II. B. Kontrol og økonomisk forvaltning. Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 223 gan, der skal kontrollere de gældende bestemmelser; ansvarliggørelse af den ordregivende myndighed i tilfælde af fællesskabsfinansieringer. Det er under alle omstændigheder nødvendigt at gå videre med udviklingen af kontrolsystemet for at få bedre kendskab til, hvorledes de offentlige aftaler fungerer, og for at opnå en mere forebyggende og mindre repressiv kontrol. 8. Strukturfondene og konkurrencepolitikken I henhold til traktatens artikel 92 og 93 kontrollerer Kommissionen statsstøtten til virksomheder, for så vidt den fordrejer konkurrencevilkårene og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen lægger i sine kriterier for vurdering af støtten stor vægt på den økonomiske og sociale samhørighed, hvilket fremgår af de generelle bestemmelser, der blev vedtaget i 1995. Således peges der i retningslinjerne vedrørende beskæftigelsesstøtte15 på, at denne støtte kan gøres til genstand for en gunstig forhåndsindstilling, såfremt den har til formål at skabe nye arbejdspladser i en ugunstigt stillet region. Endvidere er der visse muligheder for at forhøje Fællesskabets supplement til medlems staternes støtte til forskning og udvikling16, når de støttede projekter gennemføres i en støtteberetti get region. Til gengæld er det vigtigt, at Kommissionen sørger for, at der er sammenhæng mellem strukturpolitikken og konkurrencepolitikken, idet virksomhedsstøtte udgør en væsentlig del af strukturinterventionerne. For at sikre denne sammenhæng gennemgår Kommissionen de støtteforan staltninger, der er omhandlet i programmeringsdokumenterne, og kontrollerer bl. a. , at den nationale finansiering, der modsvarer EF-finansieringerne, er led i ordninger, som Kommissionen har god kendt i henhold til traktatens artikel 92 og 93. I 1995 fortsatte den forbedring af sammenhængen mellem konkurrence- og strukturpolitikken, der blev påbegyndt i 199417. For det første var det muligt at afslutte revisionen af kortene over de regioner i Spanien og Belgien, der er berettiget til at modtage regionalstøtte på nationalt plan. Ud over at overholde tidsplanen i programmeringen af de forskellige strukturfondsmål forbedrer disse kort sammenhængen mellem på den ene side de regioner, der støttes på nationalt plan, og på den anden side de regioner, der er berettiget til at modtage strukturfondsstøtte. For det andet forelagde de tre nye medlemsstater, Østrig, Finland og Sverige, Kommissionen listen over de ordninger, der var genstand for EF-medfinansiering. Nogle af disse ordninger blev accepteret uden ændringer, fordi de var blevet godkendt i 1994 i forbindelse med aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samar bejdsområde. Andre, der var blevet iværksat før ikrafttrædelsen af EØS-aftalen, blev ændret i overensstemmelse med Fællesskabets konkurrenceregler. Det var således muligt at godkende kortene over de nye medlemsstaters regioner, der var omfattet af regionale støtteordninger, i 1995. Det forhold, at der er visse områder, der er støtteberettiget under mål 1, 2, 5b og 6, men som ikke er medtaget i en medlemsstats kortlægning af de regionale støtteordninger, er ikke uforenelig med strukturfondenes medfinansiering af virksomhedsstøtteordninger. De støtteordninger, der tillades i disse støtteberettigede områder, skal da være i overensstemmelse med reglerne om støtte til SMV eller de m/mm/s-reglerne eller være omfattet af horisontale miljø- eller F&U-støtteordninger. Endelig fortsætter den bedre samordning af beslutningsprocedurerne vedrørende ydelse af dels struktur fondsstøtte, dels statsstøtte, med at bære frugt, idet det herved er blevet muligt at opnå en hurtigere godkendelse af beslutningerne om ydelse af strukturfondsstøtte. 9. Strukturpolitikken og almen uddannelse og erhvervsuddannelse 1995 var det første år med den nye generation af Fællesskabets handlingsprogrammer inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse. Disse nye handlingsprogrammer, nemlig SOCRATES18 og 15 EFT C 334 af 12. 12. 1995. 16 EFT C 45 af 17. 2. 1996. 17 Se årsberetningen for 1994. " Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995 om iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram SOCRATES. 224 Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 LEONARDO DA VINCI19, blev vedtaget af Rådet på grundlag af artikel 126 og 127 i traktaten om Den Europæiske Union. I begge programmer opfordres der til en kohærent eller komplementær gennemførelse med andre fællesskabsprogrammer og -initiativer. Endvidere fastsættes det i artikel 8 i Rådets afgørelse om LEONARDO DA VINCI, at »inden for rammerne af deres ansvar for gennemførelsen af EF-støtterammerne har medlemsstaterne mulighed for at skabe kohærens mellem dette program og strukturfondene«. Denne understregning af kohærens og komplementaritet er åbenlys på baggrund af udviklingen efter Det Europæiske Råds møde i Essen, som satte almen uddannelse og erhvervsuddannelse øverst på den politiske dagsorden som nøgler til beskæftigelse og konkurrenceevne. Det er nødvendigt, at resultaterne af innoverende projekter på disse områder får indflydelse på strukturfondenes generelle finansieringspolitik. Der er taget praktiske skridt til at sikre komplementaritet mellem fællesskabsinitiativerne ADAPT og BESKÆFTIGELSE og LEONARDO DA VINCI-programmet. De tjenestegrene i Kommissionen, der er ansvarlige for disse programmer, udarbejdede et rammedokument om komplementaritet i marts 1995, som påviste relevansen af de foranstaltninger, der skal træffes. Disse foranstaltninger tog sigte på at undgå dobbeltfinansiering og på at opnå udbytte af en komplementær gennemførelse af begge sæt programmer. Rådets afgørelse 94/819/EF af 6. december 1994 om et handlingsprogram for gennemførelse af en erhvervsuddan- nelsespolitik i Det Europæiske Fællesskab. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 225 KAPITEL III INTERINSTITUTIONEL DIALOG, REGIONALT PARTNERSKAB, DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER INFORMATION OG KOMMUNIKATION Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 227 A. INTERINSTITUTIONEL DIALOG Anvendelsen af strukturfondene giver anledning til en konstant og meget varieret dialog mellem Kommissionen og de øvrige EF-institutioner. Dialogen bliver stadig mere omfattende målt i antallet af deltagende partnere og drøftede emner. Retningslinjerne for disse drøftelser dækker således bredt og vedrører f. eks. den nu systematiske udveksling af oplysninger mellem Kommissionen og bl. a. Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, vedtagelsen af offi cielle dokumenter rettet mod de øvrige institutioner, dvs. meddelelser fra Kommissionen og udtalel ser og beslutninger fra de øvrige institutioner. Disse udvekslinger finder navnlig sted i form af formelle møder (f. eks. Europa-Parlamentets samlinger, udvalgsmøder, ministermøder) eller ufor melle møder (seminarer eller fælles arbejdsgrupper) på politisk eller teknisk plan (mellem tjenestegre ne, i strukturfondsudvalgene). Disse mange kontakter bevirker naturligvis, at mange emner tages op. I 1995 drejede det sig for så vidt angår strukturfondene og den økonomiske og sociale samhørighed naturligvis om godkendelse af programmerne i de nye medlemsstater og det nye PEACE-initiativ til forsoning og fred i Nordirland, forberedelse af Kommissionens afgørelse om fordeling af EF-initiativreserven og de høringer, der fandt sted i den forbindelse, forberedelsen af den anden fase af mål 2-programmerne (1997-1999) eller reaktionerne på den femte periodiske rapport om regionernes socioøkonomiske udvikling (vedtaget i 1994). Det drejede sig ligeledes om spørgsmål vedrørende strukturfondenes funktion, f. eks. deres effektivitet, evalueringen, forløbet af de operationelle programmer og den finansielle gennemførelse i den forbindelse, eller inddragelsen af de regionale og lokale myndigheder og af arbejdsmarkedets parter samt de økonomiske interesseorganisationer. Men også strukturfonde nes miljø blev drøftet, f. eks. deres forbindelse med den europæiske politik for fysisk planlægning, og deres bidrag til fremme af jobskabelsen. 1. Dialog med Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg 1. 1. Europa-Parlamentet Dialogen mellem Kommissionen og Europa-Parlamentet var i 1995 uden afbrydelser og gav gode resultater. Det skal for det første erindres, at i henhold til den »adfærdskodeks«, der blev indgået mellem Kommissionen og Europa-Parlamentet i juli 1993, bliver alle programmerings dokumenter angående strukturindsatsen forelagt Parlamentet. Dialogen mellem Kommissionen og Europa-Parlamentet bygger især på vedtagelse af beslutninger og udtalelser om strukturpoli tikkerne på foranledning af de pågældende parlamentsudvalg og på kommissionsrepræsentan- ters regelmæssige deltagelse i udvalgsmøderne. På det regionale område afgav Parlamentet i 1995 udtalelser om forskellige strukturfondinter ventioner: økonomisk støtte til Portugal vedrørende et specifikt program for modernisering af tekstil- og beklædningsindustrien ', det særlige støtteprogram til fremme af fred og forsoning i Nordirland (PEACE-initiativet)2, Kommissionens forslag om en ekstraordinær EF-støtte til genopbygning af de områder på Madeira, der blev hærget af en cyklon i oktober 1993, og forslaget til beslutning om en lavere punktafgift for den traditionelle rom, der produceres i de oversøiske departementer. Endvidere afgav Parlamentet udtalelse om den femte periodiske rapport om den socioøkonomis ke situation og udvikling i Fællesskabets regioner. Parlamentet fastslog, at der trods en generel forbedring af situationen i Fællesskabets regioner fortsat var store økonomiske og sociale Program, der oprindeligt blev godkendt i 1993 som EF-tekstilinitiativet for Portugal og derefter flyttet til rubrik 3 under finansielle overslag (se årsberetning for 1994 og i denne rapport kapitel I. B. l. EF-initiativer). Se kapitel I. B. l. EF-initiativer. "* Syvende årsberetning — Struktur fondene i 1995 forskelle, og opfordrede til at søge efter de faktorer, der har en negativ indflydelse og bidrager til at øge ulighederne, gennemføre en evaluering af de strukturelle og finansielle interventioner samt styrke kontrollen og skærpe sanktionerne for forkert anvendelse af bevillingerne. Parla mentet ønskede endvidere en undersøgelse af kriterierne for at være berettiget til struktur fondsstøtte for at sikre en større effektivitet og undersøge virkningerne af en fremtidig udvidelse af Unionen: Parlamentet vedtog desuden en beslutning om meddelelsen »Europa 2000 + «, hvori det bl. a. krævede, at det under den regeringskonference, der skulle begynde i 1996, blev bestemt, at unionstraktaten skulle indeholde de elementer, der er nødvendige for at gennemføre en europæisk politik for fysisk planlægning, dvs. bl. a. fælles retningslinjer til sikring af sam menhængen og komplementariteten mellem de forskellige fællesskabspolitikker, styrkelse af politikken vedrørende transeuropæiske net og en retlig ramme, der skal lette det grænseoverskri dende og tværregionale samarbejde. Kommissionen viste sig fuldstændig rede til over for Udvalget om Regionalpolitik at gøre status over gennemførelsen af strukturpolitikkerne. Således underrettede Monika Wulf-Mathies, med lem af Kommissionen med ansvar for regional- og samhørighedspolitikken, efter at have fremlagt arbejdsprogrammet for 1995 på det regionale område parlamentsmedlemmerne om følgerne af det uformelle ministermøde i Strasbourg den 30. -31. marts 19953 og om forslaget til Kommissionens afgørelse om anvendelse af reserven til EF-initiativer4. Hun redegjorde ligeledes for det grænseoverskridende samarbejde og forbindelsen mellem økonomisk og social samhørig hed og Den Økonomiske og Monetære Union. Sidstnævnte emne blev ligeledes behandlet af Y. - T. de Silguy, medlem af Kommissionen med ansvar for økonomiske og monetære anliggender. Inden årets udgang fremlagde Monika Wulf-Mathies Kommissionens arbejdsprogram for 1996, retningslinjerne for interventionerne i mål 1-områderne for perioden 1997-1999 og meddelelsen om samhørighedspolitik og miljø3. Generaldirektøren med ansvar for regionalpolitik og samhørighed redegjorde for aktiviteten i det finansielle samhørighedsinstrument — forløberen for Samhørighedsfonden — i 1993-1994 og fremlagde meddelelsen om de nye regionale pro grammeringer i henhold til strukturfondenes mål 1 og 2. Hvad specielt angår ESF fortsatte den arbejdsgruppe, der var blevet nedsat i slutningen af 1994 mellem Europa-Parlamentets Udvalg for Sociale Anliggender og ESF, sit arbejde i hele 1995. Denne fleksible arbejdsgruppe bestående af fem medlemmer af Udvalget for Sociale Anliggen der på den ene side og direktøren og cheferne for de ansvarlige tjenestegrene i ESF på den anden side holdt i gennemsnit ét møde om måneden i 1995. De behandlede spørgsmål havde horisontal karakter, f. eks. budgetgennemførelse, iværksættelse af OP'erne, evaluering, EF-initiativer, men også mere specifikke spørgsmål som f. eks. nyskabende aktioner i henhold til artikel 6 i ESF- forordningen, informationssamfundet, Revisionsrettens beretning osv. Arbejdsgruppen rejste ligeledes til Italien for at se på aktioner, der medfinansieres af ESF. For så vidt angår spørgsmålene om landbrug og udvikling af landdistrikter blev der under udarbejdelsen af en udtalelse om den femte årsberetning om strukturfondene udvekslet syn spunkter om iværksættelsen af en politik for udvikling af landdistrikter i Den Europæiske Union under de pågældende mål (1, 5a, 5b) og inden for rammerne af EF-initiativet LEADER. Problemerne vedrørende opretholdelse af arbejdspladser i landdistrikter, diversificering af aktiviteterne såvel inden for som uden for landbruget, hensyntagen til spørgsmålene om beskyt telse af naturområder og miljøbeskyttelse blev taget op sammen med mere administrative problemer som f. eks. betalingskredsløbene eller deltagelsen af arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer. Der blev ligeledes afgivet udtalelse om afgrænsningen af bjergområder og ugunstigt stillede landbrugsområder i henhold til Rådets direktiv 75/268/EØF af 28. april 1975 om landbrug i bjergområder og visse ugunstigt stillede områder for så vidt angår de tre nye medlemsstater. Med hensyn til EF-initiativerne blev der afgivet udtalelser om J Se kapitel III. A. 3. Uformelle møder mellem ministrene med ansvar for regionalpolitik og fysisk planlægning. 4 Se kapitel I. B. l. EF-initiativer. ' Se kapitel I. A. 1. 2. Øget integration af miljøet. Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 229 deres gennemførelse i de tre nye medlemsstater, og navnlig om fordelingen af bevillingerne mellem initiativerne og fordelingen af bevillingsreserven for De Tolv. Dialogen mellem Kommissionen og Europa-Parlamentets Udvalg for Fiskeri har ligeledes været konstant. Europa-Parlamentet, der havde krævet socioøkonomiske foranstaltninger til fordel for fiskere; var således meget tilfreds, da disse foranstaltninger blev vedtaget i årets løb6. Emma Bonino, kommissionsmedlem med ansvar for fiskeri, redegjorde for Kommissionens syn på dette spørgsmål under Parlamentets plenarsamling i september 1995. Endvidere blev dialogen mellem Kommissionen og Parlamentets Udvalg for Fiskeri styrket i 1995 ved afholdelse af seminarer om bestemte emner, bl. a. et om strukturpolitikken til fordel for fiskerisektoren (Santiago de Compostela, 2. -3. oktober 1995). 1. 2. Det Økonomiske og Sociale Udvalg Kommissionen følger opmærksomt arbejdet i Det Økonomiske og Sociale Udvalg og deltager på alle niveauer, såvel politiske som tekniske. I 1995 fortsatte Kommissionen samarbejdet og gennemgik samtlige Udvalgets udtalelser. Hvad angår regionalpolitikken var tre kommissionsrapporter genstand for udtalelser fra Udvalget, nemlig den femte årsberetning om gennemførelsen af strukturfondsrefor men (1993), den femte periodiske rapport om den socioøkonomiske situation i regionerne og den årlige rapport om det finansielle samhørighedsinstrument (1993-1994). I forbindelse med hver enkelt udtalelse noterede Kommissionen sig Udvalgets bemærkninger og forslag og gav sin reaktion til kende. Udvalget vedtog ligeledes en udtalelse om PEACE-initiativet. Udvalget valgte i sine initiativudtalelser at behandle spørgsmålet om »samhørighedens fremtid« i tilfælde af en ny udvidelse. Hvad angår de lokale udviklingsinitiativer erindrede det om fordelene ved lokaludvikling fra et økonomisk, geografisk og socialt synspunkt. Hvad angår fysisk planlægning udtalte Udvalget sig om den fremadrettede undersøgelse »Europa 2000 4-« og i den forbindelse om »fysisk planlægning og tværregionalt samarbejde i Middelhavsområdet« i forventning om en større økonomisk og social samhørighed. Med hensyn til Kommissionens meddelelse »Europa 2000+ « delte Udvalget i vid udstrækning Kommissionens synspunkter. Det understregede ligeledes vigtighe den af en fælles holdning til fysisk planlægning. Med henblik herpå støttede Udvalget helhjertet udviklingen af det tværnationale samarbejde som led i revisionen af INTERREG II-initiativet7 samt de bestræbelser, Komitéen for Rumlig Udvikling og Fysisk Planlægning udfolder for at udarbejde det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv (ESDP). Endelig gik Det Økonomiske og Sociale Udvalg ind for, at der i unionstraktaten blev fastsat bestemmelser om fysisk planlægning. Også for så vidt angår ESF fortsatte dialogen i 1995. Kommissionens repræsentanter deltog navnlig i Udvalgets arbejde med arbejdsmarkedsaspekterne og iværksættelsen af strukturfondene. Det samme gælder på fiskeriområdet, hvor Udvalget endvidere enstemmigt afgav to positive udtalelser om de to ændringer' til FIUF-forordningen (ændring af måleenhed og socioøkonomiske foranstaltninger for fiskere). 2. Forbindelser med Regionsudvalget I løbet af 1995 fastlagde Kommissionen retningslinjerne for en dybtgående dialog med Regionsudval get og foreslog et meget bredt samarbejde, der skulle bygge på et årligt høringsprogram, der går ud over de fem områder, der er fastsat i traktaten. Høringerne skulle vedrøre ikke alene lovforslagene men også den forberedende fase før fremsættelsen af forslag. Monika Wulf-Mathies redegjorde ' Se kapitel I. A. 5. 2. Mål 5a-fiskeri. 7 Se kapitel I. B. l. EF-initiativer. • Se kapitel I. A. 5. 2. Mål 5a-fiskeri. 230 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 således under plenarsamlingen i september 1995 for sit syn på informationssamfundet som middel til at styrke Fællesskabets samhørighed. Hun fremhævede den rolle, medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder burde spille for at sikre en rimelig deltagelse fra samtlige regioners side. Udvalget tog endvidere stilling til en række aktuelle emner, som direkte eller indirekte berørte regional- og samhørighedspolitikken. Således udtalte det sig bl. a. om PEACE-initiativet, initiativet vedrørende byudvikling, de nyskabende aktioner i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen og årsrapporten vedrørende Samhørighedsfonden (1994). Udvalget foreslog i sin udtalelse om de regionale og lokale myndigheders rolle inden for partnerskabet, at disse myndigheder blev inddraget mere i strukturfondenes aktioner, men fastslog samtidig, at der var sket fremskridt med hensyn til anvendelsen af partnerskabsprincippet. Udvalget ønskede artikel 4 i strukturfondsforordningen ændret, således at det udtrykkeligt fremgik, at de regionale og lokale myndigheder skulle inddrages i partnerskabet9 Regionsudvalget afgav endvidere en fyldig udtalelse om Kommissioneps meddelelse »Europa 2000+ «. Udvalget var meget positivt indstillet over for meddelelsen, hvis hovedkonklusioner det var enigt i. Udvalget gik bl. a. ind for en europæisk politik vedrørende fysisk planlægning og foreslog, at man begyndte med at udarbejde ESDP'et. Det gentog det forslag, det havde fremsat i sin udtalelse om revisionen af unionstraktaten, nemlig at der i denne skulle optages bestemmelser om fysisk planlægning og tværregionalt, grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde. Endelig var der to udtalelser, som direkte vedrørte landdistrikterne. I den første, som vedrørte udviklingen af turismen i landdistrikter, anbefaledes »en større sammenhæng mellem EF-interventio- nerne samt en harmonisering af de nationale politikker vedrørende turisme i landdistrikter«. Den anden udtalelse vedrørte den europæiske pagt for bjergområder, som var udarbejdet af kongressen for lokale og regionale myndigheder i Europa (Europarådet). Udvalget anbefalede i sin udtalelse, at Den Europæiske Union og medlemsstaterne tiltrådte denne pagt. Problemet vedrørende landområder blev ligeledes taget op i andre udtalelser, bl. a. dem om meddelelsen »Europa 2000+ « og om »foranstaltningerne mod de socioøkonomiske og miljømæssige følger af tørken i Sydeuropa«. 3. Uformelle ministerrådsmøder om regionalpolitik og fysisk planlægning Ministrene for regionalpolitik og fysisk planlægning afholdt i 1995 to uformelle møder, et i Strasbourg den 30. og 31. marts under fransk formandskab og et i Madrid den 30. november og 1. december 1995 under spansk formandskab. Hvad angår regionalpolitik blev der på Strasbourg-mødet gjort status over gennemførelsen af regionalpolitikken for perioden 1994-1999. Man drøftede resultaterne af det arbejde, der var gjort i 1994 for at få programmeringerne vedrørende mål 1, 2 og 5b på plads, og forudsætningerne for, at strukturfondenes interventioner i de følgende år blev vellykkede. Der var, understregedes det, enighed om flere punkter, nemlig om at foranstaltninger til fremme af varig beskæftigelse skulle have høj prioritet, og at alle berørte partnere og sektorer skulle tage del i dem; at det generelt var nødvendigt at koncentrere interventionerne om visse hovedprioriteter, som fuldt ud tog hensyn til Unionens politiske kurs; og endelig at det var absolut nødvendigt at sikre omkostningseffektiviteten i strukturfondene, f. eks. ved grundig overvågning, uafhængige og meget detaljerede evalueringer eller øget finansiel kontrol. Denne effektivisering af fondene er en opgave, som medlemsstaterne og Kommissionen skal varetage i fællesskab. Der blev i Strasbourg aftalt en dato for en undersøgelse af, hvorledes strukturfondene yderligere kan påvirke beskæftigelsen. Det vil også blive undersøgt, hvorledes man kan få partnerskabet til at fungere bedre, bl. a. for at give beskæftigelsesaspektet endnu større vægt. Se kapitel I1I. B. Regionalt partnerskab. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 231 Ministrene drøftede på deres møde den 30. november og 1. december 1995 i Madrid udarbejdelsen af de nye mål 2-programmer for perioden 1997-199910. De fleste af ministrene gik ind for, at der skulle være kontinuitet mellem de to faser. Men de erkendte, at der måtte gøres en indsats for at øge strukturfondenes effektivitet ved at koncentrere midlerne om de mest trængende områder. Ministre ne og Kommissionen blev ligeledes enige om, at de af strukturfondene medfinansierede aktioner skulle bidrage væsentligt til jobskabelsen i mål 2-regionerne. De fandt, at de nye mål 2-programmer burde fokusere på forskning og udvikling, miljøbeskyttelse og fremme af lige muligheder under hensyntagen til de individuelle situationer og de specifikke behov i hver region. Med hensyn til fysisk planlægning fortsatte man på disse møder de overvejelser, der var begyndt de foregående år". Man koncentrerede sig om tre væsentlige og indbyrdes forbundne spørgsmål: udarbejdelse af ESDP'et, iværksættelse af tværnationale samarbejdsprojekter vedrørende fysisk planlægning samt spørgsmålet om, hvor vidtgående strategien for fysisk planlægning på fællesskabs plan skulle være. På Strasbourg-mødet blev der fremlagt »tendens-scenarier«, der ved hjælp af kort skulle vise, hvorledes det europæiske territorium ville udvikle sig, såfremt man blev ved med at føre en uændret politik. Herved blev de særlige kendetegn ved de forskellige regioner i Fællesskabet belyst. Det samme spørgsmål blev uddybet i Madrid. Her skitserede medlemsstaterne de politiske valgmuligheder, de havde, som optakt til en gennemførelse på deres eget område af de principper, der var blevet opstillet under Leipzig-mødet året forinden. Ministrene aftalte ligeledes, at de i 1997 skulle gennemgå et første officielt udkast til ESDP. Hvad angår det tværnationale samarbejde vedrørende fysisk planlægning fremhævede ministrene på de to nævnte møder den store betydning, de tillægger iværksættelsen af det nye afsnit i EF-initiativet INTERREG II C12. Endelig fremlagde Monika Wulf-Mathies to oplæg vedrørende fremtiden for en fællesskabspolitik for fysisk planlægning. I det ene beskrives de politiske og institutionelle perspekti ver i den forbindelse, og i det andet fokuseres der på den europæiske dimension i den fysiske planlægning. 4. Udvalgenes og komitéernes udtalelser De fem udvalg og komitéer, der bistår Kommissionen ved iværksættelsen af strukturfondsforordnin gerne15, var meget aTctive i 1995, navnlig på to områder, nemlig godkendelsen af programmeringerne for de tre nye medlemsstater og iværksættelsen af strukturfondene. Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling i Regionerne holdt tre møder. Det blev hørt to gange efter skriftlig procedure og afgav i alt 16 udtalelser, heraf tre ved skriftlig procedure. Disse udtalelser, der alle var positive og enstemmige, vedrørte programmerne for de nye medlemsstater, først listen over de regioner, der er støtteberettiget under mål 2, derefter de egentlige SPD'er vedrørende mål 1, 2 og 6. Hvad angår iværksættelsen af strukturfondene blev udvalget af Kommis sionen underrettet om retningslinjerne for iværksættelse af aktiviteter i henhold til artikel 10 i EFRU14. Derefter blev der udarbejdet en vejledning over nyskabende aktioner, som blev uddelt til udvalgsmedlemmerne. Samtidig blev der redegjort for de europæiske perspektiver med hensyn til fysisk planlægning, bl. a. som følge af de impulser, der blev givet på de uformelle ministermøder om 10 Det skal erindres, at programmeringen vedrørende mål 2 i henhold til artikel 9 i rammeforordningen om strukturfondene finder sted i to treårige faser (1994-1996 og 1997-1999). Efter første fase skal Kommissionen i snævert samråd med medlemsstaterne foreslå en revision af listen over støtteberettigede områder. " Se navnlig Korfu- og Leipzig-møderne (1994), som er nævnt i den sjette årsberetning (1994). 12 Se kapitel I. B. l. EF-initiativer. " I medfør af artikel 17 i rammeforordningen vedrørende strukturfondene (Rådets forordning (EØF) nr. 2052/88 som ændret). 14 Se kapitel I. B. 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. Svvende årsbeietning -~ Strukturfondene i /W. *) disse spørgsmål". I øvrigt var der en frugtbar udveksling af synspunkter om de forskellige aspekter af gennemførelsen af principperne og programmerne som f. eks. evaluering af regionalpolitikken, kontrol med additionalitetsprincippets overholdelse, Kommissionens interne procedurer for godken delse af programmerne, de finansielle uregelmæssigheder, der var konstateret i forbindelse med forvaltningen af strukturfondene, iværksættelsen af oplysnings- og offentlighedsforanstaltninger. Disse udvekslinger af synspunkter gav Kommissionen og medlemsstaterne lejlighed til at redegøre for deres mål og for de udfordringer, de stod over for, og for at påpege, hvilke punkter der skulle forbedres for at øge effektiviteten af bl. a. EFRU's interventioner. ESF-udvalget var lige så aktivt i 1995. For det første blev dets sammensætning ændret ved rådsaf- gørelse i oktober 1995 som følge af udløbet af medlemmernes treårige mandat. Desuden holdt det fem møder, hvor det i henhold til bestemmelserne afgav udtalelse om udkastene til Kommissionens beslutninger om EFS/SPD'erne, navnlig vedrørende de nye medlemsstater. Endvidere gennemgik ESF-udvalget ligesom Det Rådgivende Udvalg for Omstilling og Udvikling i Regionerne som led i partnerskabet visse horisontale spørgsmål om strukturfondenes iværksættelse, f. eks. gennemførelsen af deres budget, de uregelmæssigheder, der var anmeldt af medlemsstaterne, spørgsmålet om identificering af de endelige støttemodtagere. Udvalget havde også andre, mere fremadrettede drøftelser, bl. a. om EF-initiativet PEACE, fremskridtene med hensyn til EF-initiativerne,, retnings linjerne vedrørende beskæftigelsesstøtte, retningslinjerne for iværksættelse af aktionerne i forbindel se med den sociale dialog, og de nyskabende aktioner i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen. Endelig drøftede udvalget under indtryk af de impulser, det havde fået, sit arbejdsprogram for 1996. For at få medlemmerne til at deltage mere aktivt indledte det endvidere drøftelser om oprettelse af en ad hoc-arbejdsgruppe, som skulle bidrage til arbejdet i henhold til konklusionerne fra Det Europæis ke Råds møde i Essen og handlingsplanerne på beskæftigelsesområdet. Komitéen for Landbrugsstrukturerne og Udvikling i Landdistrikter (STAR-komitéen) holdt lige så mange møder i 1995, nemlig 11. Det afgav 180 positive udtalelser om de foreslåede foranstaltninger. Komitéen har været kraftigt involveret i arbejdet med den nye fase for mål 5b. Faktisk skulle komitéen som et særligt punkt på dagsordenen for hvert møde informeres om, hvor langt man var nået med gennemførelsen af SPD'erne under mål 5b. Endvidere afgav komitéen enstemmig positiv udtalelse om alle de resuméer af mål 5b-programmerne, der blev fremlagt i 1995, og om udkastene til beslutning om godkendelse af programmerne. Komitéen blev endvidere anmodet om mange andre udtalelser, dels om -foranstaltningerne vedrørende mål 5a (bl. a. de nye programmer vedrørende forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter), dels om ledsageforanstaltningerne i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik (navnlig landbrugsmiljøforanstaltningerne). Den Stående Forvaltningskomité for Fiskeristrukturerne afholdt seks møder i 1995, hvor det behand lede alle strukturaktionerne i fiskerisektoren. Komitéen afgav i alt seks positive udtalelser, heraf fem med enstemmighed om SPD'erne for mål 5a-fiskeri og 6 i de nye medlemsstater, og ét om den nye forordning om retningslinjerne for betaling af FIUF's bevillinger14. Endelig holdt Forvaltningskomitéen for EF-initiativer møde i slutningen af 1995 med henblik på en første udveksling af synspunkter om fordelingen af reserven til EF-initiativerne og ændringen af retningslinjerne for fire initiativer, INTERREG II, URBAN, EMPLOI og ADAPT. Der var tale om en orienterende drøftelse, som skulle finde sted, før Europa-Parlamentet afgav udtalelse i begyndel sen af 1996, og før komitéen derefter skulle afgive formel udtalelse. På dette møde fik Kommissionen mulighed for at gøre rede for den prioritering, der lå til grund for dens forslag om anvendelse af reservebevillingerne17, og medlemsstaternes delegationer fik lejlighed til at tilkendegive deres reaktio ner, som Kommissionen lovede at tage hensyn til, så vidt det kunne lade sig gøre. Også på dette møde underrettede Kommissionen medlemsstaterne om sin holdning med hensyn til medfinansieringen af de nationale net inden for rammerne af LEADER II. Se punkt 3 ovenfor. Kommissionens forordning (EF) nr. 1796/95 af 25. juli 1995, EFT 174 af 26. 7. 1995. Se kapitel I. B. l. EF-initiativer. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 233 B. REGIONALT PARTNERSKAB 1. Almindelig oversigt Med den faktiske iværksættelse af programmerne i 1995 trådte overvågningen af interventionerne inden for rammerne af det regionale partnerskab ind i den aktive fase (f. eks. blev der i 1995 afholdt 86 møder i de regionale overvågningsudvalg under mål 5b). Derfor er det skønnet hensigtsmæssigt i denne beretning at beskrive, hvorledes partnerskabet og programovervågningen fungerer på regionalt plan. De oplysninger om forberedelsen af de nye programmeringer, der er indeholdt i den foregående årsberetning, illustrerer, hvor forskelligt de administrative strukturer er opbygget og fungerer i Den Europæiske Unions regioner og medlemsstater. Hvorledes det regionale partnerskab i strukturfonds- sammenhæng faktisk fungerer, afhænger naturligvis af denne administrative og politiske opbygning. De foreliggende oplysninger om oprettelsen af forvaltnings- og overvågningsorganerne bekræfter for det første, at de regionale myndigheder deltager i stort tal. Denne udvikling er en forbedring i forhold til den foregående programmeringsperiode. Situationen er mere differentieret for så vidt angår de øvrige territoriale partnere, særlig de lokale partnere, og afhænger af disses institutionelle og finansielle beføjelser. I visse tilfælde er det organer, som er sammensat af eller repræsenterer lokale myndigheder, der deltager i overvågningen af interventionerne. Inddragelse af miljømyndigheder: Siden revisionen af strukturfondsbestemmelserne i 1993 har der været pligt til at inddrage miljømyndighederne i udarbejdelsen og gennemførelsen af programmerne. De spiller en særlig værdifuld rolle som garanter for, at Fællesskabets miljøregler bliver overholdt. Det skal af programmeringsdokumenterne navnlig fremgå, hvilke forholdsregler der er truffet med henblik på denne inddragelse. I sin meddelelse om samhørighedspolitikken og miljøet1 fremhævede Kommis sionen ligeledes miljømyndighedernes store betydning for gennemførelsen af strukturinterventio nerne. Det fremgår navnlig af bestemmelserne, at miljømyndighederne skal være medlemmer af overvågningsudvalgene for de forskellige programmer, navnlig når disse indeholderforanstaltnin ger af betydning for miljøet. Ved iværksættelsen af strukturinterventionerne er overvågningsudvalgene den vigtigste partnerskabs- mekanisme på nationalt, regionalt eller subregionalt plan. Disse udvalg, som holder møde mindst to gange om året pr. intervention (SPD, OP, globaltilskud osv. ), fungerer generelt godt og giver mulighed for at inddrage de forskellige regionale og lokale partnere fuldt ud. Men reglerne vedrøren de dette partnerskab er ikke nemme at arbejde med, bl. a. er de nationale procedurer og fællesskabs procedurerne ret komplekse (samråd på forskellige niveauer, frister, flere forskellige interventions- områder osv. ). Disse indviklede procedurer kan undertiden afholde nogle af de berørte parter fra et deltage helt og fuldt. Kommissionen mener, at strukturfondenes forvaltning kan forenkles. Men forpligtelsen til at udnytte strukturfondsbevillingerne bedst muligt kræver procedurer, der kan sikre effektiv udnyttelse og kontrol. En stor del af disse udvalgs arbejde består normalt i finansiel overvågning og gennem førelse af interventionerne. Der må foretages flere og mere globale analyser af de fulgte strategier og resultaterne af interventionerne. Udvalgene, hvis opgave er meget operationelt orienteret, har en arbejdsorganisation, der ikke altid egner sig til at følge de retningslinjer eller eventuelt forslag til nye retningslinjer, som EF-institutionerne vedtager i programmernes løbetid (f. eks. meddelelserne om beskæftigelse, miljø, lige muligheder). Regionsudvalgets undersøgelse og den udtalelse, Regionsudvalget har afgivet om det regionale partnerskab2, bekræfter stort set denne konklusion. Udvalget bemærker særlig, at »med enkelte 1 Se kapitel I. A. 1. 2. Større integration af miljøhensyn. 2 Initiativudtalelse nr. 234/95 af 20. juli 1995: »De regionale og lokale myndigheders rolle i forbindelse med strukturfondenes partnerskabsprincip«. 234 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 undtagelser inddrages de lokale og regionale myndigheder mere i arbejdet end i den foregående programmeringsperiode« (punkt 17). Det understreger, at partnerskabet kræver en »politisk vilje« og giver »de fordele, der er forbundet med en kraftig inddragelse af partnerne« (punkt 36). Dog finder udvalget det nødvendigt »at forenkle samtlige regler vedrørende strukturfondene« (punkt 23). Blandt Regionsudvalgets forslag er der nogle, der fortjener at blive fremhævet: • de forskellige involverede parter (staten, regionen, Kommissionen) skal være medunderskrivere af programmeringsdokumenterne. Denne praksis, der blev fulgt i forbindelse med de tidligere integrerede Middelhavsprogrammer, har naturligvis stor politisk bevågenhed, men den vil være vanskelig at gennemføre; • »uklarhederne i forordningerne med hensyn til partnerskabets funktioner« skal begrænses. Dette interessante forslag kan måske ikke gennemføres umiddelbart, men Kommission anerkender dets berettigelse. Der er nemlig fare for, at uklare regler om ansvarsfordelingen ved interventionernes iværksættelse kan gå ud over interventionernes synlighed og deres gennemførelse »i marken«; • artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2052/88 som ændret skal udtrykkeligt nævne de lokale og regionale myndigheder, »idet disse har en demokratisk adkomst til at repræsentere lokale og regionale behov og prioriteter«. Faktisk nævner artikel 4 allerede »de kompetente myndigheder og organer [. ], som medlemsstaten har udpeget på nationalt, regionalt, lokalt eller andet plan«. Generelt er Kommissionen, som også ønsker at forbedre det regionale partnerskabs funktion, klar over de begrænsninger, der følger af hensynet til subsidiaritet, til effektivitet og til de enkelte partneres institutionelle, retlige og finansielle beføjelser. 2. Gennemførelse af det regionale partnerskab i medlemsstaterne3 Belgien: På grund af landets føderale struktur henhører forvaltningen, gennemførelsen og overvåg ningen af programmerne under den wallonske og den flamske regions respektive kompetence. Overvågningsudvalgene holder møder under formandskab af det føderale Ministerium for Interna tionale Relationer. Undersøgelsen af projekterne og deres overensstemmelse med kriterierne for støtteberettigelse og'fællesskabsbestemmelserne gennemføres af de tekniske udvalg. Kommissionen kan være til stede, uden stemmeret, men kan fremsætte tekniske bemærkninger. Kun for Walloniens vedkommende indeholder gennemførelsesreglerne for programmerne bestemmelse om Kommissio nens deltagelse i disse tekniske udvalg. Den forudgående udvælgelse af projekterne finder sted i et andet forum, nemlig udvælgelsesudvalget, hvor Kommissionen ikke er repræsenteret. De tekniske udvalg holder på grundlag af denne første udvælgelse møde to gange om året før overvågningsudval genes møder. For så vidt angår overvågningsudvalget for mål 5a-fiskeri er begge regioner, den flamske og den wallonske, repræsenteret. Danmark: Ligesom i Belgien er der i Danmark oprettet tekniske udvalg ved siden af overvågningsud valgene. De tekniske udvalg mødtes syv gange i 1995. Kommissionen kan deltage — dog kun som observatør — men har endnu ikke gjort det. Tyskland: For så vidt angår de nye delstater og Østberlin (mål 1) gennemføres EFSR'en af et tværregionalt flerfondsovervågningsudvalg, af horisontale overvågningsunderudvalg og i hver del stat af et »flerfonds« overvågningsunderudvalg. Det tværregionale flerfondsovervågningsudvalg holdt to møder i 1995 for at drøfte generelle emner vedrørende EFSR'ernes gennemførelse. Det nedsatte underudvalgene for de enkelte delstater og godkendte retningslinjerne vedrørende teknisk bistand. Underudvalgene for de enkelte delstater mødtes i alle delstater i 1995, og i juni 1995 afholdt Kommissionen et informationsseminar, hvor man drøftede visse aspekter af den materielle og 3 Det bemærkes, at for så vidt angår fiskerisektoren (mål 5a), som ikke er regionaliseret, er regionernes repræsentan ter i flere medlemsstater fuldgyldige medlemmer af overvågningsudvalgene. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 2is finansielle gennemførelse samt foranstaltninger, der skulle sikre, at der blev taget mere hensyn til fællesskabspolitikkerne. Også for mål 2 blev der indført særlige ordninger. Kommissionen foreslog, at man ved siden af overvågningsudvalget på føderalt plan, som omfatter samtlige delstater og fonde, med henblik på programmer omfattende fællesskabsstøtte på over 40 mio. ECU oprettede underudvalg for de enkelte delstater. Disse skulle sikre en effektiv overvågning på regionalt plan af disse programmer og ville være i overensstemmelse med partnerskabsprincippet. Forhandlingerne herom med de nationale myndigheder var ikke afsluttet ved udgangen af 1995. Det bemærkes, at overvågningsudvalget for mål 2, og også underudvalgene, hvis de griber ind, er kompetente med hensyn til både mål 2- programmerne og EF-initiativprogrammerne (bortset fra INTERREG-programmerne, i forbindelse med hvilke der er oprettet særlige overvågningsudvalg, fordi de har et helt specifikt formål). Delstaten Berlin udgør et særtilfælde, idet der her er ét underudvalg, som holdt møde ved udgangen af 1995, der har kompetencen med hensyn til såvel mål 2-programmerne (Vestberlin) som mål 1- programmerne (Østberlin), herunder de EF-initiativer, der er fastsat til fordel for Berlin. Endelig er det for så vidt angår mål 5b delstaterne, der har ansvaret for gennemførelsen af hvert enkelt program. Med hensyn til »fiskeri«-interventionerne er delstaterne repræsenteret i de to overvågningsudvalg, nemlig ni delstater i mål 5a-udvalget og seks delstater og Berlin (Øst) i mål 1- ud valget. Spanien: I 1995 holdt de regionale overvågningsudvalg vedrørende mål 1 to møder, mens udvalgene vedrørende mål 2 og 5b holdt ét møde. De regionale myndigheder havde deltaget i udarbejdelsen af de prioriterede interventionsfelter for EFSR'erne for mål 1 og 2 og i udarbejdelsen af de regionale OP'er. Deres andel af strukturfondsstøtten afhænger af, hvilke beføjelser de har, hvilken struktur fond der er tale om, og hvilken type foranstaltninger, der gennemføres. For så vidt angår de lokale myndigheder får de også en mindre del af fællesskabsstøtten, selv om de ikke har medvirket ved udarbejdelsen af EFSR'erne. I forbindelse med interventioner, der er godkendt og/eller planlagt for mål 1, tegner de foranstaltninger, som henhører under de selvstyrende områders og de lokale myndigheders kompetence, sig således for henholdsvis 35% og 10% af den samlede EFRU-støtte til EFSR'en. For mål 2-interventionerne når tallene op på henholdsvis 48% og 16%. De regionale myndigheder er ligeledes medlemmer af de regionale flerfondsovervågningsudvalg for mål 1 og 2. Derimod er de lokale myndigheder ikke altid repræsenteret i disse udvalg, bortset fra udvalget for mål 2 »Pais Vasco« (hvor de tre Diputaciones Forales er medlemmer) og »Baléares« (tre medlemmer repræsenterer de elleve kommuner, der modtager støtte) samt udvalget vedrørende OP »lokalt miljø« og OP »lokaludvikling« under mål 1. I mål 5b's tilfælde er der også en vilje til at inddrage lokale myndigheder i programmernes gennemførelse i visse regioner, hvor de såkaldte bjerglandbrugssammenslutninger inddrages fuldt ud i programmeringen. Endelig er hvert selvstyrende område repræsenteret enten i overvågningsudvalget vedrørende mål 5a-fiskeri (seks områder) eller i overvågningsudvalget vedrørende fiskeriprogrammet under mål 1 (elleve områder). Frankrig: For så vidt angår mål 1- og mål 2-interventionerne ledes overvågningsudvalgene, der består af repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder (Conseil régional, Conseil général, kommuner) og for statens og Kommissionens regionale tjenester, af regionens præfekt. Samtlige udvalg (fem vedrørende mål 1,19 vedrørende mål 2) var oprettet og holdt møde i 1995. I forbindelse med mål 5b fik statens repræsentanter i regionerne ansvaret for programmernes gennemførelse, men hvert enkelt overvågningsudvalg omfatter ligeledes repræsentanter for lokale og regionale myndighe der og for arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer. For at tage hensyn til de store interne forskelle i visse regioner, som omfatter et meget stort mål 5b-område, er der i visse programmer fastsat foranstaltninger (eller underforanstaltninger), som programmeres på subregion alt niveau (departementer). Formålet er at inddrage de lokale myndigheder mere. Endelig er alle kystregioner fuldgyldige medlemmer af overvågningsudvalget for PESCA-initiativet. --*-'1 Svvende åtsbeieining Stiukiiiifondene i lw>5 Irland: For så vidt angår forvaltning og administration af strukturfondene betragtes Irland som én »region«, én enhed. Men de otte regionale myndigheder har ansvaret for at styre strukturfondsudgif terne i deres region. Med henblik herpå afholdes der regelmæssige møder mellem de regionale myndigheder og den nationale administration, hvor de opnåede resultater drøftes. De regionale myndigheder vil også medvirke ved midtvejsevalueringen af EFSR'en, som skal finde sted i 1996. De deltager ligeledes i det særlige møde, der afholdes efter de ordinære møder i overvågningsudvalget for EFSR'en. Det regionale overvågningsudvalg omfatter lokale folkevalgte personer, repræsentan ter for frivillige organisationer og lokale myndigheder, repræsentanter for de offentlige myndigheder og arbejdsmarkedets parter. Italien: De regionale myndigheder i Italien spiller en vigtig rolle ved gennemførelsen af de af strukturfondene medfinansierede aktioner, bl. a. under mål 1 (Mezzogiorno), fordi det i første række er dem, der står for gennemførelsen af OP'erne. Ca. halvdelen af de fællesskabsmidler, der er fastsat i EFSR for mål 1, forvaltes af regionale administrationer. Regionerne deltager ligeledes i program mer, som forvaltes centralt. Også i forbindelse med mål 2 har regionerne ansvaret for programmer nes iværksættelse, mens det for så vidt angår mål 5b er regionerne og de selvstyrende provinser, der har ansvaret. Hvad angår »fiskeri«-interventionerne inden for rammerne af FIUF er der seks regioner (Abruzzo, Basilicata, Calabria, Puglia, Sicilia og Sardegna), der deltager i overvågningsud valget vedrørende mål 1 (FIUF), mens den selvstyrende provins Trentino deltager i overvågningsud valget vedrørende mål 5a. Generelt har dialogen mellem Kommissionen, staten og regionerne udviklet sig tilfredsstillende. Kvaliteten af de oplysninger, der fremlægges af de regionale myndigheder med ansvaret for program mernes gennemførelse, er i det store og hele god, og overvågningsudvalgene høres, som de skal. Desuden er der gjort en stor indsats for på organisatorisk plan at styrke de regionale strukturer, der gennemfører interventionerne, i overensstemmelse med den aftale, der blev indgået mellem Kommis sionen og den italienske regering i juli 19954. Således er der for hver region på politisk og administrativt plan oprettet »cabine di regia«, som har kontakten med den nationale »cabina di regia«. De har til opgave at samordne de forskellige afdelinger, der deltager i iværksættelsen af prioriteterne eller de specifikke foranstaltninger inden for de forskellige programmer. Det er gået hurtigere med at oprette disse cabine di regia i mål 2-regionerne end i de øvrige regioner. Nederlandene: For så vidt angår samtlige støtteberettigede områder under mål 1 og 2 forvaltes og overvåges programmerne under det nationale erhvervsudviklingskontors ansvar. Dette kontor er igen afhængigt af Handels- og Industriministeriet. Kontoret foretager den endelige godkendelse af bl. a. de projekter, der medfinansieres af EFRU. Projekterne er i forvejen blevet udvalgt af et teknisk udvalg, hvis møder Kommissionen kan deltage i som observatør. Under overvågningsudvalgenes møder, som Kommissionen deltager i, orienteres Kommissionen bl. a. om de projekter, der er udvalgt med henblik på medfinansiering, og dem der er afvist. Orienteringen sker i form af en liste over disse projekter og deres finansielle konsekvenser. Derimod er det regionerne, der har ansvaret for programmernes gennemførelse for så vidt angår mål 5b. Østrig: Det regionale partnerskab i Østrig var i 1995 præget af udarbejdelsen af de nye programmer. For mål 1 og 2 blev programmerne udarbejdet i et partnerskab omfattende de nationale, regionale og lokale myndigheder. Et udvidet partnerskab omfattende Kommissionen og arbejdsmarkedets parter vil senere blive iværksat i overvågningsudvalgene for SPD'erne. Portugal: For så vidt angår denne medlemsstat, som er fuldt ud støtteberettiget under mål 1, og hvis territoriale struktur ikke er særlig regionaliseret, har Kommissionen over for de portugisiske myndig heder bekræftet den store betydning, den tillægger et partnerskab med de regionale myndigheder. I denne henseende skulle situationen blive bedre end tidligere, efter at der i 1995 blev oprettet regionale rådgivende udvalg, der skulle overvåge gennemførelsen af de regionale OP'er. Det bemærkes, at for 4 Se kapitel I. A. 2. Mål 1. Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 ^^ så vidt angår overvågningsudvalget vedrørende OP »fiskeri« deltager repræsentanter for de selvsty rende regioner Açores og Madeira som observatører. Finland: Der har udviklet sig et meget omfattende partnerskab i Finland i forbindelse med udar bejdelsen af de nye programmeringsdokumenter. Således har udarbejdelsen og iværksættelsen af SPD'erne for mål 2 og 6 fundet sled i tre etaper. Først udarbejdes programmerne for hver enkelt berørt region. De centrale myndigheder samler derefter de regionale projekter i ét SPD for hvert mål, som godkendes af Kommissionen, og som dækker hele landet. SPD'erne indeholder overslag over fordelingen af bevillinger mellem aktiviteterne og de forskellige regioner. Begge SPD'er overvåges af et overvågningsudvalg bestående af repræsentanter for samtlige regioner, de ministerier, der er ansvarlige for finansieringen, Kommissionen og arbejdsmarkedets parter. I hver enkelt region varetages forvaltningen af programmet af et regionalt overvågningsudvalg bestående af repræsentan ter for regionen, de nationale ministeriers lokale kontorer og arbejdsmarkedets parter. Det regionale overvågningsudvalg planlægger selv programmets gennemførelse i regionen på grundlag af den plan, der oprindelig blev forelagt de centrale myndigheder. Beslutningerne om projektfinansieringen træffes i stor udstrækning af de centrale ministeriers lokale kontorer eller af ministerierne selv, men det regionale udvalg gennemgår og skal godkende samtlige projekter. Udvalget kan således kontrolle re gennemførelsen og i vid udstrækning fastlægge retningslinjerne for SPD'ets gennemførelse i sin egen region. Iværksættelsen af programmerne vedrørende mål 3 og 4 er ligeledes meget decentraliseret. Det finske Arbejdsministerium samordner interventionerne vedrørende menneskelige ressourcer i forbindelse med samtlige mål og har ansvaret for gennemførelsen af de fleste af ESF's horisontale programmer. Andre ministerier, bl. a. Undervisnings- og Handels- og Industriministeriet, deltager ligeledes i gennemførelsen, mens de kommunale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og de ikke-statslige organisationer deltager i gennemførelsen af de regionale og lokale ESF-foranstaltninger. Udarbejdel sen af budgettet for de enkelte projekter og de nationale regler sikrer, at vide kredse får kendskab til de beslutningsprocedurer, der gælder for projekter, som medfinansieres af ESF. I forbindelse med de horisontale programmer er beslutningsprocessen decentraliseret i Arbejdsministeriet og de øvrige berørte ministerier (Handels- og Industri- samt Landbrugsministeriet). På regionalt plan sikrer de rådgivende udvalg for beskæftigelsesområderne og de regionale forvaltningsudvalg, at aktiviteterne integreres, ved at gennemgå samtlige projekter i de regionale støtteprogrammer, førend de kompe tente myndigheder træffer endelig afgørelse. Endelig fremhæver ESF nødvendigheden af at sikre et konkret samarbejde mellem administrationerne for interessegrupper, regioner, kommuner, universi teter og andre uddannelsesinstitutioner, arbejdsformidlinger og repræsentanter for erhvervslivet. De fleste af projekterne i programmerne gennemføres således inden for rammerne af et partnerskab. Sverige: De regionale partnere i Sverige medvirker fuldt ud i udarbejdelsen af de programmer, der forelægges Kommissionen. De omfatter repræsentanter for de lokale og regionale regeringer, amtsråd, arbejdsgivere, fagforeninger, finansinstitutter, landbrugs- og miljøinteresser, lokale sam menslutninger og andre. De vil ligesom den nationale regering og Kommissionen være repræsenteret i overvågningsudvalgene vedrørende SPD'erne. Endvidere vil størstedelen af budgettet for program merne (80%) blive gennemført af de regionale forvaltningsudvalg under de lokale og regionale strukturer på stedet. Visse foranstaltninger, f. eks. dem under mål 5a, vil blive forvaltet af centrale organer, mens den samiske befolkning vil modtage et globaltilskud. Det Forenede Kongerige: Partnerskabsbegrebet er blevet styrket i de programmer, der blev godkendt i 1994. For hvert SPD, uanset om det vedrører mål 1, 2 eller 5b, er der på regionalt plan oprettet et overvågningsudvalg med den regionale direktør for regeringskontoret som formand og omfattende repræsentanter for alle de vigtigste berørte parter, navnlig de pågældende ministerier (miljø, handel og industri, transport, uddannelse og beskæftigelse, landbrug) og Kommissionen. De lokale myndig heder, uddannelsessektoren og den private sektor er ligeledes repræsenteret i overvågningsudvalgene. Der kan være mellem fem-seks medlemmer (Gibraltar) og ca. 40 medlemmer (f. eks. East Midlands) i hvert overvågningsudvalg. De lokale myndigheder spiller her en fremtrædende rolle. De besætter som regel ca. en tredjedel af pladserne i overvågningsudvalgene. Normalt repræsenteres de af embedsmænd, men i visse tilfælde er der blandt medlemmerne også folkevalgte personer. Navnlig 23X Svvende årsberetning -•••- Strukturfondene i 1995 hvad angår mål 2-programmerne har Kommissionen kraftigt henstillet til de britiske myndigheder, at disse råder bod på underrepræsentationen af folkevalgte medlemmer (i fire af de seksten overvåg ningsudvalg vedrørende mål 1 og 2) og af arbejdsmarkedsparter og økonomiske interesseorganisatio ner, en underrepræsentation som skyldes modstand fra den britiske stat. Dette udvidede partnerskab er i visse tilfælde blevet udnyttet til afholdelse af ad hoc-møder indkaldt af formændene for overvågningsudvalgene. Også byudviklingsorganisationerne og de regionale og lokale udviklingskontorer er repræsenteret. Foreninger, miljøinstitutioner (f. eks. National Rivers Authority eller Scottish Natural Heritage) og undertiden store lokale virksomheder spiller ligeledes en rolle, men ikke så stor. Også den private sektor medvirker, f. eks. handelskamre eller andre organisationer som Railtrack, »Training and Enterprise Councils« (som spiller en stor rolle i England og Wales) og »Local Enterprise Councils« (de kompetente myndigheder i Skotland) Der er ligeledes sikret deltagelse af lokale universiteter o. lign. og af repræsentanter for ungdomsuddannelserne (for unge over 16 år). Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 7^0 C. DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER OG ØKONOMISKE INTERESSEOR GANISATIONER 1 • Partnerskabet omfattende arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer og dets rolle i overvågningen af strukturinterventionerne 1 forbindelse med overvågningen af strukturfondsprogrammerne, og navnlig under møderne i overvågningsudvalgene, har Kommissionen fremhævet vigtigheden af i højere grad at inddrage arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer i arbejdet. De arbejder i lige høj grad for økonomiske og sociale forbedringer og kan derfor yde et nyttigt bidrag til gennemførelsen af programmerne i deres regioner. Arbejdsmarkedets parters deltagelse antager forskellige former i de forskellige medlemsstater, afhængig af de institutionelle, retlige og finansielle beføjelser, der er tillagt dem, og afhængig af strukturfondenes mål. 1. 1. Almindelig oversigt I 1995 fortsatte og afsluttede Kommissionen sin analyse af de måder, hvorpå arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer involveres i overvågningen af strukturfondsaktio nerne. Generelt kan der sondres mellem fire forskellige situationer: • arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer deltager faktisk i overvåg ningsudvalgene. Kun en mindre del af fællesskabsstøtten berøres af demie situation, men næsten alle ESF's interventioner under mål 3 og 4 er dog genstand for en overvågning med deltagelse af arbejdsmarkedets parter; • arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer deltager ikke direkte i over vågningsudvalgenes arbejde, men er repræsenteret via nationale eller regionale økonomiske og sociale råd; • arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer deltager hverken direkte eller indirekte i overvågningsudvalgene. Men der er, undertiden systematisk, fastsat supplerende aktiviteter (informationsmøder, rådgivende udvalg, seminarer osv. ), hvorigennem de kan oriente res om interventionernes gennemførelse og fremsætte deres ønsker og forslag; • der er ikke truffet nogen specifik bestemmelse med henblik på inddragelse af arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer i iværksættelsen og overvågningen af strukturin terventionerne. Denne situation vedrører endnu en væsentlig del af den ydede fællesskabsstøtte. Den seneste udvikling synes at bekræfte, at de myndigheder, der har ansvaret for gennemførelsen af strukturinterventionerne er blevet mere villige til at inddrage et større antal partnere og aktører i overvågningen af Fællesskabets strukturindsats. Med henblik herpå støtter Kommissionen alle de supplerende informations-, hørings- og samarbejdsaktiviteter, som de ansvarlige myndigheder gen nemfører for at gøre de forskellige partneres medvirken så effektiv som muligt under hensyntagen til deres reelle ansvar og i øvrigt også til deres tekniske og operationelle formåen. 1. 2. Iværksættelse i medlemsstaterne af partnerskabet omfattende arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer Ud over denne generelle redegørelse er det skønnet hensigtsmæssigt at beskrive situationen i de forskellige medlemsstater for at illustrere ovenstående redegørelse, idet der skelnes mellem de forskellige strukturfondsmål efter om de har regional karakter eller ej. ~ Syvende årslierctning — Strukturfondene i 1995 Programmeringer med regional karakter (mål 1, 2, 5b) Belgien, Luxembourg, Nederlandene, Danmark: I disse fire medlemsstater er der bestemmelser om regelmæssig oplysning af arbejdsmarkedets parter (navnlig fagforeninger og repræsentanter for arbejdsgiverforeninger) om programmernes afvikling. Arbejdsmarkedets parter er fuldt ud medlem mer af overvågningsudvalgene vedrørende SPD'erne og de af EF-initiativerne, der kræver deres tilstedeværelse. For så vidt angår mål 5b i Belgien og Danmark er der fire repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, i Belgien to repræsentanter for arbejdsgiverne og to repræsentanter for arbejdstagerne, og i Danmark to fagforeningsrepræsentanter, én repræsentant for virksomhedsledel serne og én repræsentant for landbruget. I Nederlandene er der fem, én arbejdsgiverrepræsentant, tre arbejdstagerrepræsentanter og én repræsentant for landbruget. Tyskland: Arbejdsmarkedets parter inddrages på forskellig måde afhængig af målene. Med hensyn til mål 1 (nye delstater) afholdes der før møderne i de horisontale overvågningsudvalg ' forberedende møder med deltagelse af arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer. For mål 2's vedkommende er det meningen, at arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisa tioner skal inddrages i arbejdet i de underudvalg for de enkelte delstater, som Kommissionen har foreslået for de dyreste programmer. Men forhandlingerne herom var ved udgangen af 1995 endnu ikke afsluttet. I forbindelse med mål 5b informeres arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer (handelskamre o. lign. og parterne i kollektive overenskomster) gennem infor mationsmøder, der afholdes før og efter møderne i overvågningsudvalgene. Spanien: Arbejdsmarkedets parter er ikke medlemmer af overvågningsudvalgene vedrørende EFS R'erne og OP'erne for mål 1 og 2. De skal som medlemmer af Spaniens Økonomiske og Sociale Udvalg efter hvert møde i EFSR-overvågningsudvalgene informeres om, hvor langt man er nået med EFSR'erne og de tilknyttede programmer, projekter og/eller globaltilskud. I den forbindelse er det for første gang lykkedes for Kommissionen at overtale de spanske myndigheder til at holde møde med arbejdsmarkedets parter inden for rammerne af Det Økonomiske og Sociale udvalg. Mødet havde bl. a. til formål at informere udvalget om de konklusioner, overvågningsudvalget vedrørende EFSR for mål 2 var nået frem til i andet halvår. I forbindelse med mål 5b er billedet lidt mere varieret fra region til region. To regionale overvågningsudvalg omfatter nemlig repræsentanter for fagfore ningerne og Det Økonomiske og Sociale Udvalg, mens der i de øvrige regioner alene afholdes særlige informationsmøder. Frankrig: Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer er bredt repræsenteret i overvågningsudvalgene, i nogle mere end i andre. Hvad angår mål 1-programmerne deltager arbejdsmarkedets parter i overvågningsudvalgene gennem en repræsentant for det regionale Økono miske og Sociale Råd for så vidt angår Corse og Nord-Pas-de-Calais. I de oversøiske departementer (Réunion, Guyana, Guadeloupe, Martinique) er deltagelsen af de forskellige handelskamre o. lign. (for handel og industri, landbrug og håndværk) i overvågningsudvalgene institutionaliseret. Ret ningslinjerne for deltagelsen er dog forskellige. Enten er de nemlig medlemmer af selve overvågnings udvalget, eller de inviteres til et informationsmøde efter udvalgets møde. Endvidere blev der ved godkendelsen af SPD'erne for de oversøiske departementer afholdt formelle møder med samtlige repræsentanter for arbejdsmarkedets parter i hver af regionerne, dvs. med deltagelse ikke alene af handelskamre o. lign. , men også af arbejdsgiver- og brancheorganisationer og af repræsentanter for fagforeningerne. Det skal ligeledes bemærkes, at Kommissionens tjenestemænd, når de besøger de enkelte regioner, jævnligt holder møde med handelskamre o. lign. og udveksler synspunkter med hensyn til visse aspekter af programmernes gennemførelse. For så vidt angår mål 2 er arbejdsmarkedets parter repræsenteret i overvågningsudvalgene for samtlige SPD'er ved en repræsentant for det regionale Økonomiske og Sociale Råd. Men i forbindel se med mål 5b omfatter overvågningsudvalgene ud over de lokale og regionale partnere repræsentan ter for de regionale landbrugs-, håndværks- handels- og industrikamre samt medlemmer af det Se kapitel III. B. Regionalt partnerskab. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 241 regionale Økonomiske og Sociale Råd. Det bemærkes, at visse overvågningsudvalg har åbnet sig for repræsentanter for miljøbeskyttelsesorganisationer. Irland: Arbejdsmarkedets parter har deltaget fuldt ud i forvaltningen af strukturfondenes udgifter siden reformen af fondene i 1989. Deres repræsentanter er fuldgyldige medlemmer af overvågnings udvalgene vedrørende OP'erne og deltager som sådanne i beslutningerne om strukturfondsinterven tionerne. Denne deltagelse er meget værdsat og tilfører forhandlingerne i de forskellige overvågnings udvalg nyttig viden om forskellige brancher. Arbejdsmarkedets parter er endvidere repræsenteret i hvert af de otte regionale overvågningsudvalg2. Endelig deltager de i et særligt møde, der afholdes efter de ordinære møder i overvågningsudvalgene for EFSR'en. Arbejdsmarkedets parter deltager således fuldt ud i forvaltningen af strukturfondene i Irland. Italien: Udvidelsen af partnerskabet til at omfatte arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesse organisationer er en virkelig nyskabelse i forhold til den foregående periode. I forbindelse med EFSR for mål 1 er det bestemt, at repræsentanter for de vigtigste arbejdsgiver-og arbejdstagerorganisatio ner jævnligt skal inddrages i overvågningsudvalgenes arbejde ved at deltage i de tekniske komitéer, der forbereder overvågningsudvalgenes møder, og i det informationsmøde, der afholdes om udvalge nes afgørelser. Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer har været krafti gere involveret i mål 2-programmerne. De spillede en anerkendt rolle ved udarbejdelsen af omstil lingsplanerne og under forhandlingerne om SPD'erne i 1994 og deltog som fuldgyldige medlemmer i arbejdet i overvågningsudvalgene for SPD'et for mål 2 (én repræsentant for fagforeningerne, én repræsentant for arbejdsgiverorganisationerne og én repræsentant for de lokale myndigheder). I forbindelse med mål 5b er arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer også repræsenteret i alle overvågningsudvalg, men kun som rådgivere. Østrig: Arbejdsmarkedets parter (arbejdsgiverorganisationer, fagforeninger, handelskamre og for så vidt angår mål 1 repræsentanter for landbrugerorganisationerne) er repræsenteret i overvågningsud valgene. Deres nøjagtige rolle i disse udvalg var imidlertid i begyndelsen af 1996 stadig genstand for drøftelser. Portugal: Som tilfældet er med det regionale partnerskab, lægger Kommissionen stor vægt på, at arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer deltager i partnerskabet i Portu gal, og det har den bekræftet over for de portugisiske myndigheder. Kommissionen har opnået, at Portugals Økonomiske og Sociale Udvalg ca. fire gange om året underrettes om, hvor langt EFSR'en for mål 1 er kommet. Finland og Sverige: I Finland som i Sverige er repræsentanterne for arbejdsmarkedets parter (arbejdsgiverorganisationer, fagforeninger, handelskamre og for så vidt angår mål 6 repræsentanter for landbrugsorganisationerne) fuldt ud medlemmer af overvågningsudvalgene. Disse organisationer høres også, når der skal træffes afgørelser om vigtige projekter. Det bemærkes, at der er gjort en indsats for at udvide partnerskabet og få diverse organisationer, der repræsenterer lokalbefolknin gerne (f. eks. de svenske folkebevægelser), optaget som medlemmer af overvågningsudvalgene. Det Forenede Kongerige: Dialogen mellem arbejdsmarkedets parter i Det Forenede Kongeriges Programmer er ikke så udviklet som i andre medlemsstater. I ingen af programmerne forpligtes samtlige arbejdsmarkedets parter til at påtage sig ansvaret for programmernes gennemførelse i regionerne. Arbejdsmarkedets parter er undertiden inddraget i det udvidede regionale partnerskab, men deltager ikke i overvågningsudvalgene. De informeres om programmerne, men måden, hvorpå dette sker, varierer fra region til region. Undertiden er det formanden for overvågningsudvalget som efterfølgende aflægger rapport for de berørte arbejdsmarkedsparter (i forbindelse med mål 5b afholdes der efter udvalgsmøderne særlige informationsmøder beregnet for lokale myndigheder og foreninger). I andre tilfælde informeres arbejdsmarkedets parter i den udstrækning, det skønnes nødvendigt. I intet tilfælde gennemføres der systematiske forudgående høringer af arbejdsmarkedets parter. Se kapitel II1. B. Regionalt partnerskab. --''- Syvende årsbeietning • Siiukiuifondene i 1995 Programmeringer uden regional karakter (mål 3, 4, 5a) I forbindelse med mål 3 er arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer repræsenteret i overvågningsudvalgene i samtlige medlemsstater bortset fra Det Forenede Kongerige. Situationen er stort set den samme for overvågningsudvalgene vedrørende mål 4, hvor arbejdsmarke dets parter er fuldgyldige medlemmer. Her er de økonomiske interesseorganisationer (f. eks. handels kamre o. lign. ) dog oftere repræsenteret end tilfældet er for andre mål. I Tyskland deltager den føderale handels- og industrikammerorganisation (DIHT) og håndværksrådenes organisation (ZdH) i rådgivende egenskab i overvågningsudvalgene vedrørende mål 4. Det samme er tilfældet i Finland, Frankrig, Nederlandene, Østrig og Italien. For så vidt angår strukturaktionerne i fiskerisektoren (mål 5a) deltager arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer (fiskeri- og/eller akvakulturvirksomheder, ansatte i fiskeri sektoren, brancheorganisationer) direkte i overvågningsudvalgene i seks medlemsstater (Østrig, Danmark, Finland, Grækenland, Irland, Sverige), mens de i to andre medlemsstater, Frankrig og Nederlandene, kun deltager indirekte, dvs. på forberedelsesstadiet. 2. Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer på fællesskabsplan På fællesskabsplan har Kommissionen befæstet den praksis, der er fastsat i forordningerne, og som går ud på hvert år at høre arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationerne på fællesskabsplan. Den arbejdsgruppe, Kommissionen foreslog under mødet i december 1994, blev. oprettet i 1995. Herved blev det muligt at gå bort fra reglen om årlige høringer og indføre et løbende samarbejde. To møder i gruppen i løbet af 1995 gav mulighed for at forberede den formelle årlige høring bedre. Denne blev af tekniske årsager først gennemført i begyndelsen af 1996. Under denne høring fremlagde Kommissio nen den sjette årsberetning om strukturfondenes anvendelse i 1994. Kommissionen gjorde også foreløbig status over strukturfondenes aktivitet i 1995 og redegjorde for det igangværende arbejde med den første treårsrapport om den økonomiske og sociale samhørighed. Blandt de bemærkninger, der blev fremsat af arbejdsmarkedets parter, kan nævnes følgende: • arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer ønsker i lighed med Kommis sionen at udbrede kendskabet til strukturindsatsens resultater og følger, bl. a. dens bidrag til styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed. Derfor er arbejdsmarkedets parter absolut interesseret i forberedelserne til treårsrapporten om samhørighed. De finder, at rapporten ligele des bør indeholde retningslinjer for den nyorientering af strukturpolitikkerne, der skal finde sted efter 1999 for at øge effektiviteten; • visse brancher er bekymret over de vedvarende problemer inden for landbrug og fiskeri, handels- og industrikamrenes og lignende organisationers ønske om at deltage konkret i strukturinterven tionerne og SMV's vanskeligheder med at opnå fællesskabsstøtte; • man ønsker, at Kommissionen i fremtidige årsberetninger vil gøre mere ud af konkrete spørgsmål som f. eks. om arbejdsmarkedets parters og de økonomiske interesseorganisationers deltagelse i overvågningen af interventionernes gennemførelse; • det erkendes, at der er sket en gradvis forbedring, men alligevel må arbejdsmarkedets parter inddrages meget mere i overvågningen af strukturindsatsen. Arbejdsmarkedets parter er imidlertid klar over de tekniske vanskeligheder i forbindelse med deres deltagelse, f. eks. når det drejer sig om at vurdere projekternes potentielle følger for regionaludviklingen og jobskabelsen. Følgelig går de også ind for målrettet teknisk bistand, som kan kvalificere dem til dette arbejde. Kommissionen er enig med arbejdsmarkedets parter på de fleste punkter. Den er klar over, at de kun kan deltage effektivt i overvågningen, såfremt de har de nødvendige tekniske og praktiske kvalifika tioner. I 1995 støttede EFRU da også 15 seminarer, der var arrangeret af EFS for at sætte de regionale og nationale fagforeningsledere i stand til at deltage i overvågningsudvalgene vedrørende Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 243 mål l-regionerne. Forinden var der afholdt et seminar i Luxembourg med deltagelse af Kommissio nen. Formålet var at fastsætte målene, retningslinjerne og arbejdsmetoderne. Resultaterne, konklu sionerne og forslagene fra hvert af de 15 seminarer, der blev afholdt i de forskellige medlemsstaters tilbagestående regioner, blev fremlagt under et fælles møde i Lissabon. Her fik EFS' ledelse lejlighed til at gøre samlet status og forelægge Kommissionen sine konklusioner. EFS fastslog, at fagforenin gerne kun i ret begrænset grad var repræsenteret i overvågningsudvalgene, og mente, at de burde fortsætte med at kræve at blive inddraget i arbejdet for at sikre, at programmerne og projekterne førte til en dynamisk regionaludvikling, som kunne bidrage til jobskabelsen. Men EFS fastslog også, at fagforeningerne ikke havde de tekniske kvalifikationer, der kræves for at overvåge strukturinter ventionerne. Ifølge EFS burde den tekniske bistand, der er fastsat i strukturfondsforordningerne, anvendes til at forbedre disse kvalifikationer. Med henblik herpå gik EFS ind for etablering af et net af regionale eksperter, som kunne støtte fagforeningernes overvågningsvirksomhed. For så vidt angår ESF støtter den visse af arbejdsmarkedets parter ved at finansiere forskellige uddannelsesaktioner. Disse aktioner, der er fastsat i artikel 6 i ESF-forordningen3, kan styrke de aktioner, der er fastsat i programmeringsdokumenterne for mål 4 og ADAPT-initiativet, hvori det hedder, at arbejdsmarkedets parter skal deltage aktivt i gennemførelsen af programmerne. Allerede i slutningen af 1994 havde Kommissionen i samråd med de pågældende arbejdsmarkedsparter udar bejdet retningslinjerne for de aktioner, der finansieres inden for denne ramme, og forelagt dem ESF- udvalget. Retningslinjerne vedrørte for det første den økonomiske og institutionelle EF-ramme, inden for hvilken andre former for aktioner kunne udvikle sig, for det andet de nye produktionsme toder og måder at tilrettelægge arbejdet på og endelig en række emner, der vedrører såvel de industrielle forandringer som arbejdsmarkedet. I overensstemmelse med disse retningslinjer finansierede ESF således i 1995 uddannelsesaktioner for europæiske arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer4. For så vidt angår EFS drejede det sig om 14 kurser med deltagelse fra alle femten medlemsstater om de nye teknologiers beskæftigelsesmæssi ge konsekvenser på de forskellige områder som f. eks. højhastighedstog, telekommunikationsindu stri, lufttransport og miljø. Endvidere blev der organiseret forskellige kurser for arbejdsgiver- epræsentanterne som led i det af UNICE-CNPRI fremlagte program. Hvad angår CEEP's første handlingsprogram var det ment som et bidrag til diskussionen om ligestillingen mellem arbejdsmar kedets parter. Fondazione Regionale Pietro Seveso havde for sit vedkommende stillet med handlings programmet »Udvikling og evaluering af modeller for arbejdsmarkedsrelationerne i Europa«. Endvi dere finansierede ESF i partnerskab med de relevante arbejdsmarkedsparter sektorundersøgelser om de industrielle forandringers arbejdsmarkedsmæssige konsekvenser (bl. a. faglige kvalifikationer, nye kvalifikationer og nye fag). Disse sektorundersøgelser vedrørte bl. a. tekstil-, beklædnings- og fodtøjssektoren. I fortsættelse af de overvejelser, der blev påbegyndt i slutningen af 19945, blev grundlaget lagt til en mekanisme for inddragelse af arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer i aktionerne til afhjælpning af følgerne af de industrielle forandringer. Der blev således etableret nye strukturer, der er bedre tilpasset fremtidens dialog mellem arbejdsmarke dets parter. Der skal lægges vægt på nødvendigheden af at inddrage de pågældende organisationer i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter i Europa. En meddelelse fra Kommissionen skulle i 1996 belyse dette spørgsmål nærmere. Hvad angår spørgsmålene om landdistrikterne er det især Den Rådgivende Komité for Landbrugs strukturer, der høres af Kommissionen. Komitéen holdt to møder i 1995 og drøftede de store linjer i politikken for landdistriktudvikling. Der blev også rejst specifikke problemer, bl. a. spørgsmålene om fællesskabsstøtte til førtidspensionering inden for landbruget, støtte til unge landbrugeres etablering og iværksættelse af LEADER H-initiativet. Kommissionen underrettede ligeledes sine partnere om } Se kapitel I. B. 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 4 Disse aktioner er en fortsættelse af den forudgående periodes aktioner. I 1996 skulle der iværksættes en efterfølgen de og meget omfattende evaluering af AFETT- og CONPRI I-aktionerne. Denne evaluering har naturligvis stor betydning, både for ESF, som finansierer aktionerne, og for støttemodtagerne. 5 Se årsberetningen for 1994. 244 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 situationen for så vidt angår EFSR/SPD'erne og OP'erne vedrørende mål 1, 5b og 6, gennemførelsen af LEADER li-initiativet og ledsageforanstaltningerne til reformen af den fælles landbrugspolitik*. Endelig blev der udvekslet synspunkter om Den Rådgivende Komité for Landbrugsstrukturers rolle, funktion og fremtid. Inden for fiskerisektoren er det Den Rådgivende Komité vedrørende Fiskeri, som repræsenterer Fællesskabet i dialogen med fagets udøvere. Komitéen blev ved flere lejligheder orienteret om iværksættelsen af FIUF, aktionerne i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen7 og PESCA- initiativet. I marts 1995 deltog Emma Bonino, kommissionsmedlemmet for fiskerianliggender, i et møde i denne komité. Her behandledes bl. a. strukturinterventionerne til fordel for fiskeriet og socioøkonomiske foranstaltninger for fiskere. Endvidere deltog Kommissionens tjenestegrene i arbejdet i Det Paritetiske Udvalg for Sociale Problemer inden for Havfiskeriet, som blev oprettet som led i dialogen med arbejdsmarkedets parter i Europa. I forbindelse med de tematiske seminarer, som Kommissionen arrangerede for de europæiske parlamentarikere8, blev nogle af møderne udvidet til at omfatte repræsentanter for fiskerierhvervet. Det første seminar (Ancona, 22. -23. juni 1995) vedrørte bevarelse af fiskeressourcerne, og det andet (Santiago de Compostela, 2. -3. oktober 1995) var forbeholdt strukturpolitikken vedrørende fiskeri og akvakultur. ' Forordning (EØF) nr. 2078/92, 2079/92 og 2080/92. 7 Se kapitel l. B. 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. • Se kapitel III. A. l. Dialog med Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 245 D. INFORMATION OG KOMMUNIKATION, FORMIDLING AF GOD PRAKSIS 1. Information og kommunikation Bestemmelser vedrørende medlemsstaterne Medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til information og offentlighedvfremgår af artikel 32 i forordning (EØF) nr. 4253/88 som ændret og af den tilsvarende beslutning, der blev vedtaget af Kommissionen den 31. maj 1994 ". Ved denne beslutning forpligtede Kommissionen sig til at fremme beslutningens gennemførelse ved at forsyne de berørte myndigheder i medlemsstaterne med en praktisk håndbog. Denne blev offentliggjort i 1995 og tilstillet de ansvarlige for strukturpolitikkerne i de nationale forvaltninger. Ved samme lejlighed blev disse opfordret til at gøre rede for situationen på området og sørge for, at overvågningsudvalgene tog spørgsmålet op. Informationspligten fremgår ligeledes af de standardbestemmelser, der er knyttet til beslutningerne om godkendelse af SPD'erne, og overvågningsudvalgene arbejder vedvarende for, at EU-bestemmel- serne overholdes. Kommissionens repræsentanter henledte overvågningsudvalgenes opmærksomhed på dette spørgsmål under møderne i 1995. I forbindelse med iværksættelsen af OP'erne vedtog flere overvågningsudvalg endvidere kommimikationsplaner, der blev finansieret inden for rammerne af den tekniske bistand. Kommissionens informationsaktiviteter For så vidt angår EFRU kunne Kommissionen i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen træffe visse uafhængige foranstaltninger som led i den tekniske bistand. Således medfinansierede Kommis sionen deltagelsen i vigtige arrangementer, afholdelsen af seminarer og andre punktvise aktioner. I forbindelse med arrangementer, som blev medfinansieret af Kommissionen, blev der således opstillet dokumentations- og informationsstande 40 forskellige steder i 1995, hvilket gav kontakt med 17. 000 besøgende. Der blev lagt særlig vægt på at få disse manifestationer dækket af medierne og på udarbejdelsen af særlige pressemeddelelser. Kommissionen udarbejder ligeledes forskellige former for publikationer, som bl. a. distribueres på grundlag af et regionalt kartotek omfattende ca. 30. 000 adresser, også i de nye medlemsstater. Således offentliggøres næsten alle programmeringsdokumen ter vedrørende mål l-regionerne (EFSR'er i uforkortet udgave og i form af resuméer) og mål 2- regionerne (alene i form af resuméer). Regionalpolitiske nyheder offentliggøres i et månedligt brev, og der kan hentes oplysninger om regionalpolitik og samhørighed på Internettet2. »Miljøet og regionerne: mod en bæredygtig udvikling« Dette er titlen på en informationsbrochure, der er udgivet af Kommissionen, og som henvender sig til en bred kreds. I brochuren gøres der status over miljøet i regionerne, og der redegøres for hovedlinjerne i Fællesskabets miljøpolitik — bl. a. det femte miljøhandlingsprogram — samt for de aktioner, der gennemføres i de forskellige regioner i Fællesskabet. Brochuren beskriver både strukturfondenes og samhørighedsfondens aktioner og giver eksempler på projekter, der er gennemført siden 1989. Kommissionen fortsatte endvidere efter vedtagelsen af en revideret kommunikationsstrategi i marts 1995 sine bestræbelser for at udvide sin kontaktflade og sine mål. Således blev en pilotaktion, der var blevet en succes i Frankrig, udvidet med hjælp fra Kommissionens kontorer i medlemsstaterne til at omfatte Spanien, Det Forenede Kongerige og Tyskland. Denne udvidelse af medieplanen øgede 1 Kommissionens beslutning om de foranstaltninger med henblik på information og offentlighed, der skal iværksættes af medlemsstaterne i forbindelse med interventionerne fra strukturfondene og det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) — EFT L 152 af 18. 6. 1994 (se ligeledes årsberetningen for 1994). 2 Europa-server: http. //www. cec. lu. •>4(i Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 kendskabet til den europæiske regionalpolitik og medførte en øget presse-og TV-dækning af disse spørgsmål på nationalt og regionalt plan. Som led i denne strategi udvidede Kommissionens sin videobank, som løbende anvendes af TV-staiïonerne, og etablerede et billedarkiv. Indsatsen for at gøre ESF mere synlig, særlig for den brede offentlighed, og øge gennemsigtigheden af dens aktiviteter har ført til udarbejdelse af en kommunikationsplan og koordinering af kommuni- kationsforanstaltningerne. Således blev det første møde med repræsentanter for de enkelte medlems stater afholdt i 1995, og det vil blive efterfulgt af to seminarer i 1996. På dette møde blev der udvekslet synspunkter om information og kommunikation og om ESF's synlighed i medlemsstaterne. Endvidere blev der udarbejdet en generel informationsbrochure om ESF på ni sprog, som blev distribueret i over 160. 000 eksemplarer. Herved blev et reelt informationsbehov opfyldt. Der blev ligeledes udarbejdet flere publikationer om EF-initiativerne EMPLOI og ADAPT og om mål 4. Endelig deltog ESF i flere arrangementer, der skulle styrke udvekslingen af erfaringer og knowhow, bl. a. i Opio og Sevilla. Hvad angår EUGFL-Udviklingssektionen blev informationsbehovet dækket ved en aktiv deltagelse i udarbejdelsen af de regionale brochurer med henblik på Det Europæiske Råds møde i Madrid. I fremtiden vil Kommissionen arbejde for en kraftig styrkelse af sin informationspolitik for så vidt angår udvikling af landdistrikter. FIUF står ikke tilbage hvad angår dokumentationsmateriale og arrangementer. De publikationer, der blev udgivet i 1994 om strukturaktionerne på fiskeriområdet3, blev distribueret i samtlige medlems stater. De blev suppleret af femten brochurer, der blev finansieret i henhold tii artikel 4 i FIUF- forordningen4, og som henvendte sig til et bredt publikum. De vedrørte FIUF's interventioner i de enkelte medlemsstater. Hertil kom en publikationen »Akvakultur og miljøet i Det Europæiske Fællesskab«. Endvidere afholdt Kommissionen i Santiago de Compostela (Spanien) et seminar om strukturpolitikken til fordel for fiskeri- og akvakultursektoren med deltagelse af mange EF-parla- mentarikere og repræsentanter for erhvervslivet. Kommissionen arrangerede også en rundbordssam tale i Bruxelles om omstillingen af de fiskeriafhængige områder for at få et bedre kendskab til de europæiske erfaringer på dette område og analysere dem. 2. Formidling af god praksis Kommissionens informationsvirksomhed angående strukturfondene vedrører ikke alene program merne og deres gennemførelse, men også nyskabende aktioner. Formålet er at formidle kendskabet til disse til en bredere kreds. Disse formidlingsaktioner gennemføres navnlig i form af etablering af net og afholdelse af større møder o. lign. For så vidt angår nyskabende aktioner og tværregionale samarbejdsaktioner i henhold til artikel 10 i EFRU antager formidlingen tre hovedformer: • for det første bidrager pilotprojekterne RECITE (internt samarbejde) og ECOS-OUVERTURE (eksternt samarbejde) i kraft af de net, de er tilsluttet, til en udveksling af erfaringer, som hurtigt er ved at udvikle sig til en overførsel af knowhow mellem medlemmerne. Denne overførsel vedrører nyskabende praksis på områder af fælles interesse på nettet, f. eks. mekanismerne til kontrol og forebyggelse af forurening (ENVIRONET), vindyrkningsteknikker (DYONISOS) og instrumenter til brug ved edb-beregninger (de videnskabelige centres netværk). På et mere forberedende niveau findes programmet PACTE/udveksling af erfaringer vedrørende mindre netværk, som har til formål at skabe offentlighed omkring det tværregionale samarbejde gennem J »Det Europæiske Fællesskab og fiskerisektoren. Vejledning vedrørende strukturstøtten«, »Common Fisheries Policy«, løsblade i samlemappe, der omfatter strukturaspektet, »Den nye fælles fiskeripolitik«, en brochure, som indeholder et kapitel om strukturstøtten. 4 Se kapitel I. B. 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 247 udvekslinger af oplysninger og erfaringer på områder af fælles interesse inden for regionaludvik ling; • i forbindelse med lanceringen af disse netværk arrangerer Kommissionen forskellige aktiviteter, der skal samle medlemmerne af nettene. Medlemmerne deltager også i daglange arrangementer, hvor der sker en sammenfatning af de gode former for praksis med henblik på en videreformid ling på regionalt plan. Disse arrangementer fører endvidere til udarbejdelse af dokumenter, der distribueres til et bredt publikum; • endelig er der Directoria-møderne, som Kommissionen hvert år holder i Bruxelles (to gange i 1995). Her mødes delegationer fra ca. 500 lokale myndigheder, som repræsenterer 1. 200 deltage re, for at blive informeret om de programmer vedrørende nyskabende aktioner og tværregionalt samarbejde, der vedrører dem; for på grundlag af case studies at lære nye udviklingsteknikker og få kendskab til god praksis; og især for at iværksætte samarbejdsprojekter inden for rammerne af en »kontaktbørs«, som er oprettet efter indkaldelse af forslag. De fleste af EF-initiativerne omfatter tværnationale aktioner, bl. a. etablering af net med henblik på udvekslinger af oplysninger og møder mellem aktørerne i partnerskaberne. Alle aktionerne har til formål at sprede kendskabet til god praksis og stimulere det tværnationale samarbejde. Således er der for den nye EF-initiativperiode afsat bevillinger til finansiering af net i forbindelse med LEADER (34 mio. ECU), SMV (25 mio. ECU) og PESCA (5 mio. ECU). Sådanne aktioner indgår også i f. eks. ADAPT- og EMPLOI-progranimerne. Da EF-initiativprogrammerne til dels først blev godkendt i 1995, nåede rnan i de fleste tilfælde ikke længere end til forberedelserne i 1995. Programmerne vil nu blive iværksat i 1996. I forbindelse med PESCA blev der udarbejdet udbudsmateriale, som skal offentliggøres i 1996. Formålet er at fremme tværnationale nyskabende projekter og at formidle god praksis gennem publikationer, konferencer, partnerskabsmøder, etablering af net osv. Det blev ligeledes i forbindelse med ADAPT og EMPLOI bestemt, at der skulle udgives vejledninger vedrørende god praksis. LEADER-nettet fortsatte derimod med at fungere takket være erfaringerne fra LEADER I. Det er Det Europæiske Overvågningscenter for Innovation og Udvikling af Landdistrikter, der styrer det europæiske net for udvikling af landdistrikter. Dette net omfatter hele LEADER li-initiativet. Overvågningscentret udgiver bl. a. flere blade og arrangerer forskellige møder o. lign. INFO-LE A- DER er et vigtigt redskab for det europæiske net for udvikling af landdistrikter. Det udkommer en gang om måneden og »giver alle aktører, der berøres af LEADER II, mulighed for at indrykke annoncer, efterlyse partnerskabs- og samarbejdsmuligheder og udveksle oplysninger, der kan interes sere samtlige aktører, der er impliceret i LEADER II«. Der fandt i 1995 navnlig flere internationale eller nationale møder sted med deltagelse af flere LEADER-grupper. I marts arrangerede LEADER- gruppen Murcia et møde om »Restaurering af bygninger til brug for turismen i landdistrikter«. I foråret deltog 10 lokalaktionsgrupper fra Portugal, Frankrig og Wales i et seminar i Polen, hvor de skulle redegøre for LEADER-initiativet. I juli blev der i Paris afholdt det årlige møde for lokalak tionsgrupperne. Det var organiseret af CNASEA (Centre national pour l'aménagement des structures des exploitations agricoles). I Spanien blev det spanske net for udvikling af landdistrikter oprettet med henblik på at forbinde de spanske lokalaktionsgrupper indbyrdes. I oktober blev der i Østrig afholdt et seminar for at lancere LEADER-initiativet. Det var arrangeret af delstaten Karnten og lokalaktionsgruppen »Norische Region«. Ligeledes i oktober holdt medlemmerne af det græske LEADER-net sit tiende møde i Mirina på Limnos. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 249 KAPITEL IV VIDEREFØRELSE AF OVERSIGTEN FOR PERIODEN 1989-1993 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 0 S] Indledning Evalueringen af hele den første programmeringsperiode 1989-1993 er på grund af programmeringer nes karakter en proces, der strækker sig over en vis periode. Programmer blev godkendt i hele perioden (også i 1993), og deres konkrete gennemførelse varede i visse tilfælde helt frem til 1995. Mange programmer blev forlænget, også hvad angår deres finansielle gennemførelse (ganske vist kunne der kun indgås udgiftsforpligtelser indtil udgangen af 1993, men betalingerne fra medlemssta terne til støttemodtagerne og til medlemsstaterne fra Kommissionen kunne finde sted indtil 1995, i nogle tilfælde endog 1996). Dette er forklaringen på, at evalueringen af hele perioden også finder sted lidt efter lidt. Kommissionen begyndte at arbejde med programmerne i 1994', men der var ofte tale om forberedelser, som under alle omstændigheder kun vedrørte visse interventioner. Man har i årsberetningerne (første gang i den for 1993) bestræbt sig på at fremlægge resultaterne, efterhånden som de forelå for Kommissionen. Denne beretning viderefører dette arbejde for så vidt angår de evalueringer, der fandt sted i 1995. Det skal dog bemærkes, at der i en årsberetning om det forløbne års aktiviteter kun vanskeligt kan gøres status over en hel programmeringsperiode, hvis ikke indholdet skal blive alt for tungt, og hvis alle de krav, der stilles i forordningerne, skal opfyldes. Det skal dog anføres, at Kommissionen i henhold til de reviderede regler fra 1993 (artikel 16 i rammeforordningen) hvert tredje år udarbejder en rapport om den økonomiske og sociale samhørighed, hvori den gennemgår de finansielle instru menter og fællesskabspolitikkerne (først og fremmest strukturfondene) og analyserer deres bidrag til opnåelsen af samhørighed. Den første af disse rapporter er udarbejdet i 1996. A. EFTERFØLGENDE EVALUERING AF ADDITIONALITETEN Da strukturaktionerne består i medfinansieringer af nationale programmer, har additionalitetsprin cippet en særlig betydning for aktionernes reelle økonomiske gennemslagskraft. Princippet går ud på, at Kommissionen skal overvåge, at medlemsstaterne i den pågældende programmeringsperiode holder deres offentlige udgifter til strukturaktioner o. lign. på samme niveau som i den forudgående programmeringsperiode. Derfor blev additionalitetsprincippets overholdelse i programmeringsperio den 1989-1993 nøje kontrolleret i 1995, idet en sådan kontrol først et år efter den sidste finansielle forpligtelse, og mens medlemsstaternes og Fællesskabets betalinger endnu finder sted, kan gennem føres på en pålidelig måde. Denne kontrol er afsluttet for visse medlemsstaters og måls vedkommen de, men ikke uden visse vanskeligheder. 1. Mål 1 og 2 Den efterfølgende evaluering af additionaliteten begyndte i 1995 for mål 1 og 2. Billedet er meget forskelligt i de forskellige medlemsstater. Ved udgangen af 1995 var de af Belgien (Wallonien), Danmark, Spanien, Irland og Nederlandene forelagte oplysninger tilfredsstillende og viste, at additionalitetsprincippet blev overholdt i perioden 1989-1993. Derimod var oplysningerne fra Tys kland, Belgien (Flandern) og Grækenland ufuldstændige og tillod ikke en rimelig efterfølgende evaluering. Endelig havde Frankrig, Italien, Luxembourg og Portugal ved udgangen af 1995 ikke fremlagt nogen tal. 2. Mål 3 og 4 Ligesom i mål 1 og 2's tilfælde er det muligt og nyttigt at kontrollere additionaliteten, såfremt den pågældende medlemsstat vil samarbejde. For de medlemsstater, der nøje har fulgt Kommis sionens fremgangsmåde, har det været muligt at drage pålidelige konklusioner. Dette er tilfældet 1 Se årsberetningerne for 1993 og 1994. Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 for Luxembourg, Frankrig, Tyskland, Danmark (hvis tal dog bygger på et meget spinkelt materiale) og Portugal. Det kan fastslås, at additionalitetsprincippet er overholdt i disse med lemsstater. For to medlemsstater er additionaliteten kontrolleret, uden at Kommissionen har fået data, der er tilstrækkelig nøjagtige (Nederlandene) eller repræsentative (Italien). For Græken lands vedkommende foreligger der kun oplysninger for 1990-1991, mens konklusionerne ikke er pålidelige for så vidt angår andre medlemsstater (Belgien, Det Forenede Kongerige, hvor additionaliteten ikke har kunnet kontrolleres), som har gennemgået hele det nationale budget. Endelig er to medlemsstater principielt imod denne undersøgelse. Irland finder ikke, at man kan måle additionaliteten for mål 3 og 4, hvis landet er fuldt ud støtteberettiget under mål 1, og Spanien ønsker ikke at oplyse om kilderne til de oplysninger, der er forelagt Kommissionen. Det kan konkluderes, at additionalitetsprincippet faktisk er overholdt i Frankrig, Tyskland, Danmark, Luxembourg og Portugal. Det samme kan siges, dog med lidt mindre sikkerhed, om Italien og Nederlandene. Derimod var det ikke muligt at afslutte kontrollen med additionaliteten i Belgien, Spanien, Grækenland, Irland og Det Forenede Kongerige. B. EFTERFØLGENDE EVALUERING AF MALENE Arbejdet med de efterfølgende evalueringer af de forskellige mål begyndte i 1994, hvor der også forelå nogle resultater. Arbejdet fortsatte med stor intensitet i 1995. Der henvises til årsberetningen for 1994 for så vidt angår mål 1, hvis resultater og følger er udtømmende beskrevet deri, og mål 2, hvis foreløbige resultater også er beskrevet deri. Hvad angår sidstnævnte mål var den grundige gennemgang af evalueringskonsulenternes rapporter endnu i gang i 1995. Hvad angår mål 3, 4 og 5b blev de foreløbige resultater givet i 1994-beretningen, og de bekræftes i denne beretning af resultater ne af det arbejde, der blev udført i 1995. For mål 5a har det først været muligt at fremlægge resultaterne i denne beretning. 1. Mål3og_4 I 1995 var det muligt at afslutte rapporterne vedrørende den efterfølgende evaluering af de tidligere mål 3 og 4 for perioden 1989-1993. Trods den forsinkede modtagelse af rapporterne fra visse medlemsstater blev sammenfatningen af resultaterne færdig i slutningen af året, og den vil blive offentliggjort i 1996. Dette vil gøre det muligt at samordne Kommissionens og medlemsstaternes indsats og bidrage til fastlæggelsen af ESF's politiske kurs, navnlig for så vidt angår overensstemmel sen mellem interventionsreglerne og følgerne for målgrupperne. De endelige konklusioner afviger ikke fra de foreløbige resultater, der er beskrevet i årsberetningen for 1994. Det vil være nyttigt med en præcisering af betingelserne for programmernes iværksættelse her. Den sammenfattende rapport belyser to hovedelementer i reformen af 1988, den flerårige programmering og evalueringen. Den flerårige programmering har medført ændringer i den måde, hvorpå de nationale administrationer arbejder, og har bidraget til udarbejdelsen af en egentlig udviklings- og interventionsstrategi. Endvidere har der efterhånden udviklet sig en ny evalueringskul tur i Fællesskabet og de enkelte medlemsstater. Et andet grundlæggende princip for reformen af 1988 er styrkelsen af partnerskabet, som kommer til udtryk ved en større inddragelse af de regionale aktører og arbejdsmarkedets parter. Af rapporten fremgår det, at selv om der i landene med en decentral struktur er tale om en gensidig tilnærmelse og endog en »subsidiarisering« af midlerne, har det i de fleste tilfælde knebet med at inddrage arbejdsmarkedets parter mellem 1989 og 1993. Hverken de instanser, der sørger for den konkrete overvågning af støttemodtagerne, eller de uddannelsesansvarlige i virksomhederne har nemlig virke lig deltaget i partnerskabet, eller har i hvert fald kun deltaget rent formelt. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 2M 2. Mal 5a Evalueringen af mål 5a-landbrug for perioden 1989-1993 foregår klart anderledes end evalueringen af de øvrige interventioner, bl. a. fordi den følger de to forordninger, der gælder for foranstaltningerne under dette mål, nemlig Rådets forordninger (EØF) nr. 2328/91 og 866/90 om henholdsvis tilpasning af produktionsstrukturerne og tilpasningen af strukturerne for forarbejdning og afsætning af produkterne. Foranstaltninger henhørende under forordning (EØF) nr. 2328/91 (produktionsstrukturer): Disse foranstaltninger har længe været en vigtig faktor i den fælles landbrugspolitik. Den efterfølgende evaluering af foranstaltningerne er centreret om deres anvendelse og bygger på spørgeskemaer fra Kommissionen, som medlemsstaterne hvert år udfylder med oplysninger vedrørende: • investeringer, der er foretaget i landbrugsbedrifter; • antallet af bedrifter omfattet af programmet i hver region, kategorien af landbrugere, der modtager støtte, det dyrkede areal, produktionstype; • fordelingen på investeringskategorier, hovedsigtet med investeringerne og det samlede investe ringsbeløb, størrelsen af den fastsatte støtte; • iværksætterstøtten til unge landbrugere og den supplerende investeringsstøtte; • udligningsgodtgørelserne med antallet af bedrifter pr. region og pr. størrelseskategori samt de arealer, for hvilke der udbetales sådanne godtgørelser, og endelig størrelsen af de beløb, der ydes de forskellige regioner. Disse foranstaltningers samlede følger for udviklingen af landbrugsstrukturerne er ikke analyseret systematisk. Der er dog gennemført undersøgelser om forskellige foranstaltningstyper i visse med lemsstater, mens støtten til unge landbrugere er behandlet i en kommissionsrapport, som først blev færdig i slutningen af 1995. Foranstaltninger henhørende under forordning (EØF) nr. 866/90 (forarbejdning og afsætning af produkter): Først siden 1991 er foranstaltninger vedrørende forarbejdning og afsætning af land brugsvarer blevet programmeret i henhold til forordning (EØF) nr. 866/90. Indtil 1990 var det Kommissionen, der udvalgte projekterne i henhold til forordning (EØF) nr. 355/77. Medlemsstater ne skulle underrette Kommissionen om resultaterne af forskellige projekter i endelige rapporter, der blev udarbejdet efter projekternes færdiggørelse. Efter ordningen i forordning (EØF) nr. 866/90 vil overvågningen og evalueringen fremover være underkastet bestemmelserne i artikel 25 og 26 i forordning (EØF) nr. 4253/88 (som ændret) om samordning af strukturfondene, ifølge hvilken der skal oprettes overvågningsudvalg og opstilles fysiske og finansielle indikatorer, der viser den aktuelle fase i aktionsforløbet og de fremskridt, der er gået. Overvågningsudvalgene, der skal evaluere gennemførelsen af forordning (EØF) nr. 866/90, er nu nedsat i samtlige medlemsstater, hvor der er opstillet passende overvågnings- og evalueringsprogrammer. Det er overvågningsudvalgene, der skal tilrettelægge den efterfølgende evaluering af perioden 1989-1993. 254 3. Mål 5b Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 i fredede områder og naturparker. Mange miljøinitiativer: Interventionerne på miljøområdet udgjorde en ikke uvæsentlig del af de operationelle program til miljøbeskyttelse er procentvis det samme for perioden 1989-1993 og mer. Fællesskabsbidraget perioden 1994-1999, nemlig 11,4% og 11,7%. Afhængigt af regionerne kan foranstaltningerne vedrøre forebyggelse og begrænsning af forureningen fra landbruget eller agrolevnedsmiddelindu strien, forvaltning af naturlige ressourcer (vand, dyreliv, planteliv), genindførelse af sjældne eller truede arter, bortskaffelse af affald i landkommuner, renovering og udnyttelse af kulturarven, f. eks. Den succes, der er nået med denne del af programmerne, skyldes utvivlsomt en bevidstgørelse om miljøet. Endvidere nødvendiggør miljøbestemmelserne, navnlig vedrørende bortskaffelse af miljø, kostbare offentlige investeringer, som vanskeligt kan afholdes over de budgetter, lokalsamfunde ne på landet råder over. Fællesskabstilskuddene har ofte spillet en afgørende rolle for gennem førelsen af de nødvendige arbejder. skal de Hvad angår de private systemer for bortskaffelse af affald og spildevandsbehandling gennemførte for miljøstøtte. I mange landdistrikter søger man nu at gå videre end til blot og bar miljøbeskyttelse, idet man søger at drage fordel af miljøet ved at udvikle nye turistaktiviteter, der er lagt an på natur opdagelse. Gennemførelsen af denne type foranstaltninger lettes ved, at de nødvendige investeringer ofte er af beskedent omfang: modtagelsessteder, afmærkning af stier, naturobserva tionsposter osv. Initiativerne på dette område har været vellykkede, og der er tendens til, at der bliver flere af dem. Denne sammenkobling mellem beskyttelse og udnyttelse af miljøet fortjener at blive opmuntret, idet den giver mulighed for at omdanne, hvad der kan betragtes som en simpel tvang (overholdelse af bestemmelserne), til nye rentable aktiviteter, der er veltilpassede til landdi strikterne. under overholdelse af de generelle regler foranstaltninger gennemføres Den efterfølgende evaluering afmål 5b for perioden 1989-1993 afsluttedes i 1995 med færdiggørelsen af samordningsrapporten vedrørende de 21 regioner, der skulle evalueres. De endelige resultater afviger ikke fra de foreløbige resultater, der er gengivet i årsberetningen for 1994, som der henvises til. Det skal i denne forbindelse erindres, at det kun er et begrænset antal områder, der er evalueret. Det bemærkes dog, at der opstod mange vanskeligheder i forbindelse med fremskaffelsen af kvantificerede og ensartede data, som gør det muligt at måle indkomstudviklingen, jobskabelsen og opbremsningen i befolkningsnedgangen i landområder. Endvidere indeholder rapporten en mere systematisk oversigt over de fysiske resultater (landbrugs- og skovbrugsinvesteringer, renovering af landsbyer, støttede SMV, industri- og turistinfrastrukturer, initiativer til fordel for miljøet osv. ) Det skal erindres, at mål 5b-områderne i perioden 1989-1993 omfattede 17% af Fællesskabets areal og tegnede sig for 5,1% af befolkningen (16,3 mio. indbyggere). Den samlede fællesskabsstøtte beløb sig til 3 mia. ECU, dvs. ca. 5% af de samlede strukturfondsbevillinger, der var til rådighed. C. EFTERFØLGENDE EVALUERING AF EF-INITIATIVERNE I 1989 iværksatte Kommissionen en række EF-initiativer i henhold til artikel 11 i forordning (EØF) nr. 4253/88. Der er tale om de særlige finansielle strukturpolitiske instrumenter, som Kommissionen på eget initiativ foreslår medlemsstaterne for at støtte foranstaltninger, der vil hjælpe med at løse problemer, der har særlig indvirkning på fællesskabsplan, og som ikke er omfattet af medlemsstater nes udviklingsplaner. EF-initiativerne skulle øge fleksibiliteten og åbne særlige samarbejds- og innovationsmuligheder, f. eks. ved at tage sigte på grænseoverskridende foranstaltninger, skabe en ægte fællesskabsdimension eller eksperimentere med nye fremgangsmåder. Fællesskabsbidraget til initiativerne beløb sig til i alt 5,3 mia. ECU, dvs. næsten 10% af strukturfondenes samlede tildelinger. I 1995 iværksatte Kommissionen en efterfølgende evaluering af samtlige disse initiativer. Ved evalueringen blev initiativerne inddelt i tre hovedgrupper: regionaludviklingsinitiativer, initiativer vedrørende menneskelige ressourcer og initiativet vedrørende udvikling af landdistrikter, LEADER. Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 255 Hensyntagen til miljøet mellem 1991 og 1993: Mange af EF-initiativerne i perioden 1989-1993 omfattede miljøaktioner i forskellige typer områder — kulmineområder (RECHAR), jern- og stålområder (RESIDER) og grænseområder (INTERREG) — og i form af forskellige aktionstyper —forskning/udvikling, produktkvalitet osv. Blandt disse initiativer var ENVIREG, som blev lanceret i 1990, og som særlig tog sigte på miljøbeskyttelse i de mindst udviklede kystområder (se nedenfor). I landdistrikterne blev mange miljøbeskyttelsesaktioner iværksat gennem LEADER-initiativet. Dette initiativ har særlig frem met udviklingen af nyskabende økologiske produkter og processer i de dårligt stillede landdistrik ter. Således blev der tilskyndet til at anvende olivensten til energiproduktion i Grækenland (på øen Lefkada): I Italien (Umbria) blev der indført et system for genindvinding af affald i et kerami kerværksted; i Frankrig (Haut-Jura) blev der installeret lidet forurenende varmeanlæg, der benyttede træflis fra skovindustrien som brændsel. 1. Regionaludviklingsinitiativer Evalueringen af regionaludviklingsinitiativer omfattede ti EF-initiativer, som er inddelt i grupper efter deres hovedtemaer: • integrering af de mindst udviklede regioner i det indre marked: STRIDE, som tog sigte på at øge kapaciteten for innovation og teknologisk udvikling i visse regioner, der var støtteberettiget under mål 1 og 2; TELEMATIQUE til fremme af anvendelsen af avancerede telekommunikationstjene ster i mål l-regionerne; PRISMA, som havde til formål at forbedre infrastrukturen og tjenestey delserne for virksomheder i mål l-regionerne for så vidt angår kvalitetspolitik og adgang til at indgå offentlige indkøbsaftaler; • miljøbeskyttelse: ENVIREG, som tog sigte på at forbedre og beskytte miljøet og fremme den økonomiske udvikling, navnlig i mål 1-regionernes kystområder; • samarbejde og grænseoverskridende netværk: INTERREG, som hjalp grænseområder med at forberede sig til det indre marked, navnlig ved at forbedre det grænseoverskridende samarbejde; • diversificering af aktiviteterne i industriområder, der er afhængige af kriseramte sektorer: RESI DER for stålområder; REN A VAL for områder med skibsværfter; RECHAR for kulmineområ der. Tabel 129: EF-initiativer 1989-1993 — Finansieringer pr. initiativ og pr. medlemsstat (mio. ECU) ENVIREG PRISMA INTERREG/ REGEN RECHAR RESIDER RENAVAL STRIDE TELEMAT1QU E I ALT 18,6 89,9 87,6 93,2 27,6 17,7 32,2 6. 5 12,4 37,3 5,2 (2) 9,4 22. 6 84,0 139. 2 16,1 (i) 30. 4 171,2 Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Det Forenede K. Fællesskabet (5) 1 all (1) Inkl. 12. 06 mio ECU til mil 1-regioner (2) Inkl. PRISMA-TELEMATIQUE (3) ENVIREG-STIUDE (4) Dette lal repræsenterer verdien al det INTEKKEG-inilialiv, der blev delt af De Tolv, og omfatter 82,39 mio. ECU til bevillinger i henhold (il artikel 10 i EFRU 4. 5 2,2 4,3 59,3 155,9 16,4 (J) 13,1 94,9 2,1 4,6 54. 1 30. 2 41,3 75. 5 1. 7 11,0 64,7 1. 077,2 1. 369,7 27,6 24,0 87,3 • 3,4 184,2 118,4 2,0 101,8 17,7 35. 6 5. 4 18,2 65. 3 23,0 8,7 52,4 58,8 25,3 52. 4 17,5 5. 7 5,0 4,7 441,6 299. 1 235,2 380,5 560,4 264,4 110,3 82. 2 20,5 57. 2 14,6 222. 4 292,2 498,7 215,9 182,3 398. 9 10,8 32. 2 323,6 335,2 1. 077,2 3. 661,2 Den generelle værdi af EF-initiativerne ligger i udviklingen af det tværnationale samarbejde, synligheden af Fællesskabets indsats og demonstrationsværdien heraf samt den innovation, som programmernes fleksibilitet tillader. Det må siges, at der trods de positive virkninger af programmer ne var visse faktorer, som reducerede aktionernes potentielle effektivitet. Navnlig: • bredden i målene, som gav fleksibilitet, men også gjorde initiativerne mindre specifikke, således at de undertiden kunne betragtes som en simpel udvidelse af de eksisterende nationale politikker; Î5(> Svvende årsberetning -— Strukturfondene i /W5 • de administrative ordninger for programmerne var ofte komplekse, og den manglende samord ning af medlemsstaternes ordning med hensyn til indhold og timing betød, at noget af det tværnationale samarbejdspotentiale gik tabt. Men de berørte socioøkonomiske aktører havde et positivt syn på initiativerne, som muliggjorde en »bottom-up« fremgangsmåde, der satte dem i stand til at demonstrere deres evne til at gennemføre nyskabende aktioner. STRIDE, PRISMA, TELEMATIQUE Disse tre EF-initiativer udgjorde en vigtig forbindelse mellem samhørighed og integration. Formålet med dem var at hjælpe de dårligst stillede regioner med at udvikle den tekniske infrastruktur og menneskelige kapital, der var nødvendig for at give virksomhederne i de pågældende regioner adgang til det indre markeds fordele. De tre programmer havde deres prioritering af teknologisk udvikling og innovation til fælles: • STRIDE skulle navnlig øge forsknings- og udviklingskapaciteten i mål l-regionerne, selv om visse af foranstaltningerne også var støtteberettiget under mål 2. Gennem STRIDE fik mål 1-regioner støtte til investeringer i den grundlæggende F&U-infrastruktur i form af regionale teknologiske Undersøgelser, nye investeringer og projektomkostninger i forbindelse med nye F&U-aktiviteter og støtte til F&U-centre, der forberedte sig til at deltage i EF-finansieret forskning, eller som allerede deltog i en sådan forskning. STRIDE støttede ligeledes forbindelser og netværk mellem forskningscentre og industri i både mål 1-og mål 2-regioner omfattende en bred vifte af konsortier og teknologioverførselsmetoder. Det område, som fik mest støtte, var forskningsaktiviteterne, herunder F&U-centre, F&U-bevillinger og bevillinger til udstyr (57%); • TELEMATIQUE var centreret om støtte til anvendelse af avancerede telematiktjenester, og gik ikke blot ud på at åbne for adgangen til sådanne tjenester. Der blev lagt stor vægt på SMV's rolle. Programmet støttede en lang række projekter omfattende datakommunikation (inkl. udvikling af databaser og netværk), støtte til brugere af tjenesterne, udvikling af avancerede tjenesteydelser for SMV og markedsføring, salgsfremme- og uddannelsesaktiviteter. Datakommunikation fik den største andel af finansieringen (42%); • PRISMA tog sigte på at hjælpe virksomheder i mål l-regionerne med at udnytte fordelene ved det indre marked med særlig vægt på at opfylde kvalitetsstandarder på de private og offentlige markeder. Størstedelen (75%) af finansieringen blev anvendt til kalibrerings- og metrologi projekter, herunder ikke alene laboratorieinfrastruktur, men også tilknyttede kvalitetssystempro jekter. STRIDE, PRISMA, TELEMATIQUE: FORDELING TR. MEDLEMSSTAT (mio. ECU) • PRISMA O TELEMATIQUE B STRIDE E-E3 | ___» j ms j ____)„. j. DGm |. HD9 I» DK |) El. E F IRL I I. N P UK Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 757 Merværdi som følge af STRIDE, TELEMA TIQUE og PRISMA De hovedområder, der blev undersøgt, var innovation, programmernes demonstrationsværdi, inter nationaliseringsgraden, eventuelle bånd til andre programmer og additionalitetsniveauet (hvor mange af aktionerne ville have fundet sted, hvis programmerne ikke havde eksisteret?) STRIDE: Der var tale om en høj grad af innovation. Selve programmets koncept var en nyskabelse, og programmet var udformet på en måde, der førte til væsentlige nye forbindelser mellem universite ter og lokale virksomheder (navnlig i Portugal og Grækenland). Programmet påvirkede i høj grad tempoet og niveauet for teknologiinnovationerne til fremme af forskning i forbindelse med produk tudvikling og af hjælpetjenester. Alt i alt blev flere hundrede nye produkter og processer udviklet med STRIDE-støttc, som lettede indførelsen af mange forskellige forskningsteknikker, som for første gang blev taget i brug i visse regioner og lande. I tilfælde, hvor støttemodtagerne har været tæt inddraget i udarbejdelsen af gennemførelsen af projekterne, var demonstrationsværdien ganske stor. Internationalisering var et særlig mål for programmet og hjalp med at fremme udviklingen af et stort antal tværnationale bånd. Men meget få projekter involverede kontrahenter fra andre medlemssta ter. De bedste resultater kom fra tilskyndelsen af forskningsorganisationer og virksomheder til at deltage i rammeprogrammerne for forskning og knytte forbindelser ved at udnytte forskermobilite ten. Dette bevirkede, at mange af støttemodtagerne kunne nås med et forholdsvis lille budget. Det formelle samarbejde mellem projekter var vanskeligt på grund af manglende kendskab til indholdet af andre STRIDE-programmer, forskelle i tidshorisonter og forsinket gennemførelse. Men der var eksempler på uformelt samarbejde. Forbindelserne til andre programmer byggede navnlig på ramme programmerne og i enkelte tilfælde på bevillinger til dækning af løbende udgifter i forbindelse med kapitalprojekter finansieret af EFRU. Der var kun begrænset samarbejde med andre programmer, selv dem, der tilsyneladende var af interesse som f. eks. SPRINT eller COMETT. I almindelighed overholdt initiativet additionalitetsprincippet, idet det bragte mange projekter frem, som ellers ikke ville være blevet finansieret, og i visse tilfælde udviklede en række aktioner på regionalt plan, som ikke eksisterede forinden. Der var nogen betænkelighed med hensyn til visse projekter i Italien, hvor større virksomheder, navnlig multinationale, havde modtaget store tilskud, og hvor der blev ydet støtte til større offentlige ordninger og laboratorier til finansiering af aktiviteter, som efter al sandsynlighed ville være blevet gennemført alligevel. STRIDE-initiativet var et yderst vellykket eksperiment, der tilførte Fællesskabets regionalpolitik en teknologisk dimension. Det havde stor indflydelse på udgiftsmønsteret inden for de bredere EFSR'er og stimulerede interessen i en række andre regionale teknologiinitiativer. Eksempler på resultater af STRIDE-initiativet: • 68 nye forskningscentre og 100 forskningscentre, der blev udstyret eller udviklet i de ugunstigt stillede områder; • ca. 300 nye produkter og processer og 46 nye patenter; • 4400 arbejdspladser, der blev skabt direkte eller indirekte. TELEMATIQUE: Dette initiativ havde den fordel frem for andre EF-initiativer på det tidspunkt, at de nationale administrationer allerede havde erfaring med et lignende program — STAR-program- met. Men programmets budget på knap 220 mio. ECU var en lille brøkdel af det beløb, der bruges på telekommunikation på ét år i de mindre udviklede regioner. Som nævnt var programmets mål ikke så meget at udvikle nyskabende tjenester, men al støtte brugen af avancerede tjenester. Innovationen gik ud på at anvende eksisterende teknologier på nye situationer. Et hovedmål var at give SMV adgang til mulighederne i forbindelse med avancerede telekommunikationstjenester og informations samfundet. Programmets demonstrationsværdi lå især i, at det illustrerede succeser og derved opmuntrede nye brugere indirekte og ikke ved specifikke demonstrations- eller promoveringsforanstaltninger. ?-sN Svvende årslteietning -- Strukturfondene i 1995 Graden af internationalisering var begrænset i programmet. Man forpassede mulighederne for grænseoverskridende samarbejde, adgang til tjenester i andre medlemsstater og udveksling af erfaringer mellem projekter. Men det bør ikke antages, at internationalisering i alle tilfælde er ønskelig. Når der kun er behov for ekspertise fra en anden medlemsstat, er der ikke nødvendigvis behov for et formaliseret samarbejde. Faktisk kan vanskelighederne med at opnå modsvarende finansiering og dokumentere dette være uoverstigelige. Generelt kan man sige, at projekterne formentlig under alle omstændigheder ville være fortsat på et senere tidspunkt eller i en mindre ambitiøs form. Men på et område under stadig forandring som telematik kan selv sådanne fremskridt have væsentlig betydning. Eksempler på resultater af TELEMA TIQUE: • 17000 SMV, der benytter avancerede telematiktjenester • 32000 nye brugere af avancerede tjenester PRISMA: Den merværdi, som PRISMA repræsenterede, lå på områderne innovation, demonstra tion og additionalitet. Med hensyn til innovation var programmet i sig selv nyskabende, navnlig ideen med at løse de problemer, SMV i ugunstigt stillede områder har, ved at indføre hjælpetjenesteinfra strukturer som f. eks. kalibrerings- og metrologiske laboratorier. Fra et lokalt synspunkt var den anvendte teknologi også nyskabende, idet der var tale om teknologier, der ikke tidligere var blevet overført til disse områder. Der var også eksempler på nyskabende projektudformning. Disse projek ter havde generelt en høj demonstrationsværdi, fordi virksomhederne kunne se de kvantificerbare fordele ved kalibrering og kvalitetscertificering. Projekter vedrørende offentlige indkøb var mindre vellykkede, men dette er et vanskeligere område for SMV, og modstanden var så meget større. Der var ikke tale om megen dødvægt, navnlig med hensyn til kalibrerings- og metrologitjenesterne. Private virksomheder er nemlig ikke tilbøjelige til at investere i faciliteter, som tilbyder andre SMV denne tjeneste, på grund af lavt afkast og store risici, og fordi dette ikke er et område, hvor der er tradition for statsinvesteringer. Generelt gav denne styrkelse af standardiseringen og kvalitetsforsikringen et reelt bidrag til virkelig gørelsen af det indre marked. Eksempler på resultater af PRISMA: • 300 projekter vedrørende kalibrering og standarder • 4500 deltagende organisationer, som har fordel af tjenesterne ENVIREG ENVIREG-initiativet havde fire helt specifikke mål: • at begrænse forureningen i kystområder, hvis økonomi i væsentlig grad afhænger af turisme, med hovedvægten på områder, der har en hurtig økonomisk vækst og alvorlige miljøproblemer; • at fremme planlægningen af landudnyttelsen i kystområder for at bevare de naturlige økosystemer og begrænse ødelæggelsen af levesteder ved kysterne; • at bidrage til udvikling af systemer og infrastrukturer med henblik på forvaltning af giftigt og farligt affald; • at styrke den tekniske knowhow med hensyn til udformning og styring af forureningskontrollen og behandlingsinfrastrukturen og — teknologierne. Initiativet omfattede kystområderne i mål 1-, 2- og 5b-regionerne i Middelhavsområdet og ved andre sydeuropæiske kyster (indtil ti km ind i landet). I forbindelse med forvaltning af giftigt affald og teknisk bistand var alle de relevante mål 1-regioner støtteberettigede. Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Merværdi som følge af ENVIREG 25l) ENVIREG kunne hjælpe med at finansiere en række projekter, som havde betydning på grund af deres nyskabende indhold, og som uden denne finansiering muligvis ikke ville være blevet gen nemført. Der blev også ofte brugt midler til at støtte projekter, som fokuserede på områder omfattet af specifikke direktiver, herunder direktivet om behandling af byspildevand og direktivet om forvaltning af giftigt affald, som stillede store krav til mange af mål l-regionerne. ENVIREG ydede navnlig et bidrag til miljøforbedringer i mål 1-regioner ved at: • gøre del muligt for individuelle regioner at foretage investeringer i spildevands- og affaldsbehand- lingsinfrastrukturer; • foretage tekniske vurderinger af forskellige spørgsmål, eller feasibility undersøgelser, som var med til at optimere udformninger og miljøfordele; • fokusere på kystforvaltningsspørgsmål; • fokusere på levesteder i kystområderne — en nyskabelse; • • fungere som katalysator for andre projekter, der byggede på eller var en forbedring af ENVIREG- lægge vægt på forvaltning af vandressourcer og genbrug af behandlet spildevand; projekterne. Endvidere blev AMBER-strukturen oprettet med henblik på teknisk bistand. Den skulle danne ramme om udvekslinger af erfaringer og formidle god praksis mellem aktørerne i miljøprojekterne. Dette initiativ medførte væsentlige ændringer i Fællesskabets strukturpolitik gennem en bedre integrering af miljødimensionen i den nye generation af EFSR'er og OP'er. Eksempler på resultater af ENVIREG: • over 800 projekter blev finansieret; • initiativet havde væsentlig indflydelse på niveauet for indsamling, behandling og bortskaffelse af byaffald og spildevand og bidrog derved afgørende til en indsnævring af afstanden til resten af Europa. Næsten to tredjedele af midlerne blev brugt til anlæg til rensning af spildevand i kystområderne under mål 1, navnlig i Spanien, Syditalien og Grækenland. (affaldskomprimerings- forebyggelsesforanstaltninger Et eksempel fra Portugal: ENVIREG medfinansierede omfattende rens nings-og og forbrændingsfabrik i Matosinhos, genindvinding af garveriaffald i Alvie- la, flydende barrierer, flydende pumper, afløbsventiler, kontroltanke til forebyggelse af olie-og kemikalieforurening på Madeira og Azorerne) under anvendelse af en integreret metode, som kombinerer bevarelse af økosystemer og bevarelse landskaber af turistmæssig interesse. Der blev i den forbindelse gjort særlig meget ud af den lokale planlægning af miljøforvaltningen. RESIDER, RENAVAL, RECHAR Disse tre EF-initiativer tog sigte på diversificering af områder berørte af industriel nedgang og tegner sig tilsammen for fællesskabsudgifter på i alt 943,9 mio. ECU. RESIDER-programmet omfattede områder, som var ramt af stålindustriens tilbagegang, og som derfor krævede omstrukturering. Programmet dækkede 18 regioner i 8 medlemsstater. RENAVAL fokuserede på områder, der var afhængige af værftsindustrien (bygning, ombygning og reparation af skibe), og hvor der havde været tilsvarende tab af arbejdspladser. RENAVAL dækkede 26 regioner i 9 medlemsstater. RECHAR hjalp de områder, der var særlig hårdt ramt af kulmineindustriens hastige tilbagegang, og som følgelig var i fare for at miste arbejdspladser. Initiativet dækkede 26 kulmineområder i 6 medlems stater. Fire medlemsstater (Frankrig, Tyskland, Spanien og Det Forenede Kongerige) modtog over 80% af midlerne, med Det Forenede Kongerige som hovedmodtager. 2W) Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 EF-midlerne blev ikke stillet til rådighed for direkte at støtte de industrier, der var ramt af tilbagegang, men for at tilskynde til jobskabelse, oprettelse af nye virksomheder og udvidelse af eksisterende virksomheder i de berørte områder. Dette skulle opnås gennem: investering i infrastrukturprojekter; • • direkte støtte til kapitalinvesteringer i SMV; • indirekte støtte (f. eks. gennem mellemmænd) til SMV ved at yde teknisk bistand f. eks. til forskning og udvikling, markedsføring osv. ; • i RECHAR's tilfælde gennem erhvervsuddannelse og støtte til omplacering af medarbejdere. Det var tydeligt, at programmerne var for små til helt at kunne klare problemerne forårsaget af tilbagegangen for de industrier, der skulle støtte. Men de satte gang i stimuleringen af nye aktiviteter. Merværdi som følge af RESIDER, REN A VAL og RECHAR Evalueringen peger på en forholdsvis høj afhængighed: 45% af RECHAR- og 33% af RENAVAL- og RESIDER-projekterne var helt afhængige af fællesskabsstøtte; kun 5% eller derunder af projek terne (og ingen for RECHAR's vedkommende) ville være blevet gennemført, hvis programmerne ikke eksisterede. Det kan således siges, at programmerne havde en positiv virkning på projektgen nemførelsen. Den private og offentlige sektor bidrog også med en forholdsvis stor del af finansierin gen, nemlig 2,66%. Et af de væsentligste resultater var den private sektors store investeringer i områder, der havde haft vanskeligt ved at skaffe investeringer, fordi de blev betragtet som lidet tiltrækkende. De finansierede foranstaltninger omfattede såvel »hårde« investeringer som f. eks. investering i infrastruktur eller miljøforbedringer eller direkte støtte til SMV, eller »bløde« investeringer som f. eks. indirekte støtte til SMV og i RECHAR's tilfælde støtte til turisme, erhvervsuddannelse og økonomiske omstillingsor- ganer. Generelt gik mellem 67% og 80% af finansieringen til de »hårde« projekter. Undersøgelsen satte fokus på en række projekter, hvor det grænseoverskridende samarbejde fandt sted gennem europæiske netværk og mellem projekter i nærheden af landegrænser. Der var også eksempler på supplerende forbindelser mellem EFRU- og ESF-projekter under RECHAR, som betragtes som eksempler på god praksis. Eksempler på resultater af RESIDER, RENA VAL og RECHAR: • 904 RESIDER-projekter; • 1771 projekter finansieret inden for rammerne af RENAVAL; • 2220 projekter med RECHAR-støtte; • 2 mia. ECU i form af ikke-EF-midler, som blev tiltrukket af program merne; • et stort antal arbejdspladser blev direkte eller indirekte støttet af de tre initiativer. INTERREG I INTERREG tog sigte på at stimulere det grænseoverskridende samarbejde med henblik på: • at fremskynde Fællesskabets udvikling, navnlig virkeliggørelsen af det indre marked, ved at gribe ind i grænseområderne, hvor medlemsstaterne støder sammen; • at overvinde specifikke udviklingsproblemer som følge af geografiske eller økonomiske handicap. 31 operationelle programmer blev godkendt, heraf 9 vedrørende Fællesskabets ydre grænser og 22 vedrørende de indre grænser. Initiativet fik tildelt 1,077 mia. ECU fra Fællesskabet, fordelt på 2500 projekter. Ca. halvdelen af INTERREG-udgifterne gik til kommunikations- og energiinfrastruktu rer. Denne prioritering var særlig markant i mål 1-regionerne. Men der var to andre sektorer, som fremmede det grænseoverskridende samarbejde, nemlig turisme og miljø. Svvende årsberetning -- Strukturfondene i 1995 261 Merværdi som følge af INTERREG I De meget åbne mål for programmet, som lagde lige så meget vægt på den socioøkonomiske udvikling af grænseområderne som på det egentlige grænseoverskridende samarbejde, førte til et højt integra- tionsniveau for fællesskabspolitikken, den nationale og den regionale politik. Programmet egnede sig især til at styrke den lokale politik. To tredjedele af projekterne ville ikke være blevet til noget uden støtte fra programmet, og yderligere 20% havde væsentlige størrelsesmæssige og tidsmæssige fordele af programmet. Programmets grænseoverskridende karakter førte til udvikling af mange nyskabende gennemførelses- og styringsmekanismer og nye former for partnerskab på internationalt plan og inden for medlemsstaterne. I en tredjedel af grænseområderne var der mere ambitiøse former for støtte til grænseoverskridende samarbejde, som stimulerede andre former for samarbejde mellem den halvoffentlige og den private sektor. Tabel 130: INTERREG — Fordeling af projekterne på sektorer Sektor Antal projekter % af projekterne % af udgifterne SMV Turisme Miljo Udvikling af landdistrikter Beskæftigelse og uddannelse Forskning og højere uddannelse Komniunikationsinfrastruktur Grænseoverskridende organisation. Grænseoverskridende udvikl, plan. 278 659 187 182 160 142 464 229 174 11,1 26,4 7,5 7,3 6,4 5,7 18,6 9,2 7,0 7,5 16,4 8,9 5,3 3,7 2,7 49,3 3,8 2,5 Programmet havde også stor demonstrationsværdi, idet det gav konceptet »grænseoverskridende arbejde« troværdighed. En tredjedel af projekterne førte igen til andre grænseoverskridende projek ter. På kulturelt plan var projektets mål i almindelighed ikke at ensrette, men at tilføre lokale sædvaner og former for praksis en sådan merværdi, at erfaringerne på begge sider kunne udveksles og udvikles og berige begge parter. Dette var navnlig tilfældet med projekterne i turistsektoren, hvor regionerne efterhånden kom til at værdsætte deres egen arv ved at udveksle erfaringer med andre. INTERREG I bidrog navnlig til innovation og forbedring af videnniveauet inden for formidling af oplysninger, udveksling af erfaringer, overførsel af knowhow og teknologi og tilvejebringelse af større dynamik i den økonomiske og kulturelle udveksling. Eksempler på resultater af INTERREG I: På grund af projekternes meget forskelligartet natur er det vanskeligt at opstille en liste over konkrete resultater. Men på kort sigt har INTER- REG-aktionerne bidraget til at: • øge kvalifikationsniveauet gennem uddannelse; • forbedre adgangen til regionerne og deres tjenester gennem bedre kommunikation; • forbedre regionernes attraktivitet gennem turist- og kulturprojekter; • skabe beskæftigelse gennem det af projekterne finansierede arbejde. På længere sigt vil INTERREG bidrage til forbedring af levestandarden i disse regioner gennem: • udvikling af menneskelige ressourcer, hvilket skulle gøre regionerne mindre sårbare, når de står over for økonomiske forandringer; • en åbning og internationalisering af forholdet mellem lokale SMV; • opfølgning af de forberedende undersøgelser i form af konkrete aktio ner; • virkningerne af de miljøforbedrende aktioner. 2 62 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 2. Initiativerne vedrørende menneskelige ressourcer: NOW, HORIZON og EUROFORM Disse tre EF-initiativer har ligeledes været genstand for en efterfølgende evaluering foretaget af en uafhængig ekspert. Hovedformålene med denne evaluering var at vurdere ikke alene programmets og projektets sammenhæng og effektivitet, men også den merværdi, der blev tilført Fællesskabet, nemlig den tværnationale karakter, harmonisering og informationsformidling. Denne undersøgelse blev gennemført mellem august 1994 og juli 1995, og den endelige rapport blev fremlagt i december 1995. Denne tidsplan gjorde det muligt at genanvende undersøgelsens konklusioner og anbefalinger ved udformningen og lanceringen af EF-initiativerne EMPLOI og ADAPT i den nye programme ringsperiode 1994-1999. I forbindelse med de tre initiativer NOW, HORIZON og EUROFORM blev der mellem 1991 og 1994 ydet støtte til i alt 4. 408 projekter i de tolv medlemsstater. De fleste af dem, som blev forvaltet af offentlige organer, fokuserede på lokale eller regionale problemer. De støtteberettigede aktioner gik bl. a. ud på at forbedre uddannelsessektoren (som har absorberet en stor del af støtten), rådgivning, støttetjenester og -systemer til fordel for målgrupperne og jobskabelse. NOW, hvis målgruppe var arbejdsløse kvinder, gav positive resultater, for så vidt udviklingen på arbejdsmarkedet viser en stigende beskæftigelse for kvinder, noget som initiativet synes at have bidraget til. Denne konklusion må dog modereres noget, fordi der stadig er lønforskelle mellem mænd og kvinder, og fordi en del af beskæftigelsesfremgangen er usikker. De store forskelle mellem beskæftigelsesgrad og -frekvens for kvinder i Europa må ligeledes tages i betragtning. For så vidt angår HORlZON-initiativet, som henvendte sig til personer med specifikke handicap, var det vanskeligt at vurdere dets samlede effekt, idet der ikke fandtes sammenlignelige statistikker på fællesskabsplan. Men generelt kan det konkluderes, at HORIZON'S bevillinger var forholdsvis begrænsede i forhold til størrelsen af disse grupper og den støtte, der blev ydet på nationalt plan. Resultatet er således noget blandet, men initiativet synes dog at have haft en vis betydning i de prioriterede regioner, hvor HORIZON-bidraget pr. potentielle modtager nåede op på 295 ECU. EUROFORM-initiativet har navnlig været til gavn for arbejdsløse, og det er især uddannelsessekto ren, der har modtaget støtte. Fællesskabets bidrag til uddannelsesaktiviteterne inden for rammerne af dette initiativ skønnes at ligge på 10% af de samlede forpligtelser i de prioriterede regioner, hvor det i forvejen er ESF-midler, der finansierer størstedelen af uddannelsesforanstaltningerne. EURO FORM fremtræder som mere nyskabende (f. eks. ved sin tværnationale karakter, aktionstypen, modtagergrupperne, den geografiske prioritering og de særlige kendetegn ved de organisationer, der gennemfører initiativet) end NOW- og HORIZON-initiativerne. Merværdi som følge af NOW, HORIZON og EUROFORM Den merværdi, der er tilført Fællesskabet, er blevet vurderet på grundlag af dens nyskabende aspekter, nemlig den tværnationale karakter, informationsspredningen og harmoniseringen. Hvad angår den tværnationale karakter har man i undersøgelsen bestræbt sig på at måle gennemførelses graden. Analysen pr. projekt har vist, at ca. 20% af de samlede ressourcer gik til tværnationale aktiviteter, og at det gennemsnitlige antal partnere pr. projekt var lige under tre. Vigtigere er det, at den tværnationale aktivitet, som ikke ville have fundet sted uden initiativerne, er blevet betragtet som det mest nyskabende aspekt ved EF-initiativerne. Rapporten har ligeledes peget på visse større hindringer, der stiller sig i vejen for en styrkelse af den tværnationale karakter, som f. eks. projekter nes korte tidshorisont, den manglende koordinering på programniveau og vanskelighederne ved at finde frem til partnere på fællesskabsniveau. Disse faktorer må tages i betragtning for så vidt angår den nye programmeringsperiode. Andre hindringer er sproget og de kulturelle barrierer. Kommissionens tjenestegrene har taget disse konklusioner i betragtning, da de fastlagde den nye generation af EF-initiativer. I den forbindelse er der aftalt fælles udvælgelseskriterier og samordnede udvælgelsesprocedurer med medlemsstaterne, og der er ydet teknisk bistand til fordel for støttestruk- Svvende årsberetning ~ Strukturfondene i 1995 263 turerne. Endvidere omfatter godkendelsesreglerne nu en »aftale onï tværnationalt samarbejde« mellem partnerne i projekterne, som dækker hovedaspekterne af projekternes gennem førelse. Ende lig er kravet om, al mindst tre partnere skal deltage, blevet godkendt som værende den bedste praksis. Hvad angår informationsspredningen konkluderes det i evalueringen, at resultaterne af projekterne trods en god informationsindsats på nationalt plan kun har givet svag genlyd, ligesom de kun har haft ringe gennemslagskraft i medierne. De to største svagheder har dels været en utilstrækkelig produktudvikling i de offentlige organer (f. eks. uddannelsesmanualer, edb-systemer osv. ) og mere generelt en manglende kommunikationsstrategi på alle niveauer. Dette gør det vanskeligt at formidle resultaterne. For at forbedre informationsspredningen har de ansvarlige tjenestegrene i ESF, Kom missionen og medlemsstaterne aftalt at lancere en sammenhængende kommunikationsstrategi, som skal føre til oprettelse af en mere systematisk database og øge kvalifikationsniveauet hos projektme darbejderne. Initiativernes indflydelse på indholdet af EFSR'erne vedrørende den nye programme ringsperiode er bedømt som svag. Dette skyldes bl. a. initiativernes karakteristika (tværnational karakter og mange mindre projekter), som kun vanskeligt lader sig integrere i EFSR'erne. En bedre koordinering på nationalt plan og inden for Kommissionen er nødvendig. Hvad angår indvirkningen på de nationale, regionale og lokale politikker har undersøgelsen vist, at det navnlig er de lokale politikker, der er blevet påvirket. Det lokale samarbejde mellem eksisterende organer er styrket betydelig ligesom evnen til at deltage i tværnationale aktiviteter. Alligevel har den globale indvirk ning på de nationale politikker og foranstaltninger med enkelte undtagelser været svag. Dette skyldes også initiativernes grundlæggende kendetegn, som begrænser deres følger for de nationale program mer, der modtager klart større bevillinger. Hovedanbefalingerne i denne undersøgelse for så vidt angår den næste programmeringsperiode er for det første, at der kræves en klar strategi for at belyse initiativernes potentielle indflydelse og gøre deres tværnationale dimension mere sammenhængende. Det er for det andet også nødvendigt, selv om efterspørgslen efter uddannelse er større end på andre områder, at tænke på mere nyskabende initiativer vedrørende arbejdsmarkedet. Endelig kræves der en bedre samordning med de vigtigste ESF-programmer for at fremme synergien, hvilket omfatter udarbejdelse af overvågnings- og evalueringssystemer. 3. Initiativet vedrørende udvikling af landdistrikter: LEADER I I 1995 blev der indkaldt tilbud i forbindelse med valget af evalueringskonsulenten for LEADER I- initiativet. Gennemgangen skal dække de 217 lokalaktionsgrupper, der er oprettet i de tolv medlems stater, og deres aktiviteter samt aktiviteterne i koordinationsenheden for perioden 1990-1994. Først skal der fastlægges en arbejdsmetode, og derefter skal man bl. a. analysere initiativets gennemslags kraft og den tilførte merværdi i forhold til merværdien ved de øvrige operationelle programmer, effektiviteten i bevillingsudnyttelsen og etableringen af gennemførelsesmekanismer. Undersøgelsen skal gennemføres i 1996 og 1997. U: BILAG _C'f BILAG 1 Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995 Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 1 : Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995 * Tabel 1: Mål 1 — EFSR Medlemsstat Fonde Forpligtelser (1994-1999) Betalinger (1994-1999) HtLGlEN TYSKLAND GRÆKENLAND SPANIEN FRANKRIG ÏRLAND ITALIEN NEDERLANDENE ØSTRIG PORTUGAL DET FORENEDE KONGER. EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT JALT ESF Eks), fremførsler og genopførelser 1,97 0,00 7,00 0. 00 8,97 921,90 606,05 482,60 12,00 2. 022. 55 1. 812,99 368,56 452,19 19,30 2. 653,04 3. 202,10 837,75 571,12 167,93. 4. 778,90 96,22 115,64 9,50 1,11 222,47 498,13 295,13 154,76 6,19 954,21 1. 558,98 223,39 411,69 34,57 2. 228,63 10,00 5,00 0,00 2,20 17,20 19,96 5,04 3,80 0,00 28,80 709,83 370,86 275,10 23,93 1. 379,72 128,71 58,87 27,42 3,60 218. 60 Inkl. fremførsler og genopførelser 1,97 0,00 7,00 0,00 8,97 921,90 606,05 482,60 12,00 2. 022,55 1. 812,99 368,56 452,19 19,30 2. 653,04 3. 202,10 837. 75 571,12 167. 93 4. 778,90 96,22 115,64 9,50 1,11 222,47 498,13 295,13 154,76 6,19 954,21 1. 558. 98 223,39 411,69 34,57 2. 228,63 10,00 5. 00 0,00 2,20 17,20 19,96 5. 04 3,80 0,00 28,80 709,83 370,86 275. 10 23,93 1. 379. 72 128,71 58,87 27,42 3. 6C 218,60 6;96d,otf •2v88€,J9 2_9S,1* 1M6fl9 : Budgetposter B2-1000, B2-1100, B2-1200, B2-1300. Eksl. fremførsler og genopførelser 20,77 0,00 1. 39 0,00 22,16 452,44 476,56 314,87 8,10 1. 251,97 1. 131,50 253,46 315,50 5,34 1. 705,79 2. 517,66 765,90 454,79 40,96 3. 779,30 37,65 66,94 6,12 0,87 111,56 391,45 293,80 167,06 4,00 856,30 875,35 66,54 216. 99 0,00 1. 158,89 4. 29 3,46 0,53 1. 28. 9. 5« 9,98 2,52 1,90 0,00 14,40 1. 123,93 411,86 86,53 19,09 1. 641,42 83,14 53,27 25,75 1,64 163. 81 tfc71$,!JS <f. S*MS *W7 269 mio. ECU Inkl. fremførsler og genopførelser 20,77 7,41 1. 39 0,00 29,57 452,44 476. 56 314,87 8,10 1. 251,97 1. 131,50 253,46 315,50 5,34 1. 705,79 2. 517,66 765,90 454,79 40,96 3. 779,30 37,65 95. 74 6. 12 0,87 140,37 391,45 293. 97 167,06 4,00 8S6. 47 878,35 80,79 216,99 0,00 1. 176,13 4,29 3,46 0,53 1. 28 9,56 9,98 2,52 1,90 0,00 14,40 1. 123,93 437. 67 86,53 19,09 1. 667,23 83,14 53,27 25,75 1,64 163,81 IÛ. 7H&1 _ 470,76 I. ** 1,42 270 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 1: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995* Tabel 2: Mål 2 — EFSR mio. ECU Forpligtelser (1994-1996) Betalinger (1994-1996) Eksl. fremførsler og genopførelser 0,00 0,00 Inkl. fremforsier og genopførelser 0,00 4,63 Eksl. fremførsler og genopførelser 9,43 0,00 Inkl. fremførsler og genopførelser 9,43 2,32 0,00 6. 00 0,00 6,00 20,33 17,68 38,01 545,10 114,11 659,21 261,90 51,19 313,09 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,09 9,06 9,15 38. 91 15,24 54,15 24,80 6,30 31,10 83,22 22,56 105,78 352,26 165,99 518,25 4,63 6,00 0,00 6,00 20,33 17,68 38,01 545,10 114,11 659,21 261,90 51,19 313,09 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,09 9,06 9. 15 38,91 15,24 54,15 24,80 6,30 31,10 83,22 22,56 105,78. 352,26 165,99 518,25 U W7 9,43 8,35 0,00 8,35 15,63 10,30 25,92 395,86 52,10 447,96 98,97 43,15 142,12 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 7,77 4,53 12,30 13,80 7,62 21,42 12,40 3,15 15,55. 26,78 11,28 38,06 22,03 123,40 145,43 402,13 406,76 255,53 11,75 8. 35 0. 00 8. 35 15,63 16,89 32,52 395,86 52,10 447,96 98,97 46,09 145,06 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 7,77 4,53 12,30 13,80 7,62 21,42 12,40 3,15 15,55 26,78 11,28 38,06 22,03 130,93 152,96 MS,?! 274,90 Medlemsstat Fonde BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIG ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE ØSTRIG FINLAND SVERIGE DET FORENEDE KONGER. EFRU ESF IALT F. FRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF ' IALT EFRU ESF IALT IALT EFRU ESF * Budgetposter B2-1201, B2-1301. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 1: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995* Tabel 3: Mål 3 — EFSR 271 mio ECU Medlemsstat Fonde Forpligtelser (1994-1999) Bctnlingrr (19'M-19">9) Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser l:ksl Itemluisler og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser B E L G I EN D A N M A RK T Y S K L A ND SPANIEN F R A N K R IG ITALIEN L U X E M B O U RG N E D E R L A N D E NE Ø S T R IG FINLAND S V E R I GE DET F O R E N E DE K. ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF 33,39 33,39 41,00 48,22 41,00 48,22 34,24 12. 30 96,49 42,33 39,04 104,48 206,97 206,97 169,65 169,65 396,80 396,80 312. 88 312,88 0,00 3,29 0,00 3. 29 0,00 3. 51 0,00 4,00 143,83 143,83 142,57 142,57 64,06 60,33 73,00 64,06 60,33 73,00 32,03 30,17 36. 50 32,03 30,17 36,50 497,00 497,00 436,17 436,17 JÀUT ESF txmw J. 5H»*» «Wtéi * U4%n Budgetpost B2-1302. 272 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 1: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995 * Tabel 4: Mål 4 — EFSR Medlemsstat Fonde BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIG ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE ØSTRIG FINLAND SVERIGE IALT ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF E5E Forpligtelser (1994-1999) Betalinger (1994-1999) Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremforsier og genopførelser Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser mio. ECU 0,00 5,00 0,00 0,00 5. 00 0. 00 0,00 2. 50 0. 00 0,00 2,50 0. 00 62,70 62,70 38. 13 38,13 0,00 0,00 0. 27 0,00 11,70 14,83 0,00 94,50 0,00 0,00 0,27 0,00 11,70 14,83 0,00 S4,SB 0,00 0,00 0,21 0,00 5,85 7,42 0,00 0,00 0,00 0,21 0,00 5. 85 7,42 0,00 5<J1 5441. Budgetpost B2-1303. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 1: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995* Tabel 5: Mål 5a-Iandbrug — EFSR 273 mio. ECU Medlemsstat Fonde Forpligtelser (1994-1999) Betalinger (1994-1999) Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser BELGIEN DANMARK EUGFL EUGFL 30,23 16,73 30,23 16,73 12,74 16,49 12,74 16,49 TYSKLAND EUGFL 165,13 165,13 160,90 160,90 SPANIEN EUGFL 21,10 21,10 27,64 27,64 FRANKRIG EUGFL 252,08 252,08 242,14 242,14 ITALIEN LUXEMBOURG EUGFL EUGFL NEDERLANDENE EUGFL 0,00 5,47 4,89 ØSTRIG FINLAND SVERIGE EUGFL • 61,50 EUGFL EUGFL 61,42 13. 72 22,80 DET FORENEDE K. EUGFL 0,00 5,47 4,89 61. 50 61,42 13,72 22,80 0,00 2,01 1. 96 30,75 30,71 6,86 22,43 0,00 2,01 1,96 30,75 30,71 6,86 22,43 IALT EtHSW, 4$$& «55*67 5«*« « 4 , P3 * Budgetposter B2-100I, B2-1O02. 274 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 1: Den finansielle gcnncmførel. sc af de enkelte mål i 1995* Tabel 6: Mål 5a-fiskeri — EFSR Medlemsstat Fonde Forpligtelser (1994-1999) Betalinger (1994-1999) Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser mio ECU BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIG ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE ØSTRIG FINLAND SVERIGE DET FORENEDE K. IALT FIUF FIUF FIUF FIUF FIUF FIUF FIUF FIUF FRJF FRJF FRJF FIUF FlUJP 0,00 23,28 12,46 19,90 31,62 22,37 0,89 1,40 2,00 23,00 40,00 0,11 0,00 23,28 12,46 19,90 31,62 22,37 0,89 1,40 2,00 23,00 40,00 0,11 irtfii iTtfiZ 1,29 18,63 9,93 0,00 1. 29 18,63 9,93 0,00 25,31 25,31 0,00 0,00 2,33 0,20 6,90 12,00 4,43 *\M 0,00 0,00 2,33 0,20 6,90 12,00 4,43 w*«t Budgetpost B2-1101. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 1: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995* Tabel 7: Mål 5b — EFSR 275 mio. ECU Medlemsstat Fonde Forpligtelser (1994-1999) Betalinger (1994-1999) Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser B E L G I EN DANMARK T Y S K L A ND S P A N I EN F R A N K R IG I T A L I EN L U X E M B O U RG N E D E R L A N D E NE Ø S T R IG F I N L A ND DET F O R E N E DE K O N G E R. : i EFRU ESF EUGFL 1 A LI I-I-Ril ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT 1 ALT ËFRU ESF _U_F_. * Budgetposter B2-1003, B2-1202, B2-1304. 4,82 1,55 2,79 <),H> 3. 36 0,00 0. 00 3,36 49,48 5,10 81,19 135,77 25,22 5,30 58,06 88,58 45,02 29,73 35,70 110,46 12,41 3,27 15,83 31,50 0. 00 0,00 0,00 0,00 1,94 0,92 4,45 7,31 33,34 13,68 31,30 78,33 16,03 5,18 11,60 32,81 36,78 29,24 8,57 ' 74,59 -57. 1,86 34»,S0 4,82 1. 55 2. 79 9. 16 3. 36 0. 00 0,00 3,36 49,48 5,10 81,19 135,77 25,22 5. 30 58,06 88,58 45,02 29,73 35,70 110,46 12,41 3. 27 15,83 31,50 0. 00 0. 00 0,00 0,00 1,94 0,92 4,45 7,31 33,34 13,68 31,30 78,33 16,03 5,18 11,60 32,81 36,78 29,24 8,57 74,59 S7ï,86 238,39 «,1(7 W9. 5D 2,41 0,77 1. 40 4. 58 2,45 0,00 0. 00 2,45 15,54 4,26 51,41 71,21 26,00 3. 21 52,48 81. 69 27,77 18,21 30,59 76,57 6,20 1. 64 7,91 15,75 0,21 0,00 0,00 0,21 7,40 0,46 1,59 9,45 16,67 6,84 15,65 39,16 7,78 2,59 5,56 15,94 22,68 19,42 4,29 46,39 363,41 135,13 57,40 170. R9 2,41 0,77 1,40 4,58 __ 0. 00 0,00 2. 45 15,54 4,26 51,41 71,21 26,00 3. 21 52,48 81,69 27,77 18. 21 30,59 76,57 6,20 1,64 7,91 15,75 0,21 0,00 0,00 0,21 7,40 0,46 1,59 9,45 16,67 6,84 15,65 39,16 7,78 2,59 5,56 15,94 22,68 19,42 4,29 46,39 363,41 L15>13 170,09 ?76 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 1: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995* Tabel 8: Mål 6 — EFSR Medlemsstat Fonde FINLAND SVERIGE EFKU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT IALT EFKU ESF tUGFh mio. ECU Forpligtelser (1995-1999) Betalinger (1995-1999) Eksl. fremførsler og genopførelser 22,40 21,10 36,80 0,70 Inkl. fremførsler og genopførelser 22,40 21,10 36,80 0,70 Eksl. fremførsler] og genopførelser) 11,20 10,55 18,40 0,35 Inkl fremførsler og genopførelser 11,20 10,55 18,40 0,35 81,00 21,86 11,39 10,94 0,73 44,92 125,92 4*,2* 47,74 81,00 21,86 11,39 10,94 0. 73 44,92 125,92 44,26: 47,74 M3 40,50 10,93 5,70 5,47 0,37 22,46 Gift 22,D 23,87 0*72 40,50 10,93 5,70 5,47 0,37 22,46 62,96" 22,13 73,8-7 0,7* * Budgetposter B2-1004. B2-1102. B21203, B2-1305. m BILAG 2 Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995* Tabel 1: Mål 1 — ESFR 279 mio ECU Medlemsstat Fonde Forpligtelser (1994-1999) Betalinger (1994-1999) Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl fremførsler og genopførelser Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser B E L G I EN T Y S K L A ND G R Æ K E N L A ND SPANIEN F R A N K R IG IRLAND I T A L I EN N E D E R L A N D E NE Ø S T R IG P O R T U G AL DET F O R E N E DE K O N G E R. EFRU ESF EUGFL FRJF I A LT EFRU ESF EUGFL FIUF I A LT EFRU ESF EUGFL FIUF I A LT EFRU ESF EUGFL FIUF I A LT EFRU ESF EUGFL FIUF I A LT EFRU ESF EUGFL FRJF I A LT EFRU ESF EUGFL FIUF I A LT EFRU ESF EUGFL FIUF I A LT EFRU ESF EUGFL FIUF I A LT EFRU ESF EUGFL FIUF I A LT EFRU ESF EUGFL FRJF I A LT I A LT E F RU E SF E U G FL TTOF 67,93 24,70 14,00 0,37 107,00 1. 844,97 1. 166,51 861,60 19,00 3. 892,08 3. 151,22 684,71 699,19 37,10 4. 572,22 5. 367,19 1. 666,10 979,67 304,46 8317,41 236,69 185,46 69,21 6,30 497,67 748,60 619,31 332,56 9,19 1. 709,66 2. 018,14 462,35 477,78 66,54 3. 024,80 24,30 8,20 1,90 2,80 37,20 19,96 5,04 3,80 0,00 28,80 2. 925,37 795,89 776,14 52,01 4. 549. 4C 301,24 162,11 59,91 9,06 532,32 67,93 24,70 14,00 0,37 107,00 1. 844,97 1. 166,51 861,60 19,00 3. 892,08 3. 151,22 684,71 699,19 37,10 4. 572,22 5. 367,19 1. 666,10 979,67 304,46 8317,41 236,69 185,46 69,21 6,30 497,67 748,60 619,31 332,56 9,19 1. 709,66 2. 018,14 462,35 477,78 66,54 3. 024,80 24,30 8,20 1,90 2,80 37,20 19,96 5,04 3,80 0,00 28,80 2. 925,37 795,89 776,14 52,01 4. 549. 4C 301,24 162,11 59,91 9,0« 532,33 53,75 12,35 6,08 0. 19 72,36 1. 027. 06 852. 73 578,67 11. 60 2. 470. 05 1. 847,77 411,53 518. 12 14,24 2. 791,66 3. 582,35 1. 166,94 668,62 109,22 5. 527,13 107,89 101,85 37,65 3,46 250,86 568,45 539,59 285,46 5,50 1. 398,99 1. 087,57 186,02 251,65 15,99 1. 541,22 11,44 5,06 1,55 1,58 19,63 9,98 2,52 1. 90 0,00 14,40 2. 161,09 624. 37 419,63 33,14 3. 238,23 169,41 104. 8S 52,65 4,31 > 331,3« 53,75 19,76 6,08 0,19 79,77 1. 027,06 852,73 v 578,67 11,60 2. 470,05 1. 847,77 411,53 518,12 14,24 2. 791,66 3. 582,35 1. 166,94 691,08 109,22 5. 549,60 107,89 130,65 37,65 3,46 279,66 568,45 539,76 285,46 5,50 1. 399,16 1. 087,57 200,27 251,65 15,99 1. 555,47 11,44 5,06 1,55 1,58 19,63 9,98 2,52 1,90 0,00 14,40 2. 161,09 650,18 419,63 33,14 3. 264,05 169,41 104,89 52,69 4,37 331,36 YIM9_S6 2 7. 1 6 8 , 5E Ï7. 65S39 n. 7 5 4 , »Q 16. 705,60 r Ï_7<IS,6« 4,275,72 506,84 • 4. 175,7Ï 30,626,7« 4,007,« 2,821,01 W. 426,76 „ 8 4 4 , 47 IS»,« * Budgetposter B2-10(H), B2-1100, B2-1200, B2-1300. 2K0 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995* Tabel 2: Mål 2 — ESFR mio. ECU Forpligtelser (1994-1996) Betalinger (1994-1996) Eksl. fremførsler og genopførelser 49,12 8. 41 Inkl. fremførsler og genopførelser 49,12 13,04 Eksl. fremførsler og genopførelser 24,39 2,61 Inkl. fremforsier og genopførelser 24,39 4. 93 57,53 24,84 5,45 30,29 198,05 88,80 286. 85 545,10 114,11 659,21 751,68 152. 71 904,39 239,29 60,66 299. 95 6,03 1. 94 7,97 66,95 38,07 105,02 38,91 15,24 54,15 24,80 6,30 31,10 83,22 22. 56 105. 78 903,52 346. 53 1. 250. 05 468,76 62,16 24,84 5,45 30,29 198,05 88. 80 286. 8S 545,10 114,11 659,21 751,68 152,71 904,39 239. 29 60. 66 299. 95 6,03 1,94 7,97 66,95 38,07 105,02 38,91 15,24 54,15 24,80 6,30 31,10 83,22 22,56 105,78 903,52 346,53 1. 250,05 3. 73)*»« *48*,5Î 865,35 27. 00 17,77 2. 23 19,99 104,49 45,85 150. 34 395,86 52,10 447,96 326,44 93,91 420,35 119,65 30,33 149,97 3,01 0,97 3,99 33,48 19,03 52,51 13,80 7,62 21,42 12,40 3,15 15,55 26,78 11,28 38,06 297,66 213,67 511. 33 i,8$&47 29. 31 17,77 2. 23 19,99 104,49 52,45 156,94 395,86 52. 10 447,96 326. 44 96,85 423,29 119,65 30,33 149,97 3,01 0,97 3,99 33. 48 19. 03 52,51 13,80 7. 62 21. 42 12,40 3. 15 15,55 26,78 11,28 38,06 297. 66 221. 20 518,85 U77,(M 1375,72 _02,J> Medlemsstat Fonde DELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIG ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE ØSTRIG FINLAND SVERIGE DET FORENEDE KONGER. EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT 3AtT røfl* ' _SF- * Budgetposter B2-1201, B2-I30I. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995 * Tabel 3: Mål 3 — ESFR Ï8I mio. ECU Medlemsstat Fonde BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIG ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE ØSTRIG FINLAND SVERIGE DET FORENEDE K. JALX ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF Forpligtelser (1994-1999) Betalinger (1994-1999) Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser 97,76 85,00 97,76 85,00 66,42 47,50 74,51 74,24 307,77 307,77 226,27 234,26 426,59 426,59 244,54 244,54 778,40 778,40 503,68 200,47 200,47 100,23 6,46 6,46 5,09 503,68 100,23 5,59 282,27 282,27 253,32 253,32 64,06 60,33 73,00 64,06 60,33 73,00 32,03 30,17 36,50 32,03 30,17 36,50 975,00 975. 00 818,57 818,57 « S t øj $&Mt. 2. 3W. J3 W V4 Budgetpost B2-1302. 2X2 Syvende årsberetning — Sirukturftmdene i 1995 Bilag 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995* Tabel 4: Mål 4 — ESFR Medlemsstat Fonde Forpligtelser (1994-1999) Betalinger (1994-1999) Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser mio ECU BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIG ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE ØSTRIG FINLAND SVERIGE tAt-t ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF 4,63 6,00 4,63 6. 00 29,61 29. 61 118,10 118,10 95. 39 60,61 0,53 22,23 11. 70 14,83 0,00 95. 39 60,61 0,53 22,23 11. 70 14. 83 0,00 2. 32 3,00 14,81 65. 83 47. 70 30. 31 0,34 11,12 5,85 7,42 0. 00 2,32 3,00 14,81 65,83 47,70 30,31 0,34 11,12 5,85 7,42 0,00 363<63 363,63 Ï88. 68 L8fe,6B Budgetpost B2-1303. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 283 Bilag 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995 * Tabel 5: Mål 5a-landbrug — ESFR Mcdlcmsstnt Fonde Forpligtelser (1994-1999) Betalinger (1994-1999) Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremforsier og genopførelser Eksl. fremforsier og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser mio. ECU BELGIEN EUGFL 53,03 / DANMARK EUGFL 38,67 53,03 38,67 16,51 19. 19 16,51 19. 19 TYSKLAND EUGFL 322,72 322,72 209,82 209,82 SPANIEN EUGFL 77,41 77,41 55,81 55,81 FRANKRIG EUGFL 518,73 518,73 242. 97 242,97 ITALIEN EUGFL 117,47 117. 47 58,73 LUXEMBOURG EUGFL NEDERLANDENE EUGFL OSTRIG FINLAND SVERIGE EUGFL EUGFL EUGFL DET FORENEDE K. EUGFL 12,22 25,27 61,50 61,42 13,72 85,16 12. 22 25,27 61,50 61,42 13,72 85,16 5. 37 12,15 30,75 30,71 6,86 41,73 IALT EUCFL 13Vt& lAVlJt 730,60 58,73 5,37 12,15 30,75 30,71 6,86 41,73 Budgetposter B2-1001, B2-1002 (dvs. uden budgetpost B2-1000-Strukturforanstaltninger. der er direkte forbundet med markedspolitikken (kun 1994 — 43,65 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 43,65 mio. ECU betalinger) eller tilbagebetalinger i henhold til forordn. (EØF) nr. 2328/91 for 1993 (356,6 mio. ECU forpligtelsesbevillinger og 417. 02 mio. betalinger). 2K4 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995* Tabel 6: Mål 5a-fiskeri — ESFR Medlemsstat Fonde Forpligtelser (1994-1999) Betalinger (1994-1999) Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser Eksl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler og genopførelser mio. ECU BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIG ITALIEN LUXEMBOURG FIUF FRJF FIUF FIUF FIUF FIUF FIUF NEDERLANDENE -FTUF ØSTRIG FINLAND SVERIGE DET FORENEDE K. tAUT FRJF FIUF FIUF FIUF FTOJtf 4,08 46,59 24,87 39,83 63,27 44,77 1,10 9,16 2,00 23,00 40,00 14,78 4. 08 46,59 24. 87 39. 83 63,27 44,77 1,10 9,16 2. 00 23. 00 40,00 14. 78 3. 33 30,29 16,13 9,97 41,13 3. 33 30,29 16,13 9. 97 41,13 11,20 11,20 0,11 6,21 0,20 6. 90 12,00 11. 82 0,11 6. 21 0,20 6,90 12,00 11,82 m,4$ • & && W4$ W£* * Budgetpost B2-1101. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995* Tabel 7: Mål 5b — ESFR 285 mio. ECU Medlemsstat Fonde BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIG ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE ØSTRIG FINLAND DET FORENEDE KONGER. * EFRU ESF EUGFL IALT EFRU ESF EUGFL IALT EFRU ESF EUGFL IALT EFRU ESF EUGFL IALT EFRU ESF EUGFL IALT EFRU ESF EUGFL IALT EFRU ESF EUGFL IALT EFRU ESF EUGFL IALT EFRU ESF EUGFL IALT EFRU ESF'' EUGFL IALT EFRU ESF EUGFL IALT IALT EFRU ESF EUGFL, Budgetposter B2-1003, B2-1202, B2-1304. Forpligtelser (1994-1999) Betalinger (1994-1999) Eksl. fremførsler og genopførelser 4,82 1,55 2,79 Inkl. fremførsler og genopførelser 4,82 1. 55 2,79 Eksl. fremførsler og genopførelser 2,41 0,77 1,40 Inkl. fremforsier og genopførelser 2,41 0,77 1,40 9,16 5,93 1,29 2,57 9,79 99,04 27,46 135,24 261,74 44,65 13. 29 104,15 162,09 157,11 64,71 151,36 373,18 43,86 14,35 48,78 107,00 0,43 0,11 0,30 0,84 14,02 2,22 9,37 25,61 33,34 13,68 31,30 78,33 16,03 5,18 11,60 32,81 66,36 36,47 17,87 120,70 1,S83,25 4H*,6a •515^34 9,16 5. 93 1,29 2. 57 9,79 - 99,04 27,46 135,24 261,74 44,65 13,29 104,15 162,09 157,11 64,71 151,36 373,18 43. 86 14,35 48,78 107,00 0,43 0,11 0,30 0,84 14,02 2. 22 9,37 25,61 33,34 13. 68 31,30 78,33 16,03 5,18 11,60 32,81 66,36 36,47 17,87 120,70 4*3,60. «ça -15,34 4,58 3,74 0,64 1,29 5,66 40,32 15,44 78,44 134,20 35,72 7,21 75,52 118,44 83,81 35,70 88,42 207,93 21,93 7,18 24,39 53,50 0,21 0,05 0. 15 0,42 7,40 1,11 4,05 12,56 16,67 6. 84 15,65 39,16 7,78 2,59 5,56 15,94 37,48 23,04 8,93 69,45 66L,B5 2*M8 i00,S7 303^1 4. 58 3. 74 0,64 1,29 5. 66 40,32 15,44 78,44 134,20 35,72 7,21 75,52 118,44 83,81 35,70 88,42 207,93 21,93 7,18 24,39 53,50 0,21 0,05 0,15 0,42 7,40 1,11 4,05 12,56 16,67 6,84 15,65 39,16 7,78 2,59 5,56 15,94 37,48 23,04 8,93 69,45 6fit,R5 « 7 , 48 100,57 s. 303,111 286 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995* Tabel 8: Mål 6 — KSFR FINLAND SVERIGE Medlemsstat Fonde EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT IALT EFRU ESF £UGF_- HUF mii) ECU Forpligtelser (1995-1999) Betalinger (1995-1999) Eksl. fremførsler og genopførelser 22. 40 21,10 36,80 0,70 Inkl. fremførsler og genopførelser 22,40 21,10 36,80 0. 70 Eksl. fremførsler og genopførelser 11,20 10,55 18,40 0,35 Inkl. fremførsler og genopførelser 11. 20 10,55 18,40 0. 35 81,00 21,86 11,39 10,94 0,73 44,92 125,92 44,2« 47,74 J<43 81,00 21,86 11,39 10,94 0,73 44,92 125,92 44,26 3M» 47,74 f,43 40,50 10,93 5. 70 5,47 0. 37 22,46 62,96 22,13 23. S7 : 40,50 10,93 5. 70 5. 47 0,37 22,46 62,96 22,13 23,B-7 * Budgetposter B2-1004, B2-1102. B2-1203, B2-1305. BILAG 3 Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 289 Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 Tabel 1: Gennemførelse pr. EF-initiativ EF-initiativ (antal EF-initiativ programmer) Samlede omkost ninger SF-statte Forpligtelser (1) 1994-1995 (!) UW) Betalinger 1994-1995 (3) mio. ECU % PV(2) ADAPT (17) Belgien (Wallonien) (Flandern) D a n m a rk Tvskland G r x k e n l a nd Spanien F r a n k r ig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal I-inland Sverige Det Forenede Kongerige Storbritannien Nordirland E M P L OI (1?) Belgien (Wallonien) (Flandern) D a n m a rk Tyskland G r æ k e n l a nd Spanien F r a n k r ig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige Storbritannien Nordirland LEADER (S*)* Tyskland Baden-Wfirtemberg Bayern Berlin (Øsl) Brandenburg Hessen Mecklemburg- Vorpnmmem Niedersachsen Nordrhein- Westfalen Rheinland-Pfalz Saarland Sachsen I 1 Sachsen-Anhalt Thuringen ' Inkl. net (forpligtelser: 3,7 mio. ECU. betalinser: 2,9 mio. ECU 3,<>10,89 t. 444,8. 7 307,66 91,95 31. 29 •10. 65 65,68 480,43 44,59 403,24 622^1 28,27 360,-19 0,80 142. 80 25,75 19,17 42,90 21,72 650,60 645. 83 4. 77 31,20 16. 24 14. 96 29,50| 228,801 30,101 256,40 249,70 21. 20 190,00 0. 30 5 7 35 11,57 21,00 19,7(1 1 U5 286,60 283. 50 3. 10 •2. 73. 8^67 1424,15} 70,19 43. 53 26. 66 20,68 297,53 83,15 576,75 384,42 99,49 589,08 0,60 90,86 49,37 55,55 66,25 39,89 314,85 296,76 18. 09 3. 092,11 382,40 14. 26 113. 45 0,40 33. 67 21,29 29. 31 40. 09 8. 76 25. 48 4. 20 35. 45 26. 34 29. 69 32,10 19. 89 12. 21 10^6 156,80 64,40 386,60 1 4 6 40 76,10 348,70 0,30 42,44 23,01 40,30 29,15 20,69 14640 134. 60 11. 90 1 X 0 , 44 Il 169,75 5,68 43. 05 0. 24 18. 83 6. 2C 15. 56 18,84 3. 5-1 8. 55 1. 8. 18. 01 15. 5) 13. 9. ? 5,69 3. 04 2. 66 5,31 42,92 7,14 48. 10 46,94 3,90 36,10 0,05 11,51 11,57 3,99 19,70 1 1 45 53,49 53. 18 0,31 308. &7 21,69 19. 89 1. 80 1,61 23,14 8,04 58,63 22,27 7,61 51,47 0,30 4,24 23,01 5,67 29,15 20,69 31,36 20. 47 10. 89 468,76 1 2 4 47 5. 67 6. 08 0. 24 17. 21 5. 61 15. 25 18. 21 3. 54 8. 55 1. 21 18. 10 11. 63 13. 26 2 1* 1 8% 19% IS% 18V. 19% 2 4% 1 9% 1 9% 1 8% 1 9% 1 8% 2 0% 100% 19% 100% 100% 1 9% 19% 10% 0 9% 6 8% 100% 15% 1 S% 1 5% 1 2% 1 5% 1 5% 1 0% 1 5% 1 0 0% 1 0% 1 0 0% 1 4% 1 0 0% 100% 2 1% 15% 91% 38% 7 3% 100% 14% 100% 91% 90% 98% 97% 100% 100% 67% 100% S% 95% 152. 62 2,85 1. 52 1. 33 2. 66 21,46 3. S7 24,05 23,47 1,95 18,05 0,03 5,76 5,79 2,00 8,64 5,63 26,75 26. 59 0. 16 '154,23 10,85 9. 95 0. 90 0,80 1 1 47 4,02 29,31 11,13 3,61 2S. 73 0,15 2,12 11,51 2,83 14,58 1 0 JS 15,68 10. 24 5. 44 132,71 38,82 1. 70 3. 04 0. 07 5. 22 1. 68 4. 59 5. 46 1. 06 2. 57 0. 36 5. 45 3. 62 4. 00 5 0% 5 0% 50% 50% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 4 4% 5 0% 5 0% 50% 50% 5 9% 5 0% 50% 50% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 4 7% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 50% 50% 2»% 3 1% 30% 50% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 31% 30% 290 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 Tabel 1: Gennemførelse pr. EF-initiativ (fortsattes) EF-initiativ (antal EF-initiativ programmer) Samlede omkost ninger SF-stotte Forpligtelser (1) 1994-1995 (2) (2)/(l) Betalinger 1994-1995 (3) (3)/(2) G r æ k e n l a nd Spanien Andatucia Aragon Asiurias Baléares Canarias Cantabria Casiilla-La-Mancha Castilla y Leon Cataluna Extremadura Galicia Rioja Madrid Murcia Nuvtirra Fais Vasco Valencia F r a n k r ig Aquitaine Auvergne Basse-Normandie Bourgogne Bretagne Corse Franche-Comté Languedoc-Roussillon Limousin Poilou-Charenles Provence-Alpes-Côte d'Azur Irland Italien Abruzzo Basilicala Bolzano Calabna Campania Emilia-Romagna Fnuti- Venezia Giulia Puglia Sardegna Toscana Umbria Valle D'Aosta L u x e m b o u rg N e d e r l a n d e ne Drenthe Flevoland Noordoosl Friesiand/Noardwesl Groningen Noordwesl Friesland Østrig - B u r g e n l a nd Portugal 263,60 1. 161,93 249. 29 13'. 40 3S. 53 11. 27 30. 81 I9. S9 142. 63 122. 88 68. 10 56. 14 119. 47 18. 40 14. 15 24. 26 21. 47 12. 63 77. fi 2 318,97 38. 51 31. 19 23. S1 21. 19 28. 52 7. 16 11. 55 33. 7J 40. 94 58. 27 24. 12 165,58 435,96 50,3. 3 39. 10 19. 20 47. 71 51. 32 20. 61 14. 54 53. 20 73. 86 53. 11 31. 15 1. 83 4,85 35,17 2. 84 4,43 14,43 13. 47 6,50 156,80 148,00 354,81 68. 81 27. 48 13. 00 3. 13 12. 33 6. 41 41. 00 53. 50 13. 62 24. 00 43. 82 3. 68 3. 60 9. 52 4. 81 2. 47 23. 63 122,89 17. 23 12. 78 10. 13 8,53 14. 09 3. 05 5. 78 14. 39 15,04 9. 83 12. 06 67,92 183,20 15. 97 19. 55 4. 80 23. 15 25. 82 6. 35 4. 90 26. 60 32. 37 14. 81 8. 41 0. 47 1,01 8,46 1. 05 2. 11 2. 64 2. 65 2,57 117,59 2 2 46 112,10 9. 85 24. 18 12. 52 3. 07 1. 85 0. 97 4. 47 9,60 2. 12 22. 44 2. 90 3. 43 3. 36 1. 74 4. 17 2. 31 3. 12 95,56 15. 06 11. 96 9. 12 7,48 4. 26 3. 05 4. 97 12. 96 14. 50 8. 01 4. 22 7,50 28,62 6. 03 1. 72 4. 26 5. 96 2,77 0. 69 0,30 6. 04 0. 57 0. 00 0. 00 0. 28 1,01 8,18 1. 05 2. 02 2. 50 2. 61 2,0l| 6,74| 1 5% 3 2% 14% 88% 96% 98% 15% 15% 11% 18% 16% 94% 7% 93% 93% 18% 87% 94% 13% 7 8% 87% 94% 90% 88% 30% 100% 86% 90% 96% 81% 35% 1 1% 1 6% 38% 9% 89% 26% 11% 11% 6% 23% 2% 0% 0% 59% 100% 9 7% 100% 96% 95% 98% 78% 6% 11. 28 34,86 4. 93 4. 51 2. 45 1. 22 0. 92 0. 48 2. 24 4. 80 1. 06 4. 39 1. 45 1. 03 1. 01 0. 87 1. 25 0. 69 1. 56 • 15,53 1. 23 2. 13 0. 50 1. 52 1. 28 0. 54 1. 49 0. 90 3. 12 1. 53 1. 27 3. 75 14,00 3. 02 0. 86 1. 87 2. 98 1. 38 0. 34 0. 15 3. 02 0,29 0. 00 0. 00 0. 08 0,41 2. 45 0. 32 0. 60 O. S 0. 78 0. 331 3,59| 5 0% 3 1% 50% 19% 20% 40% 50% 50% 50% 50% 50% 20% 50% 30% 30% 50% 30% 30% 50% 16% 8% 18% 5% 20% 30% 18% 30% 7% 22% 19% 30% SOV. 4 9% 50% 50% 44% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 0% 0% 30% 4 0% 3 0% 30% 30% 30% 30% 1 6% 5 3% Syvende årsberetning — Strukturftmdene i 1995 Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 Tabel 1: Gennemførelse pr. EF-initiativ (fortsattes) EF-initiativ (antal EF-initiativ programmer) Samlede omkost ninger SF-statte Forpligtrljer 0) 1994-1995 C-)'0) (2) Hetnlinr. fr 1994-1995 (3) Det Forenede Kongerige England Highlands and Islands Northern Ireland Wales Scotland Net P E S CA ( H) Belgien D a n m a rk Tyskland G r æ k e n l a nd Spanien F r a n k r ig Irland Italien Nederlandene Portugal Det Forenede KongeriRe SMV:<2. 1) Belgien - Wallonien Tyskland Bayern Berlin Bremen Hessen Mecklemburg-Vorpommern Nordrhein- Westfalen Sachsen Sachsen-Anhalt Thuringen G r æ k e n l a nd F r a n k r ig Corse Hainaut MAI 2- og 5h-områder Irland Nederlandene Portugal Det F o r e n e de Kongerige Highlands Northern Ireland Scotland Wales r _ C H A R 4 2 *) Belgien Châtelet Limbourg Tyskland Niedersachsen Nordrhein- Westfalen 160,37 57. 78 27. 91 31. 47 18. 83 24. 38 66,20 75,55 11. 96 11. 35 8. 62 8. 41 «05,89 352,99 4 4S 48,64 62,00 54,63 95,66 8 1 43 12,18 81,19 34,18 47,17 84,65 *. _S,SJ 14,22 356,25 19. 68 36. 20 8. 94 3. 40 35. 38 31. 64 99. 67 63. 89 57,45 156,86 139,22 15. 75 25. 14 98. 33 53,20 26,86 235,90 42,99 6. 96 11. 10 19. 71 5,22 w»,i7 58,05 1. 86 56. 19 400,81 3. 30 280,41 2,00 16,40 23,00 27,10 41,50 2 8 40 6,70 34,17 10,80 25,60 37,42 491,25 9,41 156,83 6. 97 14,61 - 0. 97 1. 16 18. 30 7. 92 42. 80 35,10 29. 00 8 3 43 58,49 3,04 6. 29 49. 17 28,79 1 0 44 123,98 20,09 3. 04 6. 20 8. 52 2. 33 328,02. 15,68 0. 93 14. 75 1 2 8 48 1. 65 66. 45 56,16 22. 40 8. 84 9. 70 7. 58 7. 64 3. 7S| S 3 , «j 0 43 2,73 3,83 4,51 6,91 18,78 1,11 4,42 1,15 4 46 5,07 203,S3J 7,49 1 0 1 40 6. 97. 14. 61 0. 97 1. 16 14,65 7. 92 4. 39 21. 52 29. 00 10,45 1S. 41 2. 60 6. 29 6. 53 26,49 9 44 1 3 42 19,74 3. 04 6. 20 8. 52 1,98 172,52 15,68 0. 93 14. 75 55,88 1. 65 7. 74 8 5% « 7% 74% 85% 88% 91% 2 t %] 1 7% 17% 17% 1 7% 1 7% 6 6% 17% 1 3% 1 1% 17% 14% 4 1% 8 0% 6 5% 100% 100% 100% 100% 80% 100% 10% 61% 100% 1 3% 2 6% 85% 100% 13% 9 2% 9 2% 1 1% 9 8% 100% 100% 100% 85% 5 3% 100% 100% 100% 4 4% - 100% 12% 4,82 1. 47 1. 14 0. 77 0. 81 0. 63 2. 88 17,16 0,17 1 47 1,92 2 46 3,46 0,00 0,56 2 41 0,58 2,13 2,54 " 67,71 2 45 30,85 2. 09 4. 48 0,49 0. 35 4. 65 3. 96 2,20 2. 98 9. 65 5 43 4,62 0. 78 1. 89 1. 96 7. 95 2,86 6,61 7 44 0. 96 3. 10 2. 69 0. 59 75,60 7,84 0. 47 7. 38 26,80 0. 83 3. 87 291 mio ECU (3V(2) 9% 7% 13% 8% 11% 8% 77% 3 2% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 3 3% 3 0% 3 0% 30% 31% 50% 30% 32% 50% 30% 14% 33% 5 0% 3 0% 30% 30% 30% 3 0% 3 0% 5 0% 3 7% 31% 50% 32% 30% 4 4% 5 0% 50% 50% 4 8% 50% 50% 292 Syvende årsberetning — Strukturftmdene i 1995 Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 Tabel 1 : Gennemførelse pr. EF-initiativ (fortsattes) EF-initiativ (antal EF-initiativ programmer) Samlede omkost ninger SF-statte (1) Forpligtelser 1994-1995 (2) % (2WD Betalinger 1994-199S (3) (3)/(2) Saarland Sachsen Sachsen-Anhalt Thuringen G r æ k e n l a nd F r a n k r ig Bourgogne Languedoc-Roussillon Lorraine Midi-Pyrénées Provence-Alpes-Côle d'Azur Rhône-Alpes Italien Sardegna Toscana Portugal Det F o r e n e de K o n g e r i ge East Midlands Eastern Scotland North East England North West England Wales West Midlands Western Scotland Yorkshire K E C IS Pr Spanien F r a n k r ig • R e u n i on P o r t u g al K O N V ER (31) Belgien Bruxelles Flandern Wallonien D a n m a rk T y s k l a nd Bayern Berlin Bremen Hamburg Hessen Mecklemburg- Vorpommem Niedersachsen Nordrhein- West/alen Rheinland-Pfalz Saarland Sachsen-Anhalt Schles wig-Holstein Thuringen G r æ k e n l a nd F r a n k r ig Alsace Aquitaine 22. 86 53. 63 30. 60 10. 00 2,03 39,42 3. 08 2. 74 25. 11 4. 44 2. 02 2. 02 34,13 1. 56 32. 57 1,15 3 6 4 49 99. 28 21. 89 51. 15 15. 28 46,44 27,86 6. 50 96. 19 7 5 M7 385,4» 209,17 156,81 883,69 30,43 5. 75 11. 80 12,88 5 43 3 4 2 43 28. 95 18. 67 21. 54 2. 48 49. 75 33. 03 36. 34 34. 35 27,82 4. 58 17. 04 29. 79 38. 01 2 0 41 244,(M 19. 98 64. 44 6. 26 29. 80 19. 22 5. 00 1,52 16,66 1. 54 1. 01 10. 93 1. 15 1. 01 1. 01 1,68 0. "* 0. 90 0,86 1634S 42,15 10. 00 23. 46 6. 90 20. 46 12. 66 3. 04 44. 57 +486,50 216,93 1 1 5 46 124,00 332,13 11,45 1. 73 4,80. 4. 92 2 48 1 4 4 44 12,67 11. 76 4,47 1. 24 12. 42 19. 45 12. 92 14,90 13. 91 1. 24 11. 16 8,94 19. 45 12,91 71,02 4. 25 13. 16 4. 56 19. 81 17,12 5. 00 1 47 15,49 1. 54 0. 81 10. 08 1. 03 1. 01 1. 01 1,68 0. 78 0. 90 0,86 8 1 47 4. 24 10,00 23. 46 5. 88 20,46 10,13 3. 04 4. 36 58,83 28,01 8,76 22,05 ? 3 V 2j 11,45 1. 73 4. 80 4. 92 2 4» 130,61 8. 45 10. 26 4. 47 1. 24 12. 42 19. 45 12. 92 14. 90 9. 04 0. 65 11. 16 6,19 19. 45 11,4« 64,42 4. 04 11. 86 73% 66% 89% 100% 9 0% 9 3% 100% 80% 92% 90% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 5 0% 10% 100% 100% 85% 100% 80% 100% 10% 13% 1 3% 8% 1 8% 6 8% 100% 100% 100% 100% 100% 9 0% 67% 87% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 65% 52% 100% 69% 100% 8 9% 9 1% 95% 90% 1. 15 9. 91 8. 56 2. 50 0,68 1,78 0. 77 0. 00 0,00 0. 00 0. 51 0. 51 0 49 0. 39 0. 00 0 46 37,85 2. 12 5. 00 11. 73 - 0. 00 10. 23 5. 07 1. 52 2. 18 21,02 0,00 4 48 17,64. 8 7 43 5,73 0,86 2. 40 2. 46 1 4» 38,74 4. 22 3. 90 2. 24 0. 00 0,93 0,00 6. 45 7. 45 1. 35 0. 04 0. 61 1. 83 9. 72 5,74 31,99 2. 02 5. 93 25% 50% 50% 50% 5 0% 1 2% 50% 0% 0% 0% 50% 50% 2 3% 50% 0% 3 0% 4 6% 50% 50% 50% 0% 50% 50% 50% 50% 3 7% 0% 5 0% 8 0% 3 *% 5 0% 50% 50% 50% 5 0% 3 0% 50% 38% 50% 0% 8% tr% 50% 50% 15% 6% 5% 30% 50% 5 0% 5 0% 50% 50% Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 Tabel 1: Gennemførelse pr. EF-initiativ (fortsattes) EF-iniiiativ (antal EF-initiativ programmer) Samlede omkost ninger SF-statte Forpligtelser ( t) 1994-1995 (2)/(l) (2) Betalinger 1994-1995 (3) (3V(2) Auvergne Basse-Normandie Bretagne Centre Champagne -A rdenne Ilede-Frankrig Languedoc-Roussillon Limousin Lorraine Midi-Pyrénées Nord-Pas-de-Calais Provence-Alpes-Côte d'Azur Picardie Poiiou-Charentes Rhône-Alpes Portugal Det Forenede K o n g e r i g e - G i b r a l t ar R E S I D ER (20) Belgien Charleroi Liège Tyskland Bayern Bremen Niedersachsen Nordrhein-Westfalen Saarland Sachsen Sachsen-Anhalt Thuringen G r æ k e n l a nd F r a n k r ig Bourgogne Lorraine Provence-Alpes-Côte d'Azur Picardie Rhône-Alpes N e d e r l a n d e ne Portugal Det F o r e n e de K o n g e r i ge Wales Western Scotland R E T EX <J8) Belgien - Wallonien T y s k l a nd Baden- Wurtemberg' Bayern' Hessen' Niedersachsen Nordrhein-Westfalen * Sochicn Thuringen 3. 78 7. 47 10. 40 22. 02 5. 49 18. 83 10. 06 21. 95 2. 23 12. 45 2,23 11. 74 20,70 3. 12 7. 23 10,66 230,61 , *40,6l 52,89 24. 48 28. 42 5 5 8 40 12. 09 6. 55 47. 52 397. 40 47. 58 30. 29 7. 69 9. 19 8,94 105,75 3. 68 73. 52 15. 26 7. 22 6. 06 51,50 10,77 52,46 28. 54 23. 93 *. 7$6>2X 6,00 2 8 4 44 24. 45 129,39 6,70 4. 93 3. 73 90. 14 23. 01 1. 52 2. 33 5. 16 4. 15 2. 43 5. 52 3. 14 4. 05 1. 11 4. 05 1. 11 5. 87 9,42 1. 52 2. 23 7,90 101,94 2 8 4 40 24,43 11. 90 12. 53 16447 5. J9 3. 28 14,81 101. 89 12. 90 14. 88 5,00 6. 12 4,69 42,62 1. 84 31. 11 5. 18 2. 31 2. 18 18. 10 6,91 23,18 12. 96 10. 23 592,70 3,00 65,87 0. 80 8. 88 1. 40 1. 81 1. 57 41. 85 9,56 1. 22 2. 02 4. 47 3. 92 1. 96 4. 74 7. 76 4. 05 1. 11 3,65 1. 11 5. 37 8. 40 1. 52 2. 23 7,90 9,99 1 7 7 40 23,68 11. 15 12. 53 62,49 5. 39 3. 28 14. 81 8. 39 9. 39 10. 12 3. 00 6,12 4,12 38,61 1. 84 27,53 5. 18 2. 31 1. 74 18,10 6,91 23,18 12. 96 10. 23 244,56. 3,00 22,87 0,23 8. 81 0. 35 1. 21 0. 17 3. 67 8. 24 X0% 87% 87% 94% 81% Htfi KS% 11)0% 100% 90% 100% 91% 89% 100% 100% 9 9% 10% 6 2% 9 7% 94% 100% 3 8% 100% 100% 100% 8% 73% 68% 100% 100% 8 8% 9 1% 100% 88% 100% 100% 80% 100% ' 100% 100% 100% 100% 4 1% 100% 3 5% 28% 99% 39% 6'% 11% 9% 86% 0. 61 1. 01 2. 23 1. 96 0. 98 2. 37 1. 38 2. 02 0. 33 1. 82 0. 56 2. 69 4. 20 0. 76 1. 11 3,95 0,00 7S4(j 5,58 5. 58 ' 0. 00 3 1 45 2. 70 1. 64 7. 40 4. 19 4. 69 5. 06 2. 50 3. 06 2,06 17,55 0. 92 13. 77 0. 79 0. 52 7 45 2,93 11,59 6. 48 5. 11 144,1,1» 1,50 8,11 0. 11 1. 00 0. 36 0,60 0. 08 1. 83 4. 12 * EF-initiativprogram godkendt i 1993, samlede omkostninger og stutte 1993-1997, forpligtelser og betalinger 1993-1995 293 50% 50% 50% 50% i0% 50% 50% 50% 30% 50% 30% 50% 50% 50% 50% 5 0% 0% 4 4% 2 4% 50% 0% 5 0% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 5 0% 4 5% 50% 50% 30% 34% 30% 4 1% 4 2% 5 0% 50% 50% 5 9% 5 0% 3 5% 50% 11% 65% 50% 50% 50% 50% 294 Syvende årsberetning — Strukturftmdene i 1995 Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 Tabel 1 : Gennemførelse pr. EF-initiativ (fortsattes) EF-initiativ (antal EF-inilialiv- p r o g r a m m r r) Samlede omkost ninger SF-stslte Forpligtelser d) 1994-1995 (2) % (2Vd) Betalinger 1994-1995 (3) % (3V(2) G r æ k e n l a n d* Spanien" F r a n k r i g" Irland" Italien Mål l-regioncr' Mål 2- og 5b-regioner' Nederlandene - T w e n te Portugal" Det Forenede Kongerige Northem Ireland Great Britain URBAJI (19) Belgien Antwerpen Charleroi D a n m a rk Tyskland Berlin Bremen Cticmnitz Duisbiirg Erfurt Magdeburg Rostock Brandenburg C r æ k e n l a nd Spanien L u x e m b o u rg Nederlandene Amsterdam Den Haag Østrig - Wien Portugal Det Forenede Kongerige - N o r t h e rn i r e. 14543 361,13 7 9 47 22,46 2 4 9 40 78. 39. 170. 82 3 40 526,84 78,15 8. 40 69. 75 8 2 2 ,» 2 6 46 15. 24 11. 33 3,04 270,07 31. 05 16. 31 141. 31 18,63 17. 18 19. 94 16. 02 9. 61 67,17 248,68 1,03 87,91 19. 68 68. 23 31,93 62,02 24,52 8 7 42 9 0 4» 28,89 11,43 78,99 39. 37 39. 62 1,01 189,00 36,60 4. 20 32. 40 384,7« 8 45 2. 58 5,66 1,52 8 6 47 16. 10 8. 00 9. 20 8. 10 12. 89 12. 88 12. 00 7,20 4 5 40 162,60 0 41 9 40 4. 65 4. 65 9,77 4 4 40 16,95 11,80 38,53 7,04 6,93 12,05 7. 90 4. 16 1,01 1 1 1 47 29,96 3. 75 26. 21 IS747J 8 45 2. 58 5. 66 1. 34 79,00 16. 10 8,00 9. 20 6. 81 12. 89 8. 92 9. 88 7. 20 4 42 22,85 0 41 7,89 3,67 4. 22 6,84 9 42 16,95 1 3% 4 3% 2 4% 6 1% 1 5% 20% nm 1 0 0% 5 9% 8 2% «954 81% 4 1% 1 0 0% 100% 100% 8 8% 9 1% 100% 100% 100% 84% 100% 69% 82% 100% 1 0% 1 4% 100% 8 5% 7 9« 91% 7 0% 2 1% 1 0 0% 9,14 34,16 3,42| 4,06 6,03 J. P5 2. 08 0,51 63,06 14,10 1. 88 12. 23 411,13 4. 12 1. 29 2. 83 0. 40 23,19 1. 70 11. 74 2. 99 2. 04 3. 91 4. 46 4. 94 2. 41 1,70 11,42 0,04 2 47 1. 10 1. 27 3,42 4,61 6,85 7 8% 8 9% 4 9% 5 9% 5 0% 50% 50% 5 0% 5 7% 4 7% 50% 47% 3 7% 5 0% 50% 50% 30% 2 9% 11% 9% 33% 30% 30% 50% 50% 34% 3 8% 5 0% 8% 3 0% 30% 30% 5 0% 5 0% 4 0% • EF-initiativprogram godkendt i 1993; samlede omkostninger og natte 1993-1997, forpligtelser og betalinger 1993-1995 Syvende årsberetning — Strukturfotulcnc i 1995 Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 Tabel 2: Gennemførelse pr. medlemsstat EF-initiativ (antal EF-initiativ programmer) Samlede omkost ninger SF-stattr (1) Forpligtelser 1994-1995 (2) ewn Betalinger 1994-1995 (3) BELGIEN ADAPT (2) EMPLOI (2) PESCA (1) SMV(l) RECHAR (2) KONVER (3) RESIDER (2) RETEX (1) URBAN (2) I A LT (7. 61 INTERREG/REGEN (3) DANMARK ADAPT (1) EMPLOI (1) PESCA (1) KONVER (1) URBAN (1) 1 ALT (5) 1NTERREG/RÆGEM (4) TYSKLAND ADAPT(l) EMPLOI (1) LEADER (13) PESCA (1) SMV (9) RECHAR (6) KONVER (13) RESIDER (8) RETEX (7)* URBAN (8) 91. 95 70. 19 4,25 14. 22 58,05 30,43 52. 89 6,00 26,56 31,20 32,10 2,00 • 9. 41 15. 68 11,45 24,43 3,00 8. 25 454,54 T. J742 65. 68 20,68 48,64 5,33 3,04 U3& 480,43 297,53 382,40 62,00 356,25 400,81 342,33 558,30 284,34 270,07 29. 50 10. 56 16,40 2,38 1,52 6^46 228,80 156,80 169,79 23,00 156,83 128. 38 144,54 164,27 65,87 8647 5,69 21. 69 0,33 7,49 15,68 11,45 23. 68 3. 00 8,25 S746 5,31 1,61 2,73 2,38 1,34 1347 42. 92 23. 14 124,57 3,83 101,20 55,88 130,61 62,49 22,87 79. 00 18% 68% 17% 80% 100% 100% 97% 100% 100% n% 18% 15% 17% 100% 88% 22% 19% 15% 73% 17% 65% 44% 90% 38% 35% 91% 2. 85 10. 85 0,17 2,25 7. 84 5. 73 5. 58 1,50 4. 12 49. 87 2,66 0. 80 1. 37 1,19 0. 40 „ 6. 4» 21,46 11. 57 38,82 1,92 30,85 26,80 38,74 31,25 8,11 23,19 295 mio. ECU (3)/(2) 50% 50% 50% 30% 50% 50% 24% 50% 50% 42% 50% 50% 50% 50% 30% 4*% 50% 50% 31% 50% 30% 48% 30% 50% 35% 29% ; | ^ i ^ ! J ! i ! g ^ ^ ^ ^ ^ ^ i ^ ^ ^ ^^ 1NTERMG/REGEN (17) •^mimmA2^: WÊyyWMfMM K f i i ti mmii^myWJyi MMÊMÊËMi W&MMM®& GRÆKENLAND ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (1) PESCA (1) SMV (1) RECHAR (1) KONVER (I) RESIDER (1) RETEX ( I )" URBAN (1) IALT (tø) INTERREG/REGEN (3) 1993-1995 for 4 EF-initiativprogrammer '* 1993-1995 44,59 83,15 263,60 54,63 156,86 2,03 20,27 8,94 145,33 67,17 84*4* 30,10 64,40 148,00 27,10 83,33 1. 52 12,91 4,69 87,52 45,20 504,7» 7,14 8,04 22,56 4,51 10,45 1. 37 11,48 4,12 11,80 4. 52 « , S8 24% 12% 15% 17% 13% 90% 89% 88% 13% 10% (7*/< 3. 57 4,02 11. 28 2. 26 5. 23 0,68 5. 74 2. 06 9,14 1. 70 45,63 50% 50% S0% 50% 50% 50% 50% 50% 78% 38% 53% 296 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 Tabel 2: Gennemførelse pr. medlemsstat (fortsattes) EF-initiativ (antal EF-initiativ p r o g r a m m e t) Samlede SF-stotte Forpligtelser oinkost- ningrr (1) 1994-1995 (2) % P)/(D Betalinger 1994-l'MS (3) mio. ECU % (3)/(2) SPANIEN ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (17) PESCA (1) REGIS (1) RETEX (1)' URBAN (1) 1 ALT (23) INTERREG/REGEN (2) FRANKRIG ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (1!) PESCA (1) SMV (3) RECHAR (6) REGIS (1) KONVER (17) RESIDER (5) RETEX (1)* IALT (47) INTERREG/REGEN (5) IRLAND ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (1) PESCA (1) SMV(i) RETEX (1)* I ALT (6) INTERREG/REGEN (2) PEACE (I) ITALIEN ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (12) PESCA (1) RECHAR (2) RETEX (2)' I ALT 05) INTERREG/REGEN (2) LUXEMBOURG ADAPT(I) EMPLOI (1) LEADER (1) URBAN (1) I ALT 14) INTERREG/REGEN (1) 1993-1995 403,24 576. 75 1. 161. 93 95. 66 385,49 361,13 248,68 256. 40 386,60 354,81 41,50 216,93 90,39 162,60 3. 732,88 „50*43 622,51 384,42 318,97 81. 33 139,22 39,42 209,17 244,06 105,75 79. 27 2. 224,12 28,27 99,49 165,58 12,18 53,20 22,46 48:1,17 360,49 589. 08 435,96 81,19 34,13 249,20 «50,W 0,8C 0,60 4. 85 1,03 74i 249,70 146,50 122,89 28. 30 58,49 16,66 115,56 71,02 42,62 28,89 8ae,63 21,20 76,10 67,92 6,70 28,79 11,43 213,14 190,00 348,70 183,20 34,17 1,68 78,99 • »«,74 0. 30 0. 30 1. 01 0. 51 l,tt 48. 10 5S. 63 112,10 6,91 28,01 38. 53 22,85 W5. Î2 46,94 22,27 95,56 18,78 15. 41 15,49 8. 76 64,42 38,61 7,04 33349 3,90 7. 61 7,50 1,11 26,49 6,93 53,54 36,10 51,47 28,62 4,42 1,68 12,05 « 4 45 0,05 0,30 1. 01 0,51 Xjft 19% 15% 32% 17% 13% 43% 14% 21% 19% 15% 78% 66% 26% 93% 8% 91% 91% 24% 38% 18% 10% 11% 17% 92% 61% 25% 19% 15% 16% 13% 100% 15% 1*% 18% 100% 100% 100% 88% 24,05 29,31 34,86 3. 46 0. 00 34. 16 11,42 13746 23. 47 11,13 15,53 0,00 4,62 1. 78 4,38 , 31. 99 17. 55 3,42 L13. 8K 1. 95 3,61 3,75 0,56 7. 95 4,06 21,87 18,05 25,73 14,00 2. 21 0,39 6,03 $6Al 0. 03 0. 15 0,41 0. 04 ». 62 50% 50% 31% 50% 0% 89% 50% 44% 50% 50% 16% 0% 30% 12% 50% 50% 45% 49% 34% 50% 47% 50% 50% 30% 59% 4 1% 50% 50% 49% 50% 23% 50% 4$% 50% 50% 40% 8% 34% Svvende åtsbeielning Strukturfondene i l(M5 Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 Tabel 2: Gennemførelse pr. medlemsstat (fortsattes) EF-initiativ ( a n t al EF-initiativ p r o g r a m m e r) Samlede SF-stnlte F o r p l i g t e l s er omkost ninger 0) 1994-1995 (2) % (2V(1) Betalinger 1994-1995 (3) N E D E R L A N D E NE A D A PT (1) E M P L OI (1) L E A D ER (4) PESCA (1) S M V ( l) R E S I D ER (1) R E T EX (1) U R B AN (2) 1 A LT (32) INTERREG/REGEN (7) O S T R IG A D A PT (1) E M P L OI (1) L E A D ER ( I) U R B AN (1) I A LT (4) INTERREG/REGEN (4) P O R T U G AL A D A PT (1) E M P L OI (1) L E A D ER (1) P E S CA (1) S M V ( l) R E C H AR (1) R E G IS (1) K O N V ER (1) R E S I D ER (1) R E T EX ( 1 )' U R B AN (1) l A L T ' l ll INTERREG/REGEN (2) F I N L A ND A D A PT (1) E M P L OI (1) J A LT (2) S V E R I GE A D A PT (1) E M P L OI (1) I A LT (2) D ET F O R E N E DE K O N G E R I GE A D A PT (2) E M P L OI (2) L E A D ER (5) PESCA (1) S MV (4) R E C H AR (8) K O N V ER (1) R E S I D ER (2) R E T EX (2) U R B AN (1) IA LT (2«) INTERREG/REGEN (3) PEACE (1) 1993-1995 142,80 90,86 35. 17 34,18 26,86 51,50 3,50 87,91 57. 55 42,44 8,46 10,80 10,34 18. 10 1,01 9,30 472,77 158,60 25,75 49,37 6,50 31. 93 1 1 3 35 29,17 55,55 156,80 47. 17 235. 90 1,15 156,81 10. 66 10,77 526,84 62,02 1. 292. 85; 42,90 66,25 i 0 9 , lS 21,72 39,89 ft,6Q 650,60 314,85 160,37 84,65 42,99 364,59 230,61 52. 4« 78,15 2 4. 5: 11,57 23,01 2,57 9,77 46,92 21,00 40,30 117,59 25,60 123,98 0,86 124,00 7,90 6,91 189,00 44,30 701,43 19,70 29,15 48,85 11,25 20,69 3l,<>4 286. 60 146,50 66,20 37,42 20,09 163,25 101,94 23. 1 S 36. 6C 16. 95 11,51 4,24 8,18 1,15 9,54 18. 10 1,01 7,89 « t , 63 11. 57 23,01 2,01 6,84 43,4* 3. 99 5,67 6,74 4,26 13,22 0,86 22,05 7,90 6,91 111,37 9. 22 132,18 19,70 29,15 4 8 , 85 11,25 20,69 31,94 53. 49 31,36 56,16 5,07 19,74 81. 57 9. 9Î 2 3 , 1! 29. 9< 16,95 2. 0 0 3 JS B98. 7J j. - 327,4" 2 0% 10% 97% 1 1% 9 2% 100% 100% 8 S% 3 9% 100% 100% 7 8% 7 0% 9 3% 19% 14% 6% 17% 1 1% 100% 18% 9 9% 100% S 9% 2 1% 2. 7% 100% 100% 1 0 0% 100% 100% 1 0 0% 19% 2 1% 8 5% 14% 9 8% 50% 10% 100*/ 82V 100*/ 3 6% 5,76 2. 12 2,45 0. 58 2. 86 7,35 0. 51 2. 37 23,99 5. 79 11. 51 0,33 3,42 r21,94 2,00 2,83 3. 59 2. 13 6. 61 0,26 17,64 3. 95 2,93 63,06 4,61 10»,«0 8,64 14,58 2 3 41 5. 63 10. 35 15,97 26. 75 15. 68 4. 82 2,54 7,34 37. 85 O. OO 11,55 I4. IC 6. S5|. 22-521 297 mio. ECU % (3)/(2) 5 0% 5 0% 3 0% 5 0% 3 0% 4 1% 5 0% 3 0% 3 9% 5 0% 5 0% 16% 5 0% 4 8% 5 0% 5 0% 5 3% 5 0% 5 0% 3 0% 8 0% 5 0% 4 2% 5 7% 5 0% 5 7% 4 4% 5 0% 4 8% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 9% 5 0% 3 7% 4 6% 0% 5 0% 4 7% 4 0% 39V. m BILAG 4 Den finansielle gennemførelse af overgangsforanstaltninger og nyskabende aktioner Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 301 Bilag 4: Den finansielle gennemførelse af overgangsforanstaltninger og nyskabende aktioner * Tabel 1: Gennemførelse 1995 Medlemsstat / Fond Forpligtelser Betalinger mio. ECU "_ '_ ' ; • I UBLCim EFRU ESF EUGFL FIUF DA. NIV1A. Krv ^_^ • EFRU ESF EUGFL FIUF TYSKLAND • EFRU ESF EUGFL FIUF GRÆKENLAND EFRU ESF EUGFL FIUF SPANIEN EFRU ESF EUGFL FIUF jftiMlfttg EFRU ESF EUGFL FIUF IRLAND • EFRU ESF EUGFL FIUF ITALIEN EFRU ESF EUGFL FRJF ' ' LUXEMBOURG ~: EFRU ESF EUGFL FIUF *s,<sj 0,00 24,99 0,00 0,06 ys 0,00 1,10 0,00 0J6 MO 0,90 5,30 0. 00 rai_ 2,81 0,01 1,63 0,02 U5 M 0 _i 0,00 0,52 0,00 3JM5 ___ 0,00 2,38 0,01 133 ' 0,00 4,16 0,01 0J50 »>»y 0,00 2,06 10,30 L54 *&'•. 0,00 0,95 0,00 0130 i ; 4,9& •; 20. &1 2,46 16,80 0,58 0,18 2,85 1,10 0,67 0,01 1. 06 U. 24 8,21 4,66 0,15 0,22 9,47 0,00 - 3,19 4,98 1,30 15,52 2,28 7,44 3,08 2,72 i__i 1,51 7,46 8,40 1. 07 ?,»» 0,00 4,87 2,63 0,31 -3M5 12,83 1. 79 20,63 1. 59 <>& 0,00 0,58 0,00 000 * Budgetposter B 2 - 1 8 0 0, B2-1810, B 2 - 1 8 2 0, B 2 - 1 8 3 0, inkl. frem-og genopførte bevillinger. 302 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 4: Den finansielle gennemførelse af overgangsforanstaltninger og nyskabende aktioner* Tabel 1: Gennemførelse 1995 (fortsattes) Medleimstnt / Fond Forpligtelser Betalinger mio. ECU NEDERLANDENE. [ ~ • : i ; : EFRU ESF EUGFL FIUF ØSTRIG. •. EFRU ESF EUGFL FIUF fPRT/rj<;Ai» EFRU ESF EUGFL FRJF ^INLAND EFRU ESF EUGFL FIUF SVERIGE EFRU ESF EUGFL FIUF DET FORENEDEKONCERICS EFRU ESF EUGFL FIUF P Æ L L ^ S J ^ Et EFRU ESF EUGFL FIUF TALT EFRU ESF EUGFL FIUF t#i\ 0,00 1,74 0,00 0£2 • 0,26. 0,00 0,24 0,01 0^00 V& 0,00 7,44 0,00 0^42 o,n 0,00 0,28 0,01 OflO 0,57 0,00 0,22 0,02 ÇU4 • 6,S4 0,00 3,71 0,27 2^56 3tt30 30,08 0,00 0,21 Ofi) Ui>?2 30. 98 56,70 10,87 13,37 3,0s 1,48 0,76 0,02 0,79 (MS 0,00 0,14 0,01 0,00 -5,02 18,00 5,34 0,21 1,46 oyn 0,00 0. 10 0,00 0,00 040 0,00 0,10 0,00 0,00. 6,U 0,97 1,75 1,35 2,07 34,30 33,48 1,02 0,00 0,00 193>8£ 82. 32 56,69 42,06 12,77 ; Budgetposter B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830, inkl. frem-og genopførte bevillinger. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 303 Bilag 4: Den finansielle gennemførelse af overgangsforanstaltninger og nyskabende aktioner* Tabel 2: Gennemførelse 1994-1995 Medlemsstat / Fond Forpligtelser Betalinger mio. ECU BSJLCrEN EFRU ESF EUGFL FIUF DANMARK EFRU ESF EUGFL FIUF TYSKLAflP EFRU ESF EUGFL FIUF CftÆK£Nl>AND EFRU ESF EUGFL FIUF STANDS EFRU ESF EUGFL FIUF FRANKRIG EFRU ESF EUGFL ' FIUF fcLAftU EFRU ESF EUGFL FIUF ÏTAUSN EFRU ESF EUGFL FIUF U0XEM83PSG EFRU ESF EUGFL FIUF [ i : : ; i 4<U31 0,00 45,34 3,20 0^9 3,75> 0,00 1,75 0,00 2fiA J ^£ 1,27 6,63 1,33 OM 3 3M 2,11 29,20 0,02 2,35 -68,00 55,00 1,60 5,55 5JJ5 «£& 0,00 3. 65 4,71 3^02 8,32- 0,00 4,87. 0,57 OfiS 31. VJ 0,00 8,81 20,97 2,41 i& 0,00 1. 12 0,00 0,00 ; 56,2? 6,61 43. 52 0,80 0,35 5^3 2,40 1,20 0,21 1,31 32. /12 24,88 5,59 1,01 0,64 33. M« 7,59 18,22 5,47 1,92 52,54 32,97 8,65 6,83 4,10 SM» 23,26 8. 34 20,12 2,17 u , i» 0,88 5,68 5,22 0. 41 9S,4S 32,39 12,28 47,69 3,08 <>fi* 0,00 0,63 0,00 0. 00 Budgetposter B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830, inkl. frem-og genopførte bevillinger. 3(M Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 4: Den finansielle gennemførelse af overgangsforanstaltninger og nyskabende aktioner* Tabel 2: Gennemførelse 1994-1995 (fortsattes) Medlemsstat / Fond Forpligtelser Betalinger mio. ECU NEDERLANDENE • I EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF PORTUGAL EFRU ESF EUGFL FIUF FINLAND • ~ EFRU ESF EUGFL FIUF SVERIGE EFRU ESF EUGFL FIUF DET FORENEDE KONGERIGE EFRU ESF EUGFL FIUF ;j|i|fe^jË^!^^K't ' ' " ' ' ' " EFRU ESF EUGFL FIUF I ALT EFRU ESF EUGFL FIUF 4,-P 1 0,00 1,95 0,00 2^2 0,00 0,24 0,01 000 76>39 59,01 7,99 6,33 3^06 0,3» 0,00 0,28 0,01 <\00 0,57 0,00 0,22 0,02 0^34 *W 0,00 5,26 0,27 6/13 4 M6 46,28 0,01 0,21 0. 16 3S6>3i. 163,67 118,92 43,20 30. 52 \\M 8,29 1,25 0,44 1£7 0,00 0,14 0,01 0,00 66. S8 52,51 5,72 6,44 1. 91 OM 0,00 0,10 0,00 0,00 0,10 0,00 0,10 0,00 0,00 tU% 2,88 8,08 2,59 2,57 ?&,04 76,01 2,03 0,00 0,00 513,57 270,68 126,54 96,82 19,54 * Budgetposter B2-I800, B2-I8IO, B2-1820. B2-1830, inkl. frem-og genopførte bevillinger. u BILAG 5 Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 307 Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger Tabel 1: Den regionale fordeling af forpligtelser 1995 Mcillcimitai / Reelnn Mal | 3» (Und. ) | S»(fi«kT t. vt • • 8,97 " - 4. » • 0,00 4. 63 " 6\W 0. 00 ' 1W 1,90 0,00 25,95 5. 55 AlftiS - 6. 00 • 41. 00 • • •:#::£:##* SïiïliïtiSJ ::i&:W:*W: 370. 40 - - • • - - 13,10 • • - 8. 09 272,79 461. 58 338. 53 297. 82 • 6. 12 0. 00 0. 00 6. 28 0. 00 7,90 5. 04 8. 34 0,00 6. 45 0. 00 0,00 • 6. 49 2. 61 5,37 1. 20 3,10 • 0,00 6,14 - " 109,98 • • • " - 171,46 MVffl* 195. 86 118. 41 140,50 55,24 84. 20 82,46 72,66 91. 25 1. 812. 45 ^ggiUTrøft 589,88 224. 68 106. 55 HELC1ET* Rnrxellci Flandern Wallonien Tva=rrcgionalt I W M W UC l)»i Ini Storebælt Vr. l Ini Slc. ichrll Tvarrrcgionalt TYSkl^r(0::i:;:;:;::>:x:::;::^;:x:;:;:;x|:::x::::v:::;:x::>:;:x:::v MecUcnibuig-Vnrpommcm Mrnndenburg Sach;cn-Antiall Snchscn Thuringcn Berlin Schleswig-Holslcin Hamburg Niedcrsachsen Bremen Nordhein-Westfalen Hcsscn Rheinland-Pfalz Dadcn-WUrtcmbcrg Bayern Saarland Tverrtgionalt G R Æ K E N L A ND AnaL Stcreas kai Nisia (1) Kent Ke Dit. Makcdonias Pclop. & Dit. Sier. Eli. (2) Thcstalias Knlis Ipirou (3) Thrakii (4) Nison Anatolikou Egcou (5) Tværregionalt S J P ^ £ » : W : i : ; : ; : ; ^^ Galicia Aslurias Cantabria Pais Vasco Navarre Rjoja Aragon Madrid Caslilla y Leon Caslilla-La-Mancha Extrcmadura Catalufta Comunidad Valcnciona Baléares (1) Omfatter OP'et Allika (2) Omfatter OP'eme for det grxske fastland. Vestgrnkenland og Pelopponcs (3) Omfatter OP'eme for Epirui og De Joniske Oer (4) Omfatter OP'eme for Thrakien og Oslmakedonien (5) Omfatter OP'eme i det nordlige Ægriske Hav og oeme i det sydlige Ægæiske I 0,JK| 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 Vtjti 0. 27 I 2 JI 5. 90 11. 75 J. IHV K,73 23. ÎS tM »,« • 0. 00 4. 31 4. 86 • V* 5. 00 wm*M 16. 73 MiWii* 23. 28 3. 36 ;:;:;!;:$:;:;>?$; WWW! mtm:Æ • • • • • • • - • - • • • 0. 49 0,68 4. 74 0. 11 0. 00 3. 33 0. 00 3. 50 13. 56 0. 50 • - - • • - • • • • • 0. 00 138. 23 12 46 *: • + - '. • • • • ' • • «. !? 1. 73 24. 79 65. 68 0. 00 9,03 0. 00 0 00 Jt7S. $9 3,89 41. 41 115. 99 17. 30 tw,*i 0. 00 6,00 • 9. 03 WMïtfit 59. 24 98. 40 W$. W{K 429,63 • • • • • • • • • • • •i • - • • • • 10. 69 • 15. 60 • 5. 49 14. 05 7,97 8. 79 70,36 2. 82 - / 24. 41 75. 35 65. 28 9 3. % 41. 22 6. 19 1. 24 4K. 7y 16. 72 49. 30 19. 47 17. 59 5. 67 34. 44 15,81 42. 92 AK*4 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 O. IX 0. 00 0. 00 297. 20 413. 88 526. 86 391. 78 1. 72. 38 23. 49 1. 92 75. 62 25. 72 60. 16 45. 95 33,70 26. 30 118. 36 31,72 365. 07 • J 7 ! 4 , «l 195. 86 118. 41 140. 50 55. 24 84. 20 82. 46 72. 66 91. 25 61. 64 1. 874. 09 3. 78 10. 1 1. 94 40,9. 6. 5" 12. 52 0. 97 2. 3 4. 11 3. 43 24. 1! 3. V 9. 6( ' • 5 • 1 17. 0 8. 2 22. 4 4. 4 ' 1 2. 1 1 3. 1 z 3. 0 7 592,78 237. 20 107. 52 219. 18 43. 89 17. 24 78. 99 107. 42 305. 66 244. 56 177. 64 323. 71 592. 72 21. 65 192,43 22,83 11,87 I3. M 79, i: 288. 9 5 10,3 7 ' 20. 66 6,7« 0. 0C 0. 0C 18,4 • \ 15. 5 • • a 0,01 296,0" 240,0< ) 155. 2C 589. « ) • -. - • i mw&M. •SWiSMIfjW i;:;g;ig:;S6S3» SSSSa. J. iW Wmim t#$ggiai*at ï:i:|:;:;:339^* 2. 90 :;::$::;*«W;W: 308 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger Tabel 1: Den regionale fordeling af forpligtelser 1995 (fortsattes) Medlemsstat / Region Andalucia Ccuta y Mclilla Ceuta y Mclilla Canarias Tvarrrcgionalt ! r ^ W K R H ? ;^ lie de France 1 laute-Normandie Basse-Norma ndic Picardie Champagnc-Ardcnnc Bourgogne Cenlrc Nortc-Pas-dc-Caiais Bretagne Pays de la Loire Poitou-Charcnles Lorraine Alsace Franche -Comic Limousin Aquitaine Midi-Pyrenees Auvergne Rhône-Alpes Languedoc -Roussillon Provencc-Alpes-C6le d'Azur Corse Martinique Guadeloupe Guyane Réunion Tværregionalt i R L A l t t» Tvcrregionalt I T A L I EN Piemonle Valle d*Aosia Lombardia Trenlino Veneto l'nuli-Vcnciia Giulia • Liguria Emilia-Romagna Toscana Umhria Marche Lazio Abruzzo Molise Campania Puglia Basilica la Calabria Sicilia Sarde gna Tværregionalt 1 | 2 | 3 | 4 | 5. Qand. ) j ?a(flsk. ) | 700,29 169. 37 25. 42 307. 57 1. 374. 18 • • • 39. 75 • • • - 145. 56 • - • - • • • • • - • 6 2 , 70 21. 10 19. 90 xWxiiïWi WZWM- SSxSSâRW itt%3X}$t. WA&W&. - 0. 00 MiMMf • 45,19 17,08 37. 58 0. 00 13,91 0. 00 12. 02 0,00 41,94 17. 10 39. 96 0. 00 2,10 ' 3. 82 13. 63 19. 25 0,00 19. 86 29. 64 - *. ; 9,90: 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 0(1 o. oc • • - • 9. 40 • • • • " " ' • • - • 14. 25 24. 45 54. 03 8. 12 112. 20 • • « 4 ^1 954. 21 ' ZJ»<S» • • • • 134. 37 26. 75 124. 02 203. 67 51,65 117,17 189,39 50. 95 1. 330,62 ,. • • • • • • - • • • • • • • " • • • • • • gS&SiliiiM: mï&ïw • • • • • - • • • • • • • • • • • • • - • • • • • • • • • • • • • • • • • • - • • • • 2 5 2 , 08 - «fia. - • - • • • • • • • • • • • • " - • 3 1. 62 - 23. 37 J l > S» 396. 80 0,00 - • * • fl><W ftJMT •. 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 o. ori 0,00 12. 80 " 0. 00 20. 35 1. 12 • 0. 00 12. 52 3. 75 1. 40 0. 21 6. 86 14. 01 2,84 4,89 25,68 1. 56 0. 00 0. 32 " " " 2. 14 * 9,78 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 5. 22 4. 19 3. 3V O. CKl O. OC 8. 93 O. Of • • • o. oc O. OC O. CK ) 22. 3 7 • - • 9. 85 1. 74 O. CKl 2 9. 86 - " ^Mfåmji 99. 43 710,14 171. 11 25. 42 337. 42 1. 762. 61 :::;:'::::li*j»;ïi; • • • • - • • - • - • • - • - • - • • • • • • - -. 4. 74 0. 00 11. 13 10. 71 l. % 10. 86 3. 92 7. 40 8. 72 0. 00 9,52 38. 73 4. 04 4,97 18. 54 26. 92 4. 68 13. 17 4. 9K 16. 53 15. 79 5. 65 0. 00 0. 00 0. 00 8. 76 75. 39 4Ï4* 42. 64 7(VSi 0,00 0. 28 0. 00 4. 26 0. 00 0. 30 0. 00 0. 69 0. 90 O. tK 0. 1 K O. OC 6. 03 0. 00 2. 77 6. 04 1. 72 i. 'X 0. 0C 1. 35 4. 74 45. 19 41. 02 48,29 1. 96 45,12 5. 04 28. 82 8. 72 54. 47 30. 38 80. 09 4. 25 13. 93 32. 55 33. 58 23. 21 58. 11 6. 54 36. 39 45. 74 19,90 24. 45 54. 03 8,12 120,96 758. 04 ?*S. «i 996. 85 2. JS3. Z9 9,78 0. 28 0. 00 4. 26 0. 00 5. 52 4. 19 4. 08 0. 90 0. 00 8. 93 0. 00 140. 40 26. 75 126. 78 209. 71 53,37 123. 13 189. 39 52. 30 40. 53 1. 393. 52 Svvriidc t'irxlH'rclninK — Strukturfondene i 1W$ 30«) Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger Tabel 1: Den regionale fordeling af forpligtelser 1995 (fortsattes) McillcmMtat / Ritlwn ttttKMBOURO TvonTcgtonilt Nu>£RLANnEfJ£ Noord-Nedcrland Oosi-Nedcrlnnd Wcsl*Nedcrbnd Zuid-NedcrUnd TvtcrTcgionall « » » - 77,1« 17,20 8,W: 0,00 Î , «. 9. 15 0. 00 • 0. 00 u* 3. 29 N J ,« - - - - 143. 83 M ;i * tt?. 0. 27 11,1X1 - - • • 0,00 S» 0«nd. ) Jafli. k. ) 5h « M? 5. 47 4& • • • 4,89 8. W 0. 89 T. 40 - • 1,40 WM/W. « l l> 0. 00 U\ 4. 50 1. 42 1. 4(1 0. 00 - ^S^M^^M^MMMMMMiMz. Ostosienrich MM-iU« 28,80 &:&:#& 22. 41 $wit*M W x & t t iW wxttm '•ymmsi. Wi-Xtfte W+y-iUi •'i>:-?. Uypi Stulosicrrcich Wcstojtcrrcich 1 VLTTtgionilt J'CMTIJCAL Norte Centre Lis boa e Vole do Tcjo Alcntcjo Algarve Acores Madeira Tvarrregionalt mia^WM&miMmmMMym: Manner-Suomi Aland TvicTTcgtonalt sVfiftrcr Syds^enge Vasliverip. e MellcrcU Nonland Ovre Nnrrland Tvanrtninnall • • 1 J?»,77 97,80 59,99 93,98 57. 69 24,88 84,70 11. 12 20,62 r " • • • • • • 64. 06 , " - • • 11. 70 ,. • - • • " " " - - " mmmi - 61. 50 » • • • • " - • • • 2. 00 •r • " " • " " 21. 18 27. 21 29. 94 * • • • • • • • 82. 35 ' • 878,33 Wmw& xwSx&iW SKSxïxS • • • Wiimm " mm&m. +%££&» 30. 48 31,10 • 60. 33 xKxSîW T(K;W 15,00 14,83 61,42 23. 00 2. 33 • W&tiM W3$*& : ; S S S S si S:S:SSi**r*': - • ;xW:|:;:'::81ilKI y^:£yy':4ii$$ xSKx3M:W 0,00 0. 00 48. 85 81,00 S;p:;ft« x;g;::x:jily«4 • 0,00 30. 48 2. 33 320,53 :Si;x|xJt!S'frt 24. 00 18. 00 48. 78 • - 73,00 13,72 • 40. 00 • 44. 92 0. 00 0. 00 o. txi 31. 94 " • • mio ECU EF-lnlt. I ALT ' - - • lX> 1. 83 *7,Jlt 6. 16 3. 03 7. 89 0. IX) 40. 30 iUi 11. 75 2« K. 19. 80 21. 65 9. 29 0. 00 190. 42 R. 85 0. 00 0. IKI 34. 5K 81. 24 38. 33 50. 56 173. 84 1J7. 9K I 527t7fl 0. (KI 0. 00 9. 22 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 97. 80 59,99 103. 20 57. 69 24. 88 84. 70 82. 35 138. 76 1 017. 09 • - • • • • • • t)RT:fOfte«eBK:KONG«w«E;:x: wwm& :mmv>*v. mmtm Wi\mtm x:x;SS::>S:*- mimw -1 2 & £ &$ Z$mtm yffiWtf W&tiMi: 0,00 •miMtiH) J • 1 • • NortJi Yorkshire unci llumbcnide East Midlands East Anglia Snulh East South West West Midlands North East England North West Wales Scotland Northern Ireland Gibraltar Tva^Ttgionall flfctitESSKABET tMimw. i 50,17 39. 14 129,29 0. 00 103. 79 6. 55 6,13 0,00 122,96 95. 65 32. 70 15,58 134. 89 0,00 15. 00 24. 00 18. 00 48. 78 203. 58 0. 00 108. 16 18. 29 1. 39 6. 13 5. 11 133,09 121. 27 88,75 85. 64 249. 11 175. 91 0. 00 4. 36 4. 2J O. OO 0. OC) 0,00 10. 13 23. 46 5. 8K 42. 98 51. 30 46,62 0. 00 j 7. 51 1. 39 5. 11 2. 16 27. 0K 23. 77 7,57 - • , as&to s <mtt 497,00 » J,W,41 22. 80. «$. «*. H*i 0. 00 Jttt. tt ViM « 5 , |H 116. R9 W. 7H fcttfct< : 644. 26 tvw iim. a 310 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger Tabel 2: Den regionale fordeling af forpligtelser 1994-1995 [ 3 | 4 | 5« (land. ) | 5. (fWk. ) | 5b | « Wfi4 107,00 • - • 568. 39 673,61 916. 10 571,53 211,42 • - • • • • • - • 325,70 *S*4#f 298. 72 239. 23 284. 40 111. 61 131. 00 143,54 146. 81 156. 40 3. 033,18 338,64 155,98 -| • • 537,87 407,00 284,% 886. 02 - - x!x: i. iiiM. 625. 34 - ïm}*w. ÏMinlpt WMtïfii W-JMXM: mmw WWW •X:iM&i fiM • 38J2 23,84 30. 2» 9. 52 20. 77 41. Tf 3. 73 30. 40 52,73 10,91 *S,M • 85,00 «} 0,29 3. 45 0,27 0,62 MB • • tofit 0. 27 16. 10 9,63 27,03 38,«: 4&j5? A fit 91« • • - 4. 08 > • 46. 59 4. 31 4,86 " ¥. 79] • • 9. 79 6,00 38. 67 • • • • 15. 88 12,20 5. 99 18. 58 12. 33 43. 02 15. 50 10. 17 16. 37 8,66 13. 01 136,05 • ' • • • • 49. 19 15. 39 - 13. 52 14,94 115. 00 21. 26 23,46 - 13. 64 20. 46 + • - • • 20,91 • 44. 41 5. 49 23. 66 20. 17 8. 79 135. 49 2. 82 + • - - • • • • • • - - • • • • - 29,61 - • " - - • • • • • • 0,49 0. 68 4,74 0. 11 4. 85 3. 33 3,02 3. 50 • • • • • • • • • • • • 13,56 0. 50 287. 95 • v • • • 24. 87 • • -. - - • • " " • - • - • • - • • • • - - • • • - ' • • • ' •1 Wj6 1. 73 26,59 68,61 0. 33 13,37- 0. 00 0. 00 13. 37 a w: 6. 02 119. 17 266,94 42. 97 ïltji 9. 52 20,77 199. 41 xSx*4«;Si: 59. 24 m*. tf. tji* 684. 58 24. 41 75. 35 65. 28 93. 96 41. 22 6. 19 1. 24 48. 79 16,72 49. 47 19. 74 17. 59 5. 90 35. 70 15. 81 69. 90 •U5. TO: 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 592. 81 748. 96 981. 38 665. 49 317. 71 55. 18 7. 92 130. 05 44. 09 217. 82 83. 49 74,40 34. 56 207,04 52. 61 874. 08 rt,6J0>*7 298. 72 239,23 284. 40 111. 61 131. 00 143. 54 146. 81 156,40 85. 98 3 119. 17 xiSJirøiit' 937,94 MM*& • W ; ; $ ; # 2 Ï& wmim • H •1 • " • ' SSigiSiàfcni 'M>^mm\ iSSsSHiw ÏSSx&Sx? mïmiiï: 2. 90 SS-'W-'lS-WÎ 192. 43 22. 83 11. 87 13,86 79,13 41,32 13,44 4. 34 20,04 36,76 288. 98 31. 12 10,37 12. 95 '. 12. 52 0. 97 2. 31 4. 17 3. 43 24. 18 3. 3f 9. 60 4. 47 22. 44 2. 12 3. 12 3. 01 6. 43 16. 43 6. 2C 78,83 11. 32 34. « 8. 2 940. 84 351. 16 156. 95 242. 50 56,87 25,83 136. 91 130. 57 547. 46 411. 47 307,41 356. 88 889. 14 34. 60 Medlemsstat / Reclon p E t C t tN Bruxelles Flandern Wallon. cn 1 værrcgionall DAPfMARK; Ost for Storebælt Vest for Storebælt Tværregionalt ry$KUit<ti:^m-m Mcckleniburg-Vorpoinincm Brandenburg Sachscn-Anhalt Sachsen Thuhngcn Berlin Schleswig-Ilnlstcin 1 lamburg Niedcrsachsen Bremen Nordrhein-Wcsll'alen Hcssen Rheinland-Pfalz Badcn-Wurtemberg Bayem Saarland Tvaarregionalt CRÆKEFTLAm* AnaL Stereas kai Nisia ( i) Kent. Ke DiL Makedonias Pclop. A Dit. Stcr. Eli. (2) Thessalias Kritis Ipimu(3) Thrakis(4) Nison Analolikou Egeou (5) Tværregionalt ^ N i E N & x : ; : ; : ; ^^ Gahcia Asnirias Canlabria Pals Vasco Navarra Rioja Aragon Madrid Caslilla y Leon Castilla-La-Mancha Extremadura CataluAa Comunidad Valencia!» Baléares (1) Omfatter OP et Attika (2) Omfatter OP'eme for det græske fastland, Vestgrækcnland og Peloponnes (3) Omfatter OP'eme for Epirus og De Joniske Ocr (4) Omfatter OP'eme for Thrakicn og Oslmakednnien (5) Omfatter OP'eme i del nordlige Ægæiske Hav og oeme i det sydlige Ægæiske I Syvende Arslwretning — Strukturfondene i 1995 311 Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger Tabel 2: Den regionale fordeling af forpligtelser 1994-1995 (fortsattes) Medlemsstat / Region 1 | 2 | 3 | 4 | Sa (land. ) | 5a (fialc) | 5h j 4 MAI EF-miL I A LT 1. 337,33 263. 91 44. 19 453. 00 2. 725. 59 • • • 39. 75 497. il <W4\3» " - - • 266. 62 rmjo. • • " • 118. 10 • - • ' • 101. 86 39. 83 • " • 515,3» 61HM « Î , Ï7 373,ïï • • Andalucia CeuU y Mclilla Ccula y Mclilla Canarias Tvarrrcgionull FRANKRIG Ile de France Haute-Normandie Bassc-Nnnnandic Picardie Champagne-At denne Bourgogne Centre Norte-Pas-dc-Calais Btctagnc Pays de la 1/oire Poitou-Charcntes Lorraine Alsace Franchc-Comtc Limousin Aquitaine Midi-Pyrënecs Auvergne Rhône-Alpes Languedoc-Roussillon I'Tovence-Alpcs-Colc d'Azur Corse Martinique Guadeloupe Guyane Réunion Tværregionalt I f t L A f lO Tværregionalt ITAX1F. N l'iemonte Valle d'Aosta I^imbardia Trcnttno Veneio Friuli-Venczin Giulia Liguria Emilia-Romagna Toscana Umbria Marche Lazio Abruzzo Molise Campania l>uglia BasilicaU Calabria Sicilia Sarde gna Tvatrregionalt - • • ' 1 • • - • • • • • • " • • • - - - - 9. 85 1. 74 0. 00 29. 86 175. 01 33JÆ?: 4. 74 1. 347. 18 265. 65 44,19 482. 86 3. 466. 76 #ï#à**iï* 4,74 0. 00 11. 13 10. 71 1. 96 10. 86 3. 92 7. 4(1 8. 72 0. (K3 9. 52 38. 73 4. 04 4. 97 18. 54 26. 92 4. 68 13. 17 4. 9« 16. 53 15. 79 5. 65 0. CK) 0. 00 0. 00 8. 7C 92. 68 78. 13 87. 20 30. 72 70. 16 33. 21 191. 33 63. 44 112. 91 64. 42 129. 36 30,39 36. 18 50. 57 99. 16 65. 75 96. 72 61. 58 70. 45 93. 52 54. 13 57. 57 100. 61 26. 87 202. 97 101. 56 1. 719. 37. 1J^. *?PW 1. 733. 67 53. 54 • i. o«; 31. 54 • 4. 12 29. 69 5. 09 • 26,19 27. 78 20. 85 10. 20 6. 75 13,92 32,02 34,39 33. 89 44. 88 24,91 11,65 12. 09 2. 14 - • • • ' • • " ' ' • • • ' 63. 27 - - • • • • • • • • • • • • ' " • • • • • • - • • • • • - • - - • " • 95,39 678. 61 *• ' *0>*1 * Mi>n • • • ' •• 4(t<77 iftl. txi " U V* J H K V2 9,78 0. 59 4,79 6,23 17,30 5,22 4,19 6,78 15. 79 10. 75 8. 93 I6. 6C 0,00 0. 28 0. 00 4. 26 0,00 0. 30 0. 00 0. 69 0. 90 0. 0C 0. 00 O. OC 6. 0. 1 O. OC 2. 7" 6. CM 1. 7! 5. 9C O. OC 1. 3 s 93. 25 8. 73 54. 04 18. 39 56. 09 37. 52 41. 05 47. 11 66. 89 50,32 35. 44 55. 31 156. 93 37. 74 179. 99 209. 71 99. 77 195. 11 189. 39 171. 93 49,71 60. 6 117,41 44,7 104. » 2. 1 8 4. 61 • - • • - - 69,87 " - " • • " • • 48. 49 57,57 100. 61 26. 87 194. 21 1 %^i 1. 680,13 •. - • • • 150,90 37,74 177,22 203,67 98. 05 189,15 189,39 170,58 1. 808. 01 91. 59 35. 45 76,49 24. 64 29,61 24. 20 114,06 28. 52 85,14 34,04 80. 44 19. 60 17. 30 " 37. 86 27,17 38,68 31,69 42. 27 65,65 • • •- - •. • 65. 13 6,00 23,00 • 22,57 24,00 30. 53 12,00 40. 36 35,00 21. 00 20. 34 - • • - • - - - • • • - - • • • • • • • - ' • - 778,40. " 21KJ47 18,32 1,86 26,25 7. 90 16. 23 8,00 6,33 27,64 9,84 4. 57 5,51 18. 30 • -1 -j H " J « VI 2V9,V\ Svvende iirshcretmny -. Strukturfondene i IW5 Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger Tabel 2: Den regionale fordeling af forpligtelser 1994-1995 (fortsattes) Mcdlemaiial / Region - • * \ » 1 * 1 X. (land. ) | 5»(fl'k. ) | M il EF-inlt I ALT * _. _„. _. _. r. -• • J 7 " , M: • 37,20 %r> 7. 97 _ „. *. *; 6. 46 5«M* • i«SVt>2 33. 38 36. 48 • • 35. 16 • • • mrniim miSS-Wr** 22. 41 • 282. 27 yWmm. 28. 80 <WJ 0,53 2 2 ^* • • • 22. 23 1 UI \m «-«. «*) • - • • 25. 27 J. IO 1. 10 »,J4 • • • 9. 16 KWxWtJvW • K*S:*t;Sfc • mm*M » 1 l. *4J o. wj j * 5 J^ I6 86J 3. 28J 3. 1X1 2. 291 \ m&ti**ti X?W#& • • 21. 18 27. 21 29. 94 • 11. 12 20. 62 • • Sg&SgSi-i; - • ****M 210,00 • 64,06 • • • • 11. 70 61. 50 røiwi-SSr ^•SS-SJSi^j 2. 00 - :&;:£:£:&:$ iiftiSiijiiSliS:'* • • i-iSSi&i&S - - • " • • • • • • • • • • 60,33 •7J. JX) • 73. 00 ?MB Mji. 126,00 1 2 4X 78. 62 28,48 216. 21 148. 65 3. 616. 26 y Stipi - 162. 13 81. 89 288. 30 • - - - • • 31. 10 «4,1* 15,00 24. 00 18,00 48,78 Ut$M 25. 00 204. 44 31,66 43. 65 29. 00 240. 88 193,55 137,26 75,34 264,27 5,00 - x\x&p\ , « 9 f cH 975. 00 » i J ». tt - •KM* • - • • • • • • t+JJ- • 14. 83 - • • • - *t,« 61. 42 • i jx • • - • • 2JV)« 1 23,00 <H>>flB • - • • •MJH: 30,48 2. 33 - " 7. 51 8,59 31. 17 15. 01 27. 08 23. 77 7. 57 » XS. K I4. 7> ISTljM IXirf (,i«. i> - •. • • • • lfl1 1. 87 3WI» 30. 98 *1JJ jfc&VJa 6. 16 1. 03 7. 89 0,00 44. 54 56. 40 79,99 11. 07 37,4 5 383. 47 •:v:;:x:x43;*l 8. 85 wmm 81. 24 0. 00 0. 00 38. 33 50. 56 34. 58 • yWXm&i • • 0,00 0,00 173. 84 yW£nK$i 210. 00 • • XlytH) 1 81. 0C 44. 92 9. 22 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 182. 95 I*,*} 0. 00 o. oo 48. 85 « ,W 0 00 0. 00 0. 00 0. 00 WyZPW 0. 00 4. 3f 4. 24 0. 00 O. CX 0. 0C 10. 13 23. 4f 5. 8f 42. 9f 5I. 3C 47. 7< 126. 00 133,76 78. 62 28. 48 216. 21 148. 65 3. 799. 22 ^5J,J4 10 48 2. 33 320. 53 30VJS 15. 00 24. 00 18. 00 48. 78 208. 81 43. 40 8. 59 43. 65 60. 17 251. 01 232. 02 305. 27 145. 40 421. 23 336. 09 203. 58 ::*S*?*><*? 25. 00 o. ot ' 137,3 WW* t. mn 5. 00 1. 219. 84 5$9i0< <tU,»$>,67 w J imtmowc Tvcrregionalt wjttitJuLANbeKfc Noord-Nedcrland Oosl-Ncdcrland WcitNedcrland /. uid-Ncdciland Tvarrcgionalt j*!*!i^£^ Ostosterrcich SDdOslcrreich Westfisierreich Tvtcrrtgionalt mmwoAi* None Centre Lisboa e Vale do Tcjo Alentejo Algorve Acorei Madeira Tvterrcgionalt FFNtAJfD Manner-Suomi Aland Tverregionall sv£fcicfc. Sydsverige VojUverige Mcllcnta Norrlond Ovrt Nortland Tvajrregionalt DET 3T0R£NK0fc KONCERICK North Yorkshire and llumbcrsidc East Midlands East Anglia South East South West West Midlands North East England North West Wales Scotland Northern Ireland Gibraltar Tv«erregionalt F/EXLESSKABrr (ALT ^Mvtmr WWtty}. KSH***!« •W&itXM mmwtt): 13. 72 40,00 44. 92 31. 94 • •1 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 313 Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger Tabel 3: Den regionale fordeling af betalinger 1995 Medlemsstat / Region 1 1 2 1 3 1 4 j Sa (land. ) | Sa (flitc) | îh | « MU EF-inlt I A I. T tèi#iifc&;S&^ Bruxelles Flandern Wallonicn Tvcrregionalt O A ^ M A j fX Ost for Storebælt Vest for Storebælt Tvcrregionalt vt^Xi*MW^^^MWM^^ Mecklemburg-Vorpommcm Brandenburg Sachscn-Anhalt Sachsen ThUringen Berlin Sohleswig-Holstcin Hamburg Niedersachsen Bremen Nordrhein-Westfalen 1 lessen Rheinland-I'falz Badcn-Wurtembcrg Bayern Saarland Tværregionalt GRtf^Nj^fc:;:::^ AnaL Stereas kai Nisia ( I) Kent. Ke D it Makedonias Pelop. db DiL Sier. Eli. (2) Thessaliaa Krilis IpirouØ) Thnikis (4) Nison Anatolikou Egeou (5) Tvamegionall SP^HtfXT Galicia Asturias Cantabria Pals Vasco Navarro Rioja Aragon Madrid Caslilla y Leon Castilla-La-Mancha UxUcmadura Calalufla Cnmunidad Valcnciana Baléares (1) Omfatter OP'cl Atlika • • 29. 57 ' ,; • 11. 75 ' 1» 0,00 8. 35 W&fi>$!. £8K*K# • 0. 00 *8*$£# 1. 49 wmm 0,00 Wmm 0,13 SxW&liïî: • • ;:;#Sx^{i:x':x:xW;x:;::j 1 2 , 5| 9. 39 26,00 5. 45 ilfli 0. 00 0,00 o. oc M» WMfm • • 8. 21 4,40 0. 00 • • 16. 49 &&<&#** • 1. 22 2. 43 • $>:&?»&: • 18,63 W8ffl&. S S I S? gv'SSx*;» • - 2. 45 SijSjv^ïjiU • " • tø&Sxtøt :;&;#isw 247. 43 • 39. 04 - 2. 50 " S&&&& ijSSgiWj*« • • • • • • • • • 228,36 165,63 298,53 129,16 47,19 ' • • • • • 11,90 0. 00 • 345 4,22 2,68 0. 60 1. 55 2. 55 5. 77 • • • • 8. SI 6,72 1. 80 0,00 6,84 12. 91 6. 23 4,06 6,58 2,60 7,13 • • • • • • • • • • • • 0. 24 0. 34 2,37 0,05 1. 45 1. 67 0. 91 1. 75 6. 78 0. 25 l_ • • • • • 1. 84 11. 30 • 2. 75 7. 99 6. 37 4. 39 34. 86 1. 72 ' MM#& 135. 67 40. 82 0,00 145,09 9,93 W8*W$M 106. 54 :;il$å$i8;8 - •SSvSSxilH SSS-wiSS S&^S:*: " ' • • AitiH. 148,42 16,72 5. 93 6,93 29,46 ' 124,56 119. 65 59,56 49. 68 50. 41 74. 40 59. 42 * 1. 061. 57 3 772,23 390,88 132. 54 42. 03 300. 55 252,77 147. 46 429. 69 • • • • - m,a »)*» 1W <MHt «1,1(9 15. 54 6,72 0. 62 2. 10 13. 45 " 220,40 18. 51 5,18 0. 00 • 3. 23 10,92 1. 82 37,83 5. 31 15. 7 6. 7( :x:;:s>;3»;M}xs;:;:;::(w*:i; 2. 48 H ' 2 - "| "H 0. W| 32,15 99. 23 6. 68 • • mMi&pwmm 0 K1 • 0. 00 o wl «•H| zmim*. 14,18 • • • 8. 35 83. 36 SigJilWSi* 261. 62 • • • • • - • • • 7. 63 22. 73 27. 4. 3 36. % 10,15 1. 83 0. 00 20. 75 5. 10 22. 58 3. 10 3. 92 1. 70 12. 43 6. 24 21. 46 igxxsïtjii« 0,00 235. 99 188. 37 325. 96 166. 12 78,04 10. 63 2. 14 37. 66 16. 21 42. 37 19. 58 16,80 14. 42 59. 22 21. 11 352. 97 :Vm-,yjMifi$. 0. 00, 0. 00 0. 00 o. oc o. oc 0,00 0. 00 30 26 9. 4,« 1,45 245 0. 4H 0. 61 1. 23 1. 0. 1 4. 5 1. 0 4. XC 2. 24 4. 3' I. Of l. 5( 1. » 106,54 124. 56 119. 65 59. 56 49,68 50. 41 74. 40 59. 42 1. 091. 83 •»*3{Jt 392. 33 134. 99 42. 52 167. 87 35. 6) 9. 41 51,36 49. 28 305. 35 255. 00 151. 85 255. 72 431. 25 13. 16 (2) Omfatter OP'eme for det græske fastland. Vestgrækenland og Pclopponés (3) Omfatter OP'eme for Epinu og De Joniske Øer (4) Omfatter OP'eme for Thrakien og Ostmakedonien (5) Omfatter OP'eme i del nordlige Ægæiske Hav og neme i det sydlige Ægæiske 1 314 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger Tabel 3: Den regionale fordeling af betalinger 1995 (fortsattes) Medlcmuiat / RcRinn | I | 3 | 4 | 5a (land. ) | 5a ( n i k) | ?h | i. 638. 23 101. 59 22. 33 254J5 1. 059,82 • • ' ' 14,92 W&Mè • • • • • • • ' • • ' 27,65 mmite SSSiMfcwJ ::;x;::x;i;i;ii^!V • • • 112. 72 38. 13 • • • • H • • • 0. 00 •|. • ' • • • • • • 4. 93 0. X7 0. 00 0. 92 59. 56 643. I5J 102. 46 22. 33 255. 28 1. 312,80 WXStà;S% xx'xSSi5iJi. i Slgx^SJTÎ •SwWgSSvt W40fWÇ?i • 2. 37 • 0. 00 Andalucia Murcia Ceuu y Mclilla Canarias Tværregionalt iwwwiii^ Ile de France Haulc-Normandic Basse-Normandic Picardie Champa gnc-Ardenne Bourgogne Centre Nord-Pas-de-Calais Bretagne Pays de la Loire Poitou-Cha rentes Lorraine Alsace Franche-Comté Limousin Aquitaine Midi-Pyrcnces Auvergne Rhône-Alpes Langue doc-Roussillon Provence-Alpes-Côle d'Azur Corse Martinique Guadeloupe Guyane Réunion Tvasrrcgtonalt «Ri-ANtt TvjjWTcgional! ITALrCK Picmonle Valle d'AosU Lombardia Trentmo Vcneto Priuli-Vcnezia Giulia Liguri. Emilia-Romogna Toscana Umbria Marche Lazio Aliniïzn Molisc Campania Puglia Basilicata Calabria Sicilia Sardcgna Tværregionalt • 18,49 12. 15 30. 47 0,00 0,00 0,00 11. 74 0,00 22. 85 6,74 15,48 0,00 1. 10 • 2. 59 2,11 15,62 0,00 5. 71 0,00 r VXW 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 • • • • • - • • • • • • - • • • • 312,88 - VfHS 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 o. oc o. oc O. OC 0. 0C O. OC •SS^WTii» - • - • ' • • • 8. 94 • • • - • • • • • 10,45 21,89 32,40 7,60 66,16 tttfytf 856,47 7 174,1« 6X. 22 15. 52 63. 21 92. 9 29. 20 60,93 74. 0C 25,47 746. 5Î • • • • • • • - • • - • - • • • • • • • • - • • • • • • • • • • - • • • • • - • 0,00 * 242. 14 ' fljjff ft,00 25. 31 - v\Wf> • 0. 00 7. 77 • 0. 00 9. 40 0. 51 • 3. 0S 4. 16 2. 57 1. 23 0. 00 4. 80 12. 46 3. 42 3. 65 18. 98 1. 55 0. 00 1. 92 1. 07 - 15,73 4. 89 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 2. 6 2. 0V 1. 6« O. OC O. OC 4. 4( O. CK ) - - • • - - • • • - - • • - • • • • • • • • 2. 37 18. 49 21,43 35. 45 0. 98 12. 60 2. 47 23. 12 6. 59 27. 01 11. 60 30. 81 2. 02 7. 38 17. 61 13,19 7. 59 37. 34 3. 69 8. 00 7. 93 11. 78 21. 89 32. 40 7,60 70. 55 608. 30 4n& 872. 89 iaZ6fil> 4. 89 0. 08 0. 00 1. 87 0,00 2. 76 2. 09 2. 04 0. 00 0. 00 4. 46 0. 00 71. 23 15. 52 64. 59 95. 93 30. 06 63. 91 74. 06 26. 15 1. 51 4. 99 0. 98 3. 21 1. 96 2. 44 3. 51 0. 00 2. 2V 14. 10 2. 02 1. 49 5. U 7. 18 1. 82 2. 74 2. 14 2. 28 6. 0 i 1. 32 0. 00 0. 00 0. 00 4. 3X 26. 90. '"t** 16,42 3 4 / '^ O. CK 0. 08 0. 00 1. 87 0. 00 0. IÎ O. OC 0. 3 J O. OC 0,OC o. ot 1 O. CK > 3. 0 ! 1 0,(K 1. 3 * 1 3. 0 0. 8 2. 9 • K O. O u 0. 6 * - 3 O. CK - ) 0,CK • • - 3 0. « - • • 3 0. 01 20,2 G 766. 85 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 315 Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger Tabel 3: Den regionale fordeling af betalinger 1995 (fortsattes) Medlemsstat / Region 1 | Î | 3 | 4 | 5a (land. ) | 5a (fisk. ) | 5k | ( Mil EF-mlL 1 A LT '•Wffî*M Wmw mwmn 14,40 7. 62 0. 00 mœiùis mmiï • 2. 33 ^SSSJàji» mm*j< Mvï&WÏ - v* 9. 56 MIV 0. 00 lWO 12. 30 O. OCl • 0. 00 • • ttUflfif r 77,75 47. 03 65. 08 27,04 15,90 96. 87 74,80 1. 262. 54. - 5. 56 8. 24 • » • • • • • **» • • 15. 55 3*M 5,04 8. 20 6. 16 18. 66. w* 4. 00 i4i. 5l • I4Î. 57 • • • 32. 03 • ,• • • • • • • - $». )? •. 30,17 3*t5" • m 0. 21 «JhT ' • • • 5. 85 „ • • • • - 1M • 7,42 - , • î,*« 2. 00 *# • • • • 1. 96 • • 30,75 , • • • - ift. n • 30,71 &W **fr 0. 06 ito • • • • «,2tj 0 2 1| lw 5. 78 1. 24 2. (Xl 0. 43 • • • 0. 20 , • • - • • • i. 1(t 6. 90 12 JW 10. 59 13. 60 14. 97 •. • • • • • ' I5. 9J 15. 24 0. 7ol - • • • • - • JQ/ri) 40. 50 nM -t -t P. 60 0. 60 7,tl> 7. 10 llfil 2I50. V4 I. 85 I. II 2. 37 0. 00 19,93 11,91 4. 37 0. 43 16. 54 mmtfc 3. 75 163. 40 wmms 36,36 • • • - • • • 0. 00 0,00 17. 29 ?*,34 0. 00 0. 00 4. 61 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 74. 74 2Ut 0. 00 o. od 23. 21 15 97 0 00 0. 00 O. CK 0. CK 2. 18 2. 12 O. OC 0. 00 0. 00 5. 07 11. 7. 1 0. 0CI 18. 11 I7. 0C 17. 6 O. CK 42. 84 UJM 19. 16 23. 21 86. 12 J7. BLJ* 77. 75 47. 03 69. 70 27. 04 15. 90 96. 87 74. 80 1. 337. 28 t7<i;j« 15. 24 0. 70 154. 45 IÎIJI. * 5. 04 8. 20 6. 16 18. 66 93,79 0,00 21. 49 11,94 0. 96 4. 37 8. 79 24. 17 50. 77 72. 01 47. 70 70. 36 120. 39 O. OO 509. 97 « 4. H D£T;fOR«JiEH«. KONC«»)C£ 1*>|*1 North Yorkshire and ilumbcrside 36,50 ::&;Sx:&<# t5i,?S 0. 00 &:&8S$8 6. 86 WE$8& 12. 00 W88&& &ËWÇÙ 22. 4f 15. 97 MZtyW 0. 00 19. 31 5. 85 4. 37 0,00 19,10 37. 38 27. 54 14,33 25,09 0,00 3. 97 0. 9C 8. 79 1. 67 I5. 2C II. 6f 44. 47 16. 55 102. 78. \9. T>*& ~ H«5,*i 436. 17. JlWSs» - M. « 22. 43 - S54. M 4. 43 StJtt 4. 0' - 3 6 3. « <U& td6i>,>? J. SJ06. S) LUXEMBOURG Tværregionalt NEbfcfttAttoSNÉ Nnord-Nedcrland Oosl-Nederland West-Nederland Zuid-Nedcrland Tværregionalt Ø S T K I & S x x x '^ OstOsterreich SUdAslerrtieh Westosterreich Tvcrregionalt PORTyCAfe Norte Centre Lisboa e Vale do Tejo Alentejo Algarve Açores Madeira Tvanregionalt « M AW Manner-Suomi Aland Tværregionalt sv£fcicfe Sydsverige Vasurverige Mellersta Nnnland Ovre Norrland Tværregionalt East Midlands East Anglia South East South West West Midlands North East England North West Wales Scotland Northern Irelond Gibraltar TvaCTTrgionall K*«. ESJfKABET 1ALT m Svvende årsberetning — Strukturfondene i IW5 Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger Tabel 4: Den regionale fordeling af betalinger 1994-1995 Medlemsstat / _ Region t | 2 | 3 | 4 | 5a (land. ) | Sa (fisk. ) | 5b | & Mål EF-inlt. I A LT 8EtC{EN_. _. t _. _. _. „. Bruxelles Flandern Wallonien Tværregionalt DANMARK Ost for Storebælt Vest for Storebælt Tværregionalt *ysK^B#i$^ Mccklcmburg-Vorpomrnem Brandenburg Sachsen-Anholt Sachsen ThUhngcn Berlin Schleswig-Holstein Hamburg Niedersachsen Bremen Nordrhein-Wcstfalen 1 lessen Rheinland-Pfalz Baden-Wttrtemberg Bayern Saarland Tvanrcgionalt CRÆKETfUAWB AnaL Stereos kai Nisia (1) Kent Ke DiL Makedonias Pclop. & Dit. Ster. EU. (2) Thessalias Krilis Ipirou (3) ITirakis (4) Nison Anatnlikmt Egeou (3) 'Nrcntflionutt sMNiËN;:;:;x;:# Galicia Asiurias Cantabria Pals Vasco Navarra Rioja Aragon Madrid Caslilla y Leon Casulla-La-Mnncha Extrcmadura Cataluna Comunidad Valcnciana Baléares (1) Omfatter OP'et Attika )<ft 0,13 10. 11 6. 27 0,00 VA*. «< • • • 3. 26 30,29 4. S» • 2. 15 2. 4J ' 6. 6A • • • 19. 19 • 30,29 Mm$P. • ' 5. 66 ixMiMpr Xw-Miïï • • • - 0. 24 0,34 2. 37 0,05 3. 88 1. 67 2. 41 1,75 6,78 0,25 16,13 190,08 - • • • • • • - • • • • • • • • • • 6. 95 ' 25,71 • • 2. 75 12. 79 12. 47 4. 39 67. 43 1. 72 _- • 3,00 W$#*$£ • • • • • • • • tømw • • W>?7 • • 79,77 " -r • i »4 • 17,56 11,75 • t»,9* 4,26 U£i 2. 40 24,59 39,39 8,13 W« 15,73 74,24 • mmtjit Wtfflfå - tø&$w* 402. 99 • • • • 29,94 12. 71 9,76 4,80 9,29 9,87 34. 41 10. 03 6. 62 10. 60 6,93 10,41 108,84 T • • 7. 70 - 6,76 10,38 57,50 10. 63 11,73 • 9. 37 12. 93 • , • • 422. 32 335. 83 618. 89 306,05 107. 01 • • • • - • • - 256,% 2AS9JO 157,97 184,97 191,60 87,74 73. 08 80. 95 111. 47 92. 00 1. 780,92 ta 0. 15 1. 73 0. 13 0,31 KM • • • • • • • • • • • • - - 14,81 - " " " xW*3#iWI 561. 98 'MSwtøfå Wføuju Ww*wi SxSxipW i&SS&i»? ;x;:ix'::;. n»;44 188,19 66,75 421. 46 335. 25 212. 34 570,72 148,42 16,72 5,93 6. 93 29. 46 25,87 10. 05 0,62 2. 58 22,62 220. 40 23. 03 5,18 1. 02 4. 55 14. 0|i 3. 95 56,77 7. 77 24. 5C 6. 7( • ' • ' • J • 40JI7 0. 86 13. 29 26. 54 0. 17 Ml 0. CKI 0. 00 Hl. H 3. 55 69,44 166. 28 11,87 W t , 7« 4. 26 15. 73 6. 41 • •wi-ïittiTl: 14. 18 • 138. 79 S?***** 417,18 • • • - • • • • • 7,63 22. 73 27. 43 36. 96 10,15 1. 83 0. 00 20. 75 5. 10 22. 66 3. 32 3. 92 1. 81 13. 05 6. 24 34 95 429. 95 378. 57 646. 32 343. 01 159. 80 26. 48 5,14 64. 87 25. 40 121. 20 38. 44 37. 15 18. 55 103. 56 31. 55 621. 77 43,53 &MS,3X 0. 00 0,00 0. 00 0,00 O. OC 0,00 0,00 0,(K 157. 97 184. 97 191. 60 87,74 73. 08 80,95 111. 47 92. 00 45. 68 ;:g:;pW 1. 45 1. 826/0 W^jsiij?. 563. 43 2. 45 0. 48 0. 69 1. 25 1. 03 4. 5 1. 0 4. 8C 2. 2J 4. 3' I. 0C l. 5f 1. 2 190. 64 67. 23 179. 53 42,10 11. 54 70,78 60. 86 426. 25 337. 49 216. 73 269. 04 572. 28 14. 19 (2) Omfatter OP'eme for det græske fastland. Vestgnckcnland og Pclopponés (3) Omfolter OP'eme for Epirus og De Joniske Oer (4) Omfatter OP'eme for Thrakien og Osunakedonicn (5) Omfatter OP'eme i det nordlige Ægæiske Hav og neme i det sydlige Ægæiske I Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger Tabel 4: Den regionale fordeling af betalinger 1994-1995 (fortsattes) 317 961. 67 148. 99 31. 71 327. 99 2. 181. 82 2. 37 42. 24 39,99 54. 90 15. 36 25. 12 16. 56 105. 23 33. 95 38,82 28,62 55. 45 15. 09 18. 51 26. 61 45. 98 28. 86 56. 65 31. 21 25. 03 31. 83 28. 69 38. 45 55. 99 17. 00 112. 25 1. 036,41 t. 39J,5P 1. 391. 50 4. 93 0. 87 0,00 0. 92 1. 31 4. 99 0. 98 3. 21 1. 96 2. 44 3. 51 O. 00 2. 29 14. 10 2. 02 1. 49 5,14 7,18 1. 82 2. 74 2. 14 2. 28 6. 01 1. 32 0. 00 0. 00 o. od 4. 3lJ 39,99 » J* 21,87 « Ml 2 t r a v? 0. 00 0. 0H 0. 00 1,87 0,00 0. 15 0. 00 0. 34 0. M O. tK 0. (K 0,(K 3. 0J n. rx I. 3J 3. 0- 0. 8( 2,9» 0. CK 0,6 52. 0 1 1 46,62 4. 31 27. 02 8. 94 28. 05 18. 76 20. 52 23. 55 33. 00 25. 16 17. 72 27. 65 79. 50 19. 32 91. 19 95. 93 53. 26 81. 24 74. 06 87,57 1. 162,40 I 1 2 | 3 | 4 | SaQ. nd. ) | 5a (fl. k. ) | 5b | 956. 74 148. 12 31. 71 327. 07 • • • 1. 749. 70 14. 92 • • • • 158,75 Wmm E;;i;i;ig*liMsi S'gSi'jKj. 'j»:* S&iSSTfl» • • • • • • • • • • 65,83 80. 25 9. 97 KSiKi^jj :S::S:S<Sii!S • • • • • • • • 102. 40 Wmwi* ilSS:::?*»;*. * SSiSÏSSiî • • 2. 37 • 0. 54 0. 00 :;:;S;:5f:M7^3 • • - • • • • • • • • • • • • 41,69 21. 34 49,92 12J2 7. 85 12. 10 62. 76 14. 26 27. 03 15. 21 35. 72 9. 80 (. 69 19. 61 8. 88 25. 33 15. 85 16. 92 18. 01 j Ï-I9H9? 32. 57 3. 00 11. 50 • 11. 28 12,00 15. 27 6. 00 20. 18 17. 50 I0. 50l 10,17 • • • • • • - • • • • • • 503. 68 J 100,23 9,16 0. 93 13. 12 3. 95 8. 11 4,00 3. 16 13. 82 4,92 2. 29 2. 75 9. 15 • - • • • • •- • • - • 47,70 w JOyji • J • • • - • • • • • • • • • • •• •. • • • • • 402. 85 ^ • 41. 13. 5 » ;» 1 M» • • 1 17. 14 • 2. 06 14. 06 2. 50 ' 16. 18 11. 79 11. 12 5. 63 3. 27 8. 33 21. 47 19. 19 18. 15 28. 57 13,23 5. 83 7. 81 1,07 - S3. 5fr 4,89 0. 30 2. 39 3. 11 8. 65 2. 61 2,09 3. 39 7,'X 5. 37 4. 4C 8,13 24. 86 30. 3 58,73 11. 2c • • 40. 02 • • 27,36 38. 45 55. 99 17,00 107,87 1. 3» J» 1. 369. 63 1354,41 - • H 76. 48 19. 32 89. 81 92,91 52,40 78. 26 74,06 86,90 985. 28 Medlemsstat I Region Andalucia Murcia Ceuta y Mclilla Canarias Tværregionalt rmmiMMMim^mWM^ Ile de France Haute-Normandie Basse-Normondie Picardie Champa jne-Ardcnne Bourgogne Centre Norte-Pas-de-Calais Bretagne Pays de la Loire Poiiou-Cha rentes lorraine Alsace Franc he-Comié Limousin Aquitaine Midi-Pyrénées Auvergne Rhône-Alpes Languedoc-Rousaillon Provence-Alpes-Côte d'Azur Corse Martinique Guadeloupe Guyane Réunion Tværregionalt tftLANt) Tværregionalt ITAXIEM Piemonte Valle d'Aosta Lomhardia Trenùno Venelo Friuli-Vcnczia Cnulia Liguna EmiliaRomagna Toscana Wmhria Marche. La/in Abruzzn Molise Campsnio Puglia Basilicata Calabria Sic ilia Sardegna Tværregionalt 31« Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger Tabel 4: Den regionale fordeling af betalinger 1994-1995 (fortsattes) Medlemsstat / R erl on 1 | 2 | 3 | 4 | 5a (Und. ) | 5a (flak. ) | 5b | 6 M il EF-inlt. I A LT * iff* • 19. 63 • • tø? 3 99 *v* 16. 69 18. 24 17. 58 SS> 5. 59 253. 31. *M 0,34 Hylt • • • • • • • • SJt SJ7 «»1* • • • • 0. 17 0. 17 Éfll • • • • • • Ui 0. 42 13. 5« 7. 27 1. 64 2. 50 «,<i 0. 62 u»»» 1. 85 1. 11 2. 37 0. 00 tff. lo 16. 50 yft^n 25. 81 40. 61 4. 87 18. 73 • • 6. 21 Wimm 12. 15 mmws. 1. 15 • vmmm> W&Mp* 10. 59 • • 18. 66 ;p#»*i; 3. 75 301,46 mfiiiim 36. 36 • • Wïmtin W$8tø& 14. 40 7. 62 • • •. 8,24 5. 56 • 11. 12 253. 32 Wmw WWiim • • - 32,03. , 5,85 , • tmmnowG Tvanrxgionalt Ni^tøUiNiMiNfc Noord-Nedcrland Oost-Nederland West-Nederland Zuid-Nederland Tværregionalt S s t w K r ^ ^ ^ s g S j g i ^ i ^ ^ S S ^^ Ostostcrreich SOdOslerreich Westoslerreich Tværregionalt TMWGAh None Centre Lisboa e Vale do Tejo AJcntcjo Algarve Acores Madeira Tværregionalt tm&tn> Manner-Suomi Aland Tværregionalt SiYtMct Sydsverige Vaslsverige Mellersla Norrland Ovre Norrland Tværregionalt aWïSBRESEee:wmzttiGt 3 M ,X North Yorkshire and Ilumberside East Midlands East Anglia South East South West West Midlands North East Englnnd North West Wales Scotland Northem Ireland Gibraltar Tvarrcgionall fAlUSSKAHCT [(ALT V tw? * 2 K Ml 148. 28 88. 34 89. 53 43. 78 18. 78 181. 16 123. 80 2. 569,75. 100,46 40,69 190. 21 , - • • 15. 5} K,m 5. 04 8,20 6,16 18. 66 5tfcM 12,50 69. 63 18,40 23. 13 14. 50 78. 06 86,31 79. 82 44. 21 89. 78 2,5C • • • 30,75 , • • • • • • • • 0. 20 , - " • • - • • • • • %4X J*,71 v <hM 7. 42) - 30. 71 «. *«• 6. 90 3. jyi» • - • - - 3«J:7 - 30. 17 3*,W 1 36,50 «18. 57 6. 86 •«,7J\ 12. 00 UX2 ^ 13. 60 14. 97 • » • • • " HJH 15. 24 0. 70l - 6 7 ^1 3. 97 4,56 21. 82 8,0' I5. 2C II. M > 4. 0 - « UJ • • • • • • • • • • 4«>SU 4 0. 50 2 2 / 44 2 2. 4f 0. 00 0. 00 17. 29 \m/u\ 0,00 0. 00 4,61 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 104. 98 2341 0. 00 0. 00 23. 21 15. 77 0,00 0,(X 0,00 0,00 15. 97 Wfil 0 , 00 2. 18 2. 12 O. OC O. OO O. CKl 5. 07 11. 73 O. CK 18. 1 I7. 0C 1 8. 1' 1 0. CX 53. CW • Î4-UI -j "i « w| }&vi\ 19. 16 23. 21 86. 12 XStSf» 148. 28 88. 34 94. 14 43. 78 18. 78 181. 16 123. 80 2. 674. 73 piu» 15,24 0. 70 154. 45 1J1. K5 5. 04 8,20 6. 16 18. 66 93,79 t. *7>JJt 12. 50 71,82 24. 49 4. 56 23. 13 36. 32 83. 13 106. 15 180. 27 77. 58 159. 18 208,40 2. 50 929. 28 Î 4 01 i$,MJ>> 818,5" 41. 7 11. 8 ,. ! 17,72 Ml tttIM xm. ti J«IM8 9Mv*>J 149. 78 3*3 BBLAG6 Større projekter, der blev godkendt i 1995 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 321 Bilag 6: Større projekter, der blev godkendt i 1995 MM Samlede omkost. EFRU- slolte (D Nationalt offentligt bidrag Privat bidrag Forpligtelse 1995 (2) % (2V(1) Betaling 1995 (3) mio. ECU % (3V(2) IRLAND Tallaght Hospital (Dublin) ITALIEN 1 lavnen i Gioia Tauro (Calabria) 1 1 131,24 39. 37 91,87 0,00 39,37 100% 31,50 80% 120. 00 40,00 0,00 80,00 40. 00 100% 0. 00 0% * Større projekter i henhold til artikel 16, stk. 2, i samordningsforordningen. 3i- BILAG 7 Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 325 Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * Tabel 1: EUR15 Fordeling ar ESF-stotten pr. foranstaltning ESF-støtte Modtagere % % af al« saml «mk. 1000 pers % Uddannelse Beskæftigelsesstøtte Teknisk bistand Andre støtteforanstaltninger I nit Fordeling af ESF-stotten pr. emne (1994-priser) 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand lait Modtagere/l 000 indbyggere/emne 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand l a it 50% 62% 57% 47% 51% 20. 008,9 820,0 482,4 5. 403. 5 26. 714,8 75% 3% 2% 20% 100% 74% 6% 5% 15% 100% % 19% 20% 11% 3% 10% 19% 2% 12% 0% 3% 100% Bf c/l 000 pers 13,9 14. 5 7. 3 1. 9 8. 9 11. 7 0. 7 11,5 1,7 1. 3 73. 4 % 19% 20% 10% 3% 12% 16% 1% 16% 2% 2% 100% * Situationen i midten af 1996. 326 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 7: Fordeling af ESF-fînansiering pr. aktion, felt, støttemodtager* Tabel 2: Belgien Fordeling af ESF-stnttcn pr. foranstaltning t ESF-jtetle Modtaeere % % af de samL «mk. 1000 pers % Uddannelse Beskæftigelsesstøtte Teknisk bistand Andre støtteforanstaltninger lait Fordeling af ESF-slet»en pr. emne (1994-priser) 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand lait -' Modtagere/1 000 indbyggere/emne 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand lait 38% 35% 44% 43% 39% 371. 5 23. 6 11. 4 23. 2 429,7 86% 5% 3% 5% 100% 80% 4% 6% 9% 100% % 24% 14% 20% 4% 10% 8% 5% 9% 0% 7% 100% Bfc/1000 pers 16. 1 8,2 4,8 1,0 5,2 4,0 1. 3 1. 8 0,0 U 43,5 % 37% 19% 11% 2% 12% 9% 3% 4% 0% 3% 100% ! * Situationen i midten af 1996. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 327 Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * Tabel 3: Danmark Fordeling af ESF-stetten pr. foranstaltning ESF-støtte Modtagere % */• af de saml »mk. 1000 pers % Uddannelse Beskæftigelsesstøtte Teknisk bistand Andre støtteforanstaltninger l a it Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand l a it Modtagere/l 000 indbyggere/emne 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand l a it 47% 50% 49% 0% 47% 56. 5 1. 4 0. 4 0. 0 58. 4 97% 2% 1% 0% 100% 93% 3% 4% 0% 100% % 41% 17% 19% 1% 10% 7% 0% 1% 0% 4% 100% Bfc/1000 pers 4,4 2. 1 2,0 0,1 1. 1 1. 6 0,0 0,1 0,0 0,1 11,5 % 38% 18% 17% 1% 10% 14% 0% 1% 0% 1% 100% * Situationen i midten af 1996. UK Syvende årsberelnoig Strukturfondene i I9<>5 Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * Tabel 4: Tyskland Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning ESF-støtte Modtagere % % af de lamt, «mk. 1000 pers % Uddannelse Beskæftigelsesstøtte Teknisk bistand Andre støtteforanstaltninger I nit Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand l a it Modtagere/l 000 indbyggere/emne 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand l a it 48% 52% 58% 58% Ï0V. 1. 214,1 9. 3 0,0 275. 0 1. 498,5 81% 1% 0% 18% 100% 79% 1% 5% 15% 100% % 16% 16% 6% 6% 2% 43% 2% 3% 0% 4% 100% Bfc/1000 pers 3,2 2,3 1. 2 1,4 1. 3 8. 1 0. 3 0. 7 0,0 0. 0 18,5 % 17% 12% 6% 8% 7% 44% 2% 4% 0% 0% 100% Situationen i midten af 1996. Syvende åislieieintng Sliukluijondene i IW5 Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager* Tabel 5: Grækenland Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning ESF-støtte Modtagere % % af da saml artik. 1000 pers % Uddannelse Beskæftigelsesstøtte ' Teknisk bistand Andre støtteforanstaltninger lait Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand lait Modtagere/l 000 indbyggere/emne 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand l a it 66% 0% 76% 74% 68% 1. 050,3 0. 0 3. 0 98. 1 1. 151. 4 91% 6% 0% 9% 100% 79% 0% 2% 19% 100% % 4% 3% 10% 2% 15% 8% 1% 54% 2% 0% 100% Brc/1000 pers 4,9 4,6 11,7 2,5 27,3 8. 1 0,4 31,7 19,2 0,3 110,7 % 4% 4% 11% 2% 25% 7% 0% 29% 17% 0% 100% * Situationen i midten af 1996. 330 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager* Tabel 6: Spanien Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning ESF-støtte Modtagere % V. af dt saml amk. 1000 pers % Uddannelse Beskæftigelsesstøtte Teknisk bistand Andre støtteforanstaltninger I nit Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne » b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand lait Modtagere/l 000 indbyggere/emne 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand lait 61% 69% 64% 62% 63% 6. 630. 6 496. 4 433,8 213,9 7. 774. 8 85% 6% 6% 3% 100% 67% 21% 6% ' 6% 100% % 26% 24% 10% 3% 10% 9% 3% 15% 0% 0% 100% Bfc/1000 pers 29,0 28,0 10,8 5,1 38,5 22,1 3. 8 58,2 2,7 11,1 209,3 % 14% 13% 5% 2% 18% 11% 2% 28% 1% 5% 100% * * Situationen i midten af 1996. Syvende årsberetning — Strukturfondene i I9(>5 331 Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * Tabel 7: Frankrig Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning ESF-støtte Modtagere % % af de saml amk. 1000 pers % Uddannelse Beskæftigelsesstøtte Teknisk bistand Andre støtteforanstaltninger l a it Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand l a it Modtagere/l 000 indbyggere/emne 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand l a it 33% 0% 52% 43% 39% 2. 264,3 0,0 0,2 4. 155. 1 6. 419,6 35% 0% 0% 65% 100% 36% 0% 5% 58% 100% % 15% 25% 18% 1% 20% 14% 0% 0% 0% 7% 100% Bfc/1000 pers 27,3 42. 9 16,8 0,8 8,9 14,0 0,1 0,2 0,0 0,0 111,0 % 25% 39% 15% 1% 8% 13% 0% 0% 0% 0% 100% * Situationen i midten af 1996. mmmm*mmm 332 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * Tabel 8: Irland Fordeling af ESF-stotten pr. foranstaltning ESF-støtte Motltatjerc % V. af d« l a ml » mk 1000 pen % Uddannelse BeskæAigelsesstøtte Teknisk bistand Andre støtteforanstaltninger lait Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand l a it Modtagere/l 000 indbyggere/emne 1. a. Faglig integrering ar langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgcre c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand l a it 44% 75% 80% 63% 46% 897,6 3. 7 0,0 95. 1 996. 4 90% 0% 0% 10% 100% 89% 1% 1% 9% 100% % 12% 44% 22% 1% 4% 13% 0% 4% 0% 0% 100% Bfc/1000 pers 22. 8 74,0 82. 5 10,7 43. 5 45,0 0,0 4,2 0,0 0,0 282,7 % 8% 26% 29% 4% 15% 16% 0% 1% 0% 0% 100% * Situationen i midten af 1996. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 333 Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * Tabel 9: Italien Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning ESF-støtte Modtagere % V. af de samL »mk 1000 pers % Uddannelse Beskæftigelsesstøtte Teknisk bistand Andre støtteforanstaltninger lait Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand lait Modtagere/l 000 indbyggere/emne 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand I alt 57% 0% 51% 61% 56% 1. 856,4 0. 0 5,9 37,3 1. 899,6 98% 0% 0% 2% 100% 90% 0% 6% 3% 100% % 19% 27% 8% 5% 11% 11% 5% 7% 2% 6% 100% Bf c/l 000 pers 7. 8 8. 2 1. 4 1. 1 2. 4 3,7 0. 7 5. 6 2. 4 0,1 33,4 % 23% 25% 4% 3% 7% 11% 2% 17% 7% 0% 100% * Situationen i midten af 1996. >V1 Syvende årsberetning - Strukturfondene i 1995 Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * Tabel 10: Luxembourg Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning ESF-støtte Modtagere % •/. af d« samL omk 1000 pers % Uddannelse Beskæftigelsesstøtte Teknisk bistand Andre støtteforanstaltninger l a it Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, Jer er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand I alt Modtagere/l 000 indbyggere/emne 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand lait 82% 12% 5% 0% 100% % 22% 12% 40% 5% 4% 8% 0% 6% 0% 4% 100% Bf c/l 000 pers 2,9 2,7 3,6 2,5 3. 6 9,5 0,0 1,2 0,0 0. 0 26,0 45% 45% 45% 45% 45% 8,6 1,4 o. o 0. 0 10,0 86% 14% 0% 0% 100% % 11% 10% 14% 10% 14% 37% 0% 5% 0% 0% 100% * Situationen i midten af 1996. Swende årsberetning — Strukturfondene i 1995 335 Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager* Tabel 11: Nederlandene Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning ESF-støtte Modtagere % */• af da saml »mk 1000 pers % Uddannelse Beskæftigelsesstøtte Teknisk bistand Andre støtteforanstaltninger l a it Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand lait Modtagere/1 000 indbyggere/emne 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand lait 41% 45% 46% 42% 42% 292,7 1. 0 o. o 66. 9 360,6 81% 0% 0% 19% 100% 62% 0% 5% 33% 100% % 42% 27% 3% 1% 17% 10% 0% 0% 0% 0% 100% Brc/1000 pers 10,9 0,1 0. 3 0,1 8,1 4,0 0,0 0,0 0,0 23,5 % 46% 0% 1% 0% 34% 17% 0% 0% 0% 0% 100% * Situationen i midten af 1996. 336 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * Tabel 12: Østrig Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning ESF-støtte Modtagere % V. af de saml « mk 1000 pers % Uddannelse Beskæftigelsesstøtte Teknisk bistand Andre støtteforanstaltninger l a it Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand lait Modtagere/l 000 indbyggere/emne 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand I alt 41% 44% 48% 42% 42% 128. 7 17,2 0,0 12,7 158,7 81% 11% 0% 8% 100% 63% 13% 5% ' 18% 100% % 20% 4% 17% 11% 17% 23% 1% 0% 0% 6% 100% Bic/1000 pers 3,9 0,9 1. 5 1. 4 7. 1 4,9 0,3 0. 0 0,0 0,0 20,0 % 20% 5% 8% 7% 36% 25% 2% 0% 0% 0% 100% * Situationen i midten af 1996. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 337 Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager* Tabel 13: Portugal Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning ESF-støtte Modtagere % V. af de saml amk 1000 pers % Uddannelse Beskæftigelsesstøtte Teknisk bistand Andre støtteforanstaltninger I nit Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand lait Modtagere/l 000 indbyggere/emne 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand l a it 74% 74% 76% 75% 74% 1. 917,1 60,0 0,3 362. 8 2. 340,2 82% 3% 0% 16% 100% 82% 4% 3% 11% 100% % 14% 9% 7% 0% 2% 15% 5% 46% 1% 1% 100% Bfc/1000 pers 35. 7 7,8 10,6 0,0 2. 7 34,7 0. 5 125,0 20,8 0,0 237,8 % 15% 3% 4% 0% 1% 15% 0% 53% 9% 0% 100% • * Situationen i midten af 1996. 338 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager* Tabel 14: Finland Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning ESF-støtte Modtagere % % af de samt. <imk 1000 pers % Uddannelse Beskæftigelsesstøtte Teknisk bistand Andre støtteforanstaltninger I alt Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte ti) vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand l a it Modtagere/l 000 indbyggere/emne 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Vdv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand lait 31% 48% 49% 31% 31% 132. 7 4. 9 0. 0 63. 0 200,6 66% 2% 0% 31% 100% 56% 6% 2% 36% 100% % 33% 19% 5% 1% 22% 12% 3% 4% 0% 1% 100% Bfc/1000 pers 11,4 10,4 1,2 0,4 64,6 5,7 1. 4 0,9 o. o o. o 96,0 % 12% 11% 1% 0% 67% 6% 1% 1% 0% 0% 100% * Situationen i midten af 1996. Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 33<> Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * Tabel 15: Sverige Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning ESF-støtte Modtagere % V. af de saml omk 1000 pers % Uddannelse Beskæftigelsesstøtte Teknisk bistand Andre støtteforanstaltninger l a it Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand l a it Modtagere/l 000 indbyggere/emne 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand lait 37% 0% 50% 0% 37% 281,3 0,0 3. 5 0,0 284,7 99% 0% 1% 0% 100% 93% 0% 7% 0% 100% % 26% 16% 12% 1% 27% 7% 6% 2% 0% 4% 100% Brc/1000 pers 9. 0 5,2 3,4 0,1 60,5 1. 6 0. 3 0,0 o. o 0,4 80,5 % i iv. 6% 4% 0% 75% 2% 0% 0% 0% 0% 100% * Situationen i midten af 1996. 340 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * Tabel 16: Det Forenede Kongerige Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning ESF-støtte Motltarjcrc % % af de samL n mk 1000 pers % Uddannelse Beskæftigelsesstøtte Teknisk bistand Andre støtteforanstaltninger lait Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand lait Modtagere/l 000 indbyggere/emne 1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse b. Faglig integration af unge jobsøgere c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen b. Udv. af det menneskelige potentiale i. f. forskn. , vidensk. og tekn. 4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne b. Uddannelse af funktionærer Teknisk/polyvalent bistand lait 41% 43% 51% 71% 42% 2. 906,5 200,9 23,7 0,5 3. 131,6 93% 6% 1% 0% 100% 89% 5% 3% 2% 100% % 16% 14% 15% 4% 9% 38% 1% 0% 0% 4% 100% Brc/1000 pers 12,4 9,5 8. 7 3. 0 2. 8 17,1 0. 2 0. 0 0,0 0. 4 54,1 % 23% 18% 16% 6% 5% 32% 0% 0% 0% 1% 100% * Situationen i midten af 1996. FORKORTELSER Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 343 ADAPT AFETT CEEP ECOS-OUVERTURE EFRU EFS EFSR EFTA EIB EIF EKSF EMPLOI ENVIREG ESDP ESF EUGFL EUGFL-U EUROCHAMBERS EUROPARTENARIAT FIUF FORCEM FTU GT HORIZON INTEREG ISDN KONVER LEADER NOW OP PACTE PEACE PERIFRA PESCA PHARE RECHAR RECITE REGEN REGIS RESIDER RETEX SMV SMV SP tilpasning til de strukturelle for Landbruget, Udvik i regioner, der modtager teknologisk uddannelse af EF-initiativ vedrørende arbejdsstyrkens ændringer i industrien Sammenslutning, der beskæftiger sig med arbejdstagere i Europa Det Europæiske Center for Offentlige Virksomheder Net for samarbejde med byer i Central- og Østeuropa Den Europæiske Fond for Regionaludvikling Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation EF-støtterammer Den Europæiske Frihandelssammenslutning Den Europæiske Investeringsbank Den Europæiske Investeringsfond Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab EF-initiativ vedrørende beskæftigelse og udvikling af menneskelige res sourcer EF-initiativ vedrørende miljøbeskyttelse på regionalt plan Det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv Den Europæiske Socialfond Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget Den Europæiske Udviklings- og Garantifond lingssektionen Den europæiske sammenslutning af industri- og handelskamre Fremme af kontakter mellem virksomheder støtte, og virksomheder i hele EU og i tredjelande Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet Fond for efteruddannelse (Spanien) Forskning og teknologisk udvikling Globaltilskud EF-initiativ vedrørende handicappede og visse dårligt stillede befolk ningsgrupper EF-initiativ vedrørende grænseområder Integrated system digital network EF-initiativ vedrørende omstilling i områder, der er afhængige af fors varsindustrier og militærbaser EF-initiativ vedrørende erhvervsmæssig udvikling af landdistrikter EF-initiativ vedrørende fremme af lige muligheder for kvinder inden for beskæftigelse og erhvervsuddannelse Operationelt program Program for udveksling af erfaringer mellem lokale og regionale myn digheder i Europa EF-initiativ vedrørende freds- og forsoningsbestræbelserne i Nordirland Initiativ på foranledning af Europa-Parlamentet om de perifere regioner og udsatte aktiviteter EF-initiativ vedrørende omstrukturering af fiskerisektoren Handlingsplan for samordnet bistand til central-og østeuropæiske lande EF-initiativ til fremme af økonomisk omstilling i kulmineområder Regioner og byer for Europa EF-initiativ vedrørende energinet EF-initiativ vedrørende regioner med meget perifer beliggenhed EF-program, der skal bidrage til omstilling i jern- og stålområder EF-initiativ for områder, der er stærkt afhængige af tekstil- og beklæd ningsindustrien Små og mellemstore virksomheder EF-initiativ for tilpasning af SMV til det indre marked Større projekt forbindelser mellem aktioner indbyrdes til 344 SPD STRIDE UCLAF UNICE URBAN YOUTHSTART Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 til forskning, Samlet prograrruneringsdokument EF-initiativ vedrørende regional kapacitet innovation Tjenestegren ved Europa-Kommissionen for koordinering af bedrageri bekæmpelse Sammenslutning af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer pæiske Fællesskaber EF-initiativ vedrørende byområder EF-initiativ vedrørende integration af unge på arbejdsmarkedet i De Euro teknologi og ISSN 0254-1459 KOM(96) 502 endelig udg. DOKUMENTER DA 13 03 05 Katalognummer : CB-CO-96-557-DA-C ISBN 92-78- 10826-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg