title: Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Tempus (Årsrapport 1.8.1994 - 31.12.1995) - PHARE & TACIS

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU programme
activity report
development aid
higher education

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 30. 10. 1996 KOM(96) 531 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN Tempus Årsrapport 1. 8. 1994-31. 12. 1995 Phare ) & Tacis INNEHÅLLSFÖRTECKNING INLEDNING Tempussystemets ursprung Tempus I, 1990—1994 , Rådets beslut av den 29 april 1993 om godkännande av Tempus II Huvuddragen i Tempus II. Förvaltningsstruktur och-metod. Extern utvärdering TEMPUS VERKSAMHET 01. 08. 1994 — 31. 12. 1995 Övergripande budget Phare Budget Urvalsförfarande Åtgärder 1. Gemensamma europeiska projekt (JEP) 2. Gemensamma europeiska nätverk (JEN) 3. Stöd åt kompletterande åtgärder (CME) 4. Stöd för individuell rörlighet (IMG) Övervakning Användning av resultaten Increased responsibility to National Tempus Offices (NTOs) Beskrivningar över biståndsländema inom Phare Tacis , Budget Strategi, för-JEP och JEP Prioriteringar Urvalsförfarande Övervakning Revidering av strategin 1996 Nätverket av Tempus Informationspunkter a. Sida 1 1 1 3 3 5 5 5 5 6 6 6 8 8 8 8 10 11 12 13 13 14 14 14 15 16 16 17 17 FORTECKNING ÖVER PUBLIKATIONER BILAGA 1 - TEMPUSSYSTEMET: ALLMÄN STATISTIK BILAGA 2 - FAKTABLAD: PHARE-LÄNDER BILAGA 3 - FAKTABLAD: TACIS-LÄNDER 18 21 27 39 k INLEDNING Tempussysteinets ursprung Händelserna 1989 och 1990 i Central- och Östeuropa hade en dramat| Europeiska gemenskapen. Medlemsstaterna befann sig, både var och en fös si stå inför hittills okända politiska och ekonomiska utmaningar till veder tillvägagångssätt i utrikesrelationerna. Samtidigt fanns det inte något tvivelj snabbt och effektivt reagera på lämpligt sätt på dessa utmaning, katastrofhjälp utan också genom att skapa konkreta sätt för de beröraa > perspektiv och nya mål med anknytning till ett meningsfÉökkc inverkan på illsammans, isofier och kan av att * ^ & Bi av ecldl|riya Med siktet inställt på en integrerad varldsomfatlpnae erbjuda ett omfattande ramverk för tiMhandabJQla] hjälpa de berötda länderna att åti största möjliga fördel av det "n; övergripande bistår* gemenskapens bis Central- och Öste Biståndsländern2Ts prioriterade sarnarbetsornråae undervisningsområdet i Phare. och europaparlamentet på att s högre utbildning i de länder som åtnjuter, Tempus I, 1 9 9 0 — 1 9 94 ett av de sprogram på ommissionen sina planer till rådet It utformat för att möta behovet av Rådet antog Tempus den 7 maj 1990 för en inledande testfas under tre år som började den 1 juli 1990. Ett senare rådsbeslut förlängde denna testfas med ett år till slutet av juni 1994. Inledningsvis omfattades tre länder av planen: Polen, Tjeckoslovakien och Ungern. Detta antal har stigit med åren vilket illustreras i figur 1. Såsom fortfarande är fallet, var det följande två faktorer som bestämde den sammanlagda budgeten för Tempusåtgärder: • De nationella Phare-budgetarna (och senare även Tacis), vilka årligen fastställs av kommissionen; • Den andel av Phare (eller Tacis)-medlen som var och en av de nationella regeringarna anslår åt Tempusåtgärder. * Då stod Phare for "Pologne, Hongrie: Assistance à la Réstructuration Economique". Den nuvarande benämningen är "Phare - Community programme for assistance for economic restructuring in the countries of Central and Eastern Europe". I «J«JO I •>«> I I «J«J2 I «iU. 'l Albumen Bulgarien Estland Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckien Ungern Osttyskland Iugoslavien Figur 1 : Deltagande av Phare Lander i Tempus I (Fram till 1993 var Tjeckien och Slovakien understödda av anslaget för Tjeckoslovakien) öst från både Sedan starten har det viktigaste instrumentet för samarbete mellan universiteten under Tempussystemet varit Gemensamma europeiska projektet (JET). Tempus stödjer nätverk mellan och som universitet väst undervisningsmaterial, moderniserar teknisk utrustning eller förbättrar administrationen av universitet inom en institution i ett biståndsland. Godkända JEP stöds under en period av högst tre år och omfattar åtminstone ett deltagande universitet i ett biståndsland och deltagande två EU- biståndsorganisationer, av vilka minst en skall vara ett universitet, medlemsstater. läroplaner utvecklar i minst förnyar och och Tempus arbetar inom prioriterade områden som varje år fastställs av bidragsländerna och är i linje med behoven i den aktuella fasen i den övergripande sociala och ekonomiska utvecklingen i dessa länder. Strategiskt sett använder Tempus ett upp och nedvänt angreppssätt. Stödet inriktas på innovation längst ner i universitetspyramiden, på institutioner och fakulteter i stället för på central planeringsnivå. Idén bakom detta angreppssätt är att reformer sannolikt lättare accepteras om de inte genomförs via hierarkier. Projektinitiativ och ledning på institutions- och fakultetsnivå kommer också att öka känslan av att äga projekten. Slutligen är det mera sannolikt att programmet i sin helhet kommer att anpassas efter reformbehoven på "verkstadsgolvet". Programmet angrep de grundläggande understödd av organiserad rörlighet bland utrustning. reformfrågorna med hjälp av lärare och studenter och läroplansutveckling, inköp av erforderlig o individuell Åtgärder för att bygga upp nätverk understöddes också, som t. ex. Anslag för rörlighet (IMG) för lärare liksom anslag för "Kompletterande åtgärder" (CME) för utvidgning av åtgärder inom europeiska organisationer inom högre utbildning och andra till att gälla även biståndsländer. Myndigheterna i biståndsländerna inom Phare upprättade var för sig ett nationellt Tempuskontor (NTO) som medverkade i landets insatser för att genomföra planen. För närmare statistiska upplysningar hänvisas till vederbörliga tabeller i bilagorna. Rådets beslut av den 29 april 1 9 93 om godkännande av Tempus II Efter ett inledande åsiktsutbyte mellan Europeiska gemenskapens utbildningsministrar i november 1992 och Europaparlamentets positiva inställning som meddelades i mars 1993, tog rådet beslutet om att godkänna andra delen av den transeuropeiska samarbetsplanen för högre utbildning (Tempus II) den 29 april 19932. Detta beslut innebar fortsatt stöd till de existerande biståndsländerna och att detta stöd utsträcktes till att omfatta de nya staterna i det forna Sovjetunionen. Finansiering av projekt i dessa stater sker, med undantag för de baltiska staterna, genom EU:s Tacis-program. När så är nödvändigt kommer denna rapport att skilja mellan "Tempus-Phare" och "Tempus-Tacis". Huvuddragen i Tempus II I och med införandet av den andra delen av planen kunde Tempus verksamhet i Kachakstan, Kirgisistan, Moldavien, Ryssland, Ukraina, Uzbekistan och Vitryssland påbörjas. Tempus utgör i dessa länder en del av Tacis-programmet, EU:s övergripande initiativ för att främja utvecklingen av harmoniska och givande förbindelser mellan Europeiska unionen och biståndsländerna. De första tre av dessa länder hade redan invigts i programmet året innan (1993), när ett inledande upprop gjordes för ett för-JEP. Detta förberedande ettåriga JEP skapades för att säkerställa en smidig inledning på programmet och på fullskaliga JEP, och inriktades huvudsakligen på förberedande rörlighet för personal med planerings- och informationsinsamlingsuppdrag liksom på uppdatering, fortbildning och gästföreläsningar. Figur 2 visar när de olika Tacis-länderna anslöts till Tempussystemet. Förberedningsf as Legend Början pä Pre-JEPs Början på JEPs Arménien Azerbaijan Georgien Kazachstan Kirgisistan Moldavien Mongoliet Ryssland Ukraina Uzbekistan Vitryssland Figur 2: Tacis-länderna deltagande i Tempus Den viktigaste skillnaden mellan Tempus I och Tempus II kanske är införandet av nationella prioriteringar. Dessa förteckningar över årligen reviderade nationella prioriteringar, vilka fastställs gemensamt av de nationella regeringarna och kommissionen, används som urvalsinstrument för nytillkomna JEP-förslag. Förteckningarna upprättas särskilt för varje land. Huvudmotivet bakom deras införande var att anpassa Tempus ansträngningar efter respektive regeringars och Phare-programmet i sin helhet. 2 EGT nr L 112, 6. 5. 1993, s. 34. — 3 Flerårig anslag har införts för finansieringen av JEP. Ur det sammanlagda belopp som varje land har anslagit till Tempusverksamheter, finansieras följaktligen nu projekt för hela sin livslängd. Detta för att säkerställa kontinuitet i förvaltningen av treåriga projekt. Dessutom erbjuder det avtalsparterna mer flexibilitet i förvaltningen av sina JEP, eftersom de kan överföra en viss andel av varje års anslag till påföljande år när så är lämpligt. Medan en del Phare-länder kan förutses komma att delta i EU:s program för ökad rörlighet, har rörligheten ökat i betydelse för JEP under senaste sex åren som visas i figur 3. 01991 01993 • 1995 Figur 3: Genomsnitdig rörlighet för studenter per JEP-land för Phare-ländema 1991, 1993, 1995. Den lodräta axeln anger antalet studenter En av de tydligaste skillnaderna mellan Tempus-Phare och Tempus-Tacis är uppdelningen av ämnesområden. Tempus är inriktat på struktursamarbete och medan stödet fördelas över ett i de nya oberoende staterna i Tempus-Phare, har planerna brett urval av ämnesområden betydligt större tonvikt på stöd i områden som har försummats under de senaste årtiondena. Detta visas tydligt i följande diagram (figur 4). A. = Humaniora B. = Språk C. = Samhällsvetenskapliga ämnen D. = Företagsekonomi E. = Tillämpad vetenskap och teknik Figur 4: Fördelning av JEP på ämnen i Tempus-Phare och Tempus-Tacis 1995. Den lodräta axeln visar andelen för samtliga JEP i Tacis respektive Phare. Det bör noteras att kategorin företagsekonomi i Tacis helt består av projekt inom universitetsförvaltningen. Så är inte fallet i Phare. Underuppdelningen av kategorin Tillämpad vetenskap och teknik i Tempus-Phare har ändrats avsevärt under årens lopp. Mer information om detta återfinns i bilagorna till denna rapport. 4 — Förvaltningsstruktur och -metod Kommissionen har ansvaret för genomförandet av planen. Kommissionen bistås av en som består av två representanter från varje medlemsstat och där förvaltningskommitté kommissionens representant är ordförande. Förvaltningskommittén kallas Tempuskommittén. till Europeiska stiftelsen för yrkesutbildning I januari 1995 överfördes den tekniska hjälpen för genomförandet av programmet från ECTO i i Turin. I Phare-länderna bistås Bryssel Tempusavdelningama vid Europeiska stiftelsen för yrkesutbildning av de nationella Tempuskontoren (NTO). Dessa utför en del av urvals-, övervaknings- och bedömningsarbetet och är stiftelsens huvudsakliga förbindelse med regeringarna i Central- och Osteuropa. Extern utvärdering Som anges i rådets beslut om Ternpus II, har kommissionen genomfört en extern utvärdering av Tempussystemet. TEMPUS VERKSAMHET 0 1. 0 8. 1 9 94 — 3 1. 1 2. 1 9 95 Övergripande budget De nationella regeringarna i Central- och Osteuropa anslog sammanlagt 102,1 miljoner ecu till Tempus verksamhet 1995. För de länder som deltar i Tempus-Tacis var denna siffra 23 miljoner ecu. Figur 5 visar dessa siffror i förhållande till föregående år. 140 T - 120 • - 100 - - K 9. 2- 98 102,1 95. 9 80 - - - -70. S M- 60 • - 23. 2 40 • 2 0- O-- 345 0 Phare 1 Tacis 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Figur 5: Anslag till Tempus mellan 1990 och 1995 i miljoner ecu — 5—- Phare Budget Det sammanlagda tillgängliga beloppet 1995 för Tempus verksamhet i Phare-länderna uppgick till 102,1 miljoner ecu. Figur 6 visar de nationella anslagen till Tempus verksamhet per land 1995 samt genomsnittet per år. ALB 10 15 20 25 30 Figur 6: Anslag till Tempus i miljoner ecu per land 1995 jämfört med genomsnittet per år sedan det införlivades i planen (Phare). Genomsnittssiffrorna för Slovenien, liksom för Slovakien och Tjeckien, är genomsnitten sedan dessa länder blev självständiga Urvalsförfarande för genomförandet De nationella prioriteringarna av ett samrådsförfarande mellan kommissionen och regeringen i varje biståndsland. Prioriteringarna i Handledning för ansökande. Genom att använda prioriteringarna som har offentliggjorts urvalsparametrar har Tempus kunnat erhålla en bättre överensstämmelse för de speciella reformprocesserna i de oiika biståndsländerna och även kunnat fastställa ett urvalsförfarande som ger de ansökande vägledning i sina ansträngningar. av Tempus är resultatet — 6 F l ö d e s s c h e ma 1 ; S t e g en i u r v a l s p r o c e s s en f ör T e m p u s p r o j e kt Ansäksmgarna indelas efter tekniska ItvaJjttsr i prioritefcaomtSde» av EtF och mOtn Ansökningar anländer till och kvitteras av European Training Foundation (EÎF) Ansökningarna indelas i priorotetsomrfiden som fastställts av ETF ooli nationella Tempus-kontw Konsultûtiouer mellan konunissioöen och NTO;n Synpunkter frän EU;s och partnerläitderoas akademiska experter begär* b PartXkerlMndernas akademiska experter bedömer akademisk «slevana och, kvalitet bos ansolmiiigania io«m Kontrakten Återsänd» u&demkrivjia tilïETF :„7__ Åtgärder 1. Gemensamma EGropeiska projekt (JEP) JEP väljs ut för stöd med hjälp av en samordnad beslutsprocess där både EGropeiska stiftelsen för yrkesutbildning (EFT) och de nationella Tempuskontoren (NTO) bedömer projektkvaliteten. När handlingarna inkommer till EFT kontrolleras de formellt varvid en prioriteringsbedömning görs. Det andra steget omfattar kvalitetsbedömning med teknisk genomgång och utförs gemensamt av EFT och NTO samtidigt som en akademisk bedömning utförs av biståndslandets akademiska experter. I nästa steg samlas de akademiska experterna från biståndsländerna och EG-medlemsstaterna till ett möte för att ge råd till kommissionen som fattar det slutgiltiga beslutet. Se flödesschema 1. Till skillnad från 1994 begärdes inte några JEP+-projekt 1995 (där målsättningarna och, i vissa fall, de berörda organen i biståndsländerna i förväg specificeras). Resultaten från 1995 års JEP-urvalsomgång Under första hälften av 1995 ägde urvalet rum av de Gemensamma EGropeiska projekt som skulle påbörjas i september 1995. Resultatet av denna urvaisomgång var följande. Statistiska uppgifter om ländernas deltagande, fördelning av ämnen och en uppdelning av detaljerade uppgifter per land återfinns i bilagorna till denna rapport. 2. Gemensamma E G r o p e i s ka n ä t v e rk ( J E N) i början av 1994. Verksamheten utformades stöden Verksamheten med Gemensamma EGropeiska nätverk beviljades för att möjliggöra för de mest lyckosamma slutförda Gemensamma EGropeiska projekten att vidmakthålla nätverken under en period av upp till två år med tonvikt på analys av resultaten. Sammanlagt 46 JEN av 124 ansökande erhöll stöd för läsåret 1995/96. Ytterligare 83 JEN hade redan påbörjats 1994 och fortsatte på sitt andra år. infördes 1993. De första 3. Stöd åt kompletterande åtgärder (CME) Som nämndes i föregående årsrapport beslöts 1994 att ta fram förslag för omstrukturering av verksamheten med kompletterande åtgärder. Den nya verksamheten infördes 1995/96 och har tonvikten på stöd åt institutionell omstrukturering och strategiutveckling. ~ a Översynen av planen gjordes för att förbättra strukturen och därigenom nå potentiella sökande på ett mer systematiskt sätt. Förhoppningen var att mer konkreta förslag skulle lämnas in på detta sätt och att verksamheten på så sätt bättre skulle motsvara de verkliga behoven. Avsikten är att planen skall komplettera Tempus JEP verksamhet och består nu av tre olika delar: • Del 1 har tonvikten på omstrukturering av institutioner och utveckling av förvaltning av universitet. Denna kategori delas vidare in i: a a la. förberedande studier; Ib. genomförande av erhållna rön. Ett av årets projekt har till exempel som målsättning att skapa industriella kontakter och överföringstjänster för teknik i tre regioner i Tjeckien för vidare spridning till andra i tjeckiska medlemsstaterna och från vetenskapscentrum i liknande industriella miljöer för att driva på den ekonomiska utvecklingsprocessen och förbättra studenternas möjligheter genom samarbete mellan universiteten och industrin. i att överföra erfarenheter regioner. Metoden består från universitet • Del 2 har tonvikten på spridning av Tempus eller andra projektresultat. Ett projekt har till exempel som målsättning att sprida färdigheter i projektledning som utvecklats genom olika Tempusprogram handlagda av en grupp av universitet. Resultatet är en handledning med bra rutiner med tonvikt på: a finansiell förvaltning av projekt och administrativa förfaranden; ° analys av färdigheter i projektledning, spridning av resultatet genom distribution av kopior av handledningar till universitet samt hållande av seminarier med tonvikt på ämnet. • Del 3 har tonvikten på utveckling av policy på nationell regeringsnivå. Ett projekt har till exempel som bakgrund den nationella utvecklingsplan som nyligen antogs av det ungerska parlamentet och som fastställer de politiska och begreppsmässiga ramarna för högre utbildning. Målsättningen med CME-projektet, som genomförs tillsammans med utbildningsministeriet, är att utarbeta: a en indelning av och ett kreditsystem för läroplanerna; ° nya undervisningsmetoder som innefattar öppen undervisning och distansundervisning; Q införande av finansiering per elev och ett kursavgiftssystem. Resultatet av CME- projektet, som utformats med ungersk och västerländsk expertis och erfarenhet, är tvåfaldigt: a) En uppsättning rekommendationer rörande ovanstående tre områden som skall tillämpas av regeringarna vid utformning av vidare lagstiftning, b) Riktlinjer för förvaltningschefer som tillämpar den nya lagstiftningen. 9__ Resultat av 1995 års CME-urvalsomgång Under de två urvalsomgångarna 1994/95 beviljades 100 stöd. Urvalsförfaranden liknade de som tillämpades för JEP. Resultaten blev följande: D en första urvalsrundan (april 1 9 9 4) Den sammanlagda stödbudgeten, ECU 3 953 109, är betydligt högre än föregående år. Denna ökning beror sannolikt på en ökad medvetenhet om CME-planens existens och möjligheter till följd av den kampanj för att öka medvetenheten som genomfördes under första kvartalet 1995. Det låga antalet ansökning i den andra urvalsrundan kan bero på att Handledningen för ansökande gavs ut nära sista ansökningsdatum. 4. Stöd för individuell rörlighet (IMG) Stöd för individuell rörlighet stöder besök från biståndsländerna hos EG och omvänt. Ansökande måste vara direkt högre i högre utbildning utbildningsanstalter, högre tjänstemän vid ministerier eller utbildningsplanerare. involverade och vara anställda vid På grund av flyttningen av den tekniska hjälpen för Tempus till EFT i Turin, skots den öst västliga rörligheten upp ett år. Ansökningar om resor från biståndsländerna till EG granskades av respektive nationella Tempuskontor. Ett antal förändringar gjordes av stödvillkoren. Verksamhetstyperna delades in i tre grupper, var och en med en ny gräns: • • • Utveckling av kurser och material Personalutveckling Åtgärder för att stödja utvecklingen av högre utbildning 1 vecka till 3 månader 1 vecka till 3 månader 1 vecka till 1 månad För första gången detta år innehöll IMG-handledningen för ansökande nationella villkor och prioriteringar. Urvalet görs delvis på grundval av dessa begränsningar. Det är en av de åtgärder som vidtagits för att öka verkansradien för enskilda IMG. I linje med en allmän strävan att undvika kostnader för isolerade åtgärder är också ansökandenas skyldighet att bifoga en överordnads underskrift. 10 -•• Resultat av 1995 års IMG-urvalsomgång Två urvalsomgång genomfördes för IMG. en i februari och en i juni. Resultaten av de två urvalsomgångarna är följande: Den första urvalso Antal stödda ansöknin Sammani Övervakning Programmet för interna övervakningsrutiner för alla Tempusverksamheter reviderades grundligt och förbättrades under 1995. Övervakningsprogrammets huvudsakliga målsättningar och anknutna åtgärder kan sammanfattas enligt följande. 1. Att styra projektens utveckling mot ett uppfyllande av de ursprungligen godkända målen. Ansökningshandlingar och kontrakt för JEP reviderades för koncentrera målsättningarna med Tempus och andra åtgärder med direkt anknytning till uppfyllandet av dessa målsättningar. En utveckling mot de ursprungligen godkända målsättningarna har blivit ett allt viktigare villkor för fortsatt projektfinansiering. 2. Ått utveckla avtalsparters och samordnares färdigheter vad gäller effektiv projektledning i överensstämmelse med Tempus kontraktsvillkor Omfattande utbildning i kontraktens regler för personal vid de nationella Tempuskontoren har genomförts för att förmedla de nödvändiga kunskaperna för att bistå projektkonsortier på biståndslandsnivå. En handbok i ledning av JEP har givits ut och distribuerats till projektsamordnare och avtalsparter för planering och genomförande av projektåtgärder. som ett praktiskt hjälpmedel Möten om Tempusförfaranden och målinriktad projektledning för avtalsparter och samordnare av JEP har hållits i de flesta länder, med särskild tonvikt på de biståndsländer som kan agera som samordnare av projekt. Dessa möten har visat sig vara ett utmärkt hjälpmedel för att strömlinjeforma annars isolerade åtgärder och sprida bra rutiner. 11 3. Att säkerställa att projektåtgärder genomförs på ett riktigt sätt och i linje med uppfyllandet av projektens målsättningar. Åtgärder har vidtagits som syftar till noggrann övervakning av pågående projekt och till att de utvecklas i linje med de uppställda målen. Ett omfattande program med övervakningsbesök som utfördes av representanter från kommissionens Tempuskontor eller de nationella Tempuskontoren påbörjades mot slutet av 1994 och fortsatte under 1995. Programmet omfattade sammanlagt 130 besök i samtliga Phare-länder. Den huvudsakliga målsättningen med övervakningsbesöken var att bedöma framstegen i verksamheten hos projekt som verkade ha problem, och att ge råd beträffande ändringar i verksamheten för att uppnå de planerade målen. Det ovan beskrivna övervakningsprogrammet har på ett betydelsefullt sätt bidragit till att förhöja Tempussystemets effekter i biståndsländerna, liksom till att öka de nationella Tempuskontorens kapacitet när det gäller att stödja genomförandet av Tempusprogram (Phare-program) på decentraliserad nivå. Användning av resultaten Sommaren 1995 påbörjade EFT Projekt för främjande av resultat (TOP) av Tempus. Uppdraget bestod i att skapa högsta möjliga mervärde hos Tempussystemet genom analys och spridning av framstegen. Målsättningarna, vilka definierades hösten 1995 och därefter godkändes av kommissionen, de olika NTO och EG-medlemsstaternas nationella kontaktpunkter (NCP) skiljer sig åt för de två identifierade faserna i projektet. Den första fasen (10/95-1/97) har som mål göra planen mera synlig och att undersöka olika sätt att dra fördel av Tempussystemets mervärde, särskilt i förhållande till andra EGropeiska program. Den andra fasen (10/96-12/99) kommer att styras mot vidarEGtveckling och underhåll av hjälpmedel för att sprida resultaten och mervärdet hos Tempussystemet, och bygger på erfarenheter av JEN-åtgärder som gjorts på lokal nivå. Dessa mål kommer att eftersträvas genom utveckling av hjälpmedel för insamling av uppgifter, i och studier av ämnesområden, ett omfattande organisering av olika evenemang. informationsprogram samt deltagande Fem projekt kommer att påbörjas under 1996, däribland ett studiebesöksprogram. Studiebesöksprogrammet Studiebesöksprogrammet organiseras inom ramen för TOP-projketet och syftar till att analysera i Central- och inverkan på utvecklingen av universitetsförvaltningen Tempussystemets OstEGropa. Sammanlagt nio besök hos 18 institutioner från alla elva Phare-länder kommer arrangeras för att samla in information. Sedan Tempussystemets start har dessa 18 institutioner stått för 380 JEP samt ett stort antal CME. Huvudsyftet med de enskilda besöken hos institutioner är att förstå hur Tempusprojekten har förändrat förvaltningen av institutionerna. — 12 Denna verksamhet kommer att utmynna i en detaljerad rapport över Tempus inverkan på förvaltningen av universitet med rekommendationer beträffande den framtida utvecklingen av planen. Okat ansvar för de nationella Tempuskontoren Ett viktigt drag hos Tempus är förmedlingen av ansvar till högre utbildningsanstalter i biståndsländerna. Detta visas till exempel tydligt av att universitet i de flesta länder nu har möjlighet att träffa avtal inom ramen för JEP. Denna process har under senaste åren också tillämpats på arbetsrelationerna mellan EFT:s Tempusavdelning och de nationella Tempuskontoren, och speglar Tempusprogrammets logik inom ramen för Phare. Under 1995 har relationerna mellan EFF i Turin och de nationella Tempuskontoren ytterligare granskats. Resultatet av denna granskningen är en ökning av verksamheten hos de olika NTO. Under rapportåret har följande verksamheter helt eller delvis överförts till de olika NTO: Med avseende på JEP • • • Delar av den tekniska bedömningen av JEP, granskning av ansökningar mot bakgrund av nationella prioriteringar; Övervakning av den lokala bedömningen av ansökningarnas akademiska kvalitet; Vissa övervakningsbesök. Med avseende på JEN och CME • Bedömning av ansökningar. Med avseende på IMG • • Urval av öst-väst- IMG; Det polska NTO ansvarar för hela öst-väst-IMG-cykeln och utfärdar kontrakt och genomför uppfölj ningsarbetet. En betydande del av arbetet med Tempus Projekt för främjande av resultat, särskilt vad avser insamling av ytterligare uppgifter, delegerades också till en del NTO. Större ansvar för de olika NTO beträffande planen förutses inom den närmaste framtiden. Planer för detta utformades under 1995 och kommer att diskuteras under 1996. Beskrivningar över biståndsländerna inom Phare Under 1994 påbörjades arbetet med en serie studier av Tempus inverkan i sju (inledningsvis) av de elva länder som har rätt att delta i Tempus sedan 1991: Bulgarien, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern. Den första av dessa studier undersöker Tempus inverkan i Slovakien och gavs ut i början av 1995. Den engelska versionen av de andra sex kommer att ges ut under våren 1996. Översättningar kommer senare. 13 Tacis Budget Det sammanlagda tillgängliga beloppet för Tempusåtgärder i Tacis-länderna under 1995 uppgick till 23 miljoner ecu. Figur 7 visar de belopp som anslagits under läsåret 1995 för Tempusåtgärder per land. En del av dessa siffror är högre än det nationella anslaget från Tacis budget. I dessa fall tillhandahölls kompletterande finansiering över den mellanstatliga budgeten. För detaljer rörande anslag och kompletterande finansiering hänvisas till vederbörlig bilaga till denna rapport. Beloppen jämförs med de sammanlagda utgifterna för Tempus i Tacis-länderna. 28. 9 • 1993-1995 01995 28,0 30,0 Figur 7: Tempusanslag i miljoner ecu per land (Tacis). Sammanlagt och för 1995. StratEUi, för-JEP och JEP Verksamheten inom Tempus II påbörjades läsåret 1994/95. För att förbereda de första länderna för genomförandet av JEP, finansierades för-JEP redan 1993. Dessa koncentrerades på förberedande (t. ex. besök för informationsinsamling, förberedelse av institutionellt samarbete, fortbildning av personal, fastställande av undervisningsuppgifter mm. ). De länder som hade möjlighet delta i dessa för- programåtgärder under läsåret 1993/94 var Ryssland, Ukraina och Vitryssland. rörlighet av personal av framför allt planeringsskäl 14 — Denna tvåfas projektcykel har behållits. Projekten utformas av de blivande samarbetsparterna under ett för-JEP, vilken är en period för kontaktskapande och rörlighet i syfte att utforma högkvalitativa JEP-förslag. JEP-stöd beviljas för de bästa för-JEP sedan de slutförts. Gemensamma EUropeiska projekt har tonvikten på strukturella förändringar hos den berörda institutionen i biständs]andet med det tillkommande syftet att skapa centrum för spridande av exempel på bra rutiner till andra institutioner i respektive rEUion. I motsats till Tempus-Phare, är deltagandet i Tempus-Tacis i ett biståndsland bEUränsat till ett universitet per projekt, medan från EG två eller tre högre utbildningsanstalter från minst två olika medlemsstater kan delta. En institution från ett icke-EG-land (G24) kan också delta, dock utan att ha rätt till finansiellt stöd. Prioriteringar Under de tre första urvalsomgångarna (inbEUripet för-JEP-urvalsomgången 1993) valdes projekt ut från följande prioriteringsområden: Humaniora och samhällsvetenskap (inbEUripet juridik). Statsvetenskap. EUropeiska studier. Nationalekonomi. Moderna EUropeiska språk (ej litteratur eller lingvistik). Förbättring av förvaltning/administration av universitet. För Moldavien, Ryssland, Ukraina och Vitryssland var dessa prioriteringsområden bindande, dvs. inga projekt valdes ut från andra ämnesområden. För de andra länderna tillhandahölls de som riktlinjer. Samtidigt samhällen. De utvalda prioriteringsområdena utgör de områden som inom den högre utbildningen som är mest påverkade av de förändringar i dessa länder som följer av övergången till pluralistiska, demokratiska, marknadsbaserade som ingenjörsvetenskap och naturvetenskap också lider av undermålig finansiering, har de traditionellt åtnjutit hög undervisnings- och forskningsstandard i det forna Sovjetunionen. Öppnandet av dessa länder för internationellt samarbete har skapat en enorm efterfrågan på kunskaper i moderna EUropeiska språk som inte kan tillfredsställas inom ramarna för den nuvarande språkundervisningen i biståndsländema. Det har också visat sig att förbättring av förvaltning och administration av universitet är väsentligt i ett läge där självstyret har ökat medan de statliga anslagen till universiteten samtidigt har sjunkit. Dessutom kommer större förändringar på akademiska områden som dessa endast att kunna vidmakthållas genom en väl fungerande förvaltningsstruktur hos universiteten. ämnesområden som Från 1996 kommer prioriteringsområdena för Tempus-Tacis att fastställas separat med varje biståndsland. 15 — 11rvulnförfuninth' För Tempus-Tacis har en tvåstEUs urvalscykel tillämpats (se stratEUi, för-JEP och JEP). Det första stEUet utfördes av EFT:s Tempusavdelning, och hade tonvikten på de formella och tekniska aspekterna av ansökningarna, dvs. parternas antal och lämplighet, överensstämmelse med prioriterade områden, projektledning, lämpligheten hos projektets målsättning och stratEUi. I ett andra stEU bedömdes de således förtecknade projekten av akademisk expertis från EG och biståndsländerna med avseende på akademisk relevans. På grundval av resultaten från dessa båda stEU upprättades dels en förteckning över projekt som föreslagits för finansiering, och dels en reservförteckning. Det slutgiltiga beslutet fattades av EUropeiska kommissionen. finansieringsönskemål, Resultatet av 1 9 95 års (för-JEP o ch JEP) urvalsomgångar 435 för-JEP- och 95 JEP-ansökningar lämnades in som svar på 1995 års utlysning. Av dessa valdes 87 för-JEP och 31 JEP ut för stöd. Detta motsvarar en andel stödda projekt om 2 0% för för-JEP och 32,6% för JEP. 103 högre utbildningsanstalter i de elva biståndsländer som har rätt att delta under 1995 är inblandade i Tempusprojekt (för-JEP såväl som JEP). Detta höjer det sammanlagda antalet institutioner i biståndsländerna som har kommit i åtnjutande av ett Tempusstöd till mer än 140. För närvarande är 51 institutioner i biståndsländerna inblandade i ett Förenat EUropeiskt projekt. Mot bakgrund av de stora skillnaderna mellan biståndsländerna vad gäller storlek, antal högre utbildningsanstalter och tillgänglig budget, liksom de olika nivåerna för inträde i Tempus, varierar andelen deltagande institutioner kraftigt från land till land. Medan exempelvis en av tre högre utbildningsanstalter i Tempusprojekt, har endast uppskattningsvis sju procent av de högre utbildningsanstalterna i Ryssland åtnjutit Tempusstöd. 1 Ukraina ligger denna siffra runt nio procent, i Vitryssland 14 procent och i Arménien 19 procent. Allmänt sett kan slutsatsen dras att den procentuella inblandningen är lägst i stora länder med många högre utbildningsanstalter. i Moldavien har varit inblandade Mot bakgrund av de stora skillnaderna mellan biståndsländerna vad gäller storlek, antal högre utbildningsanstalter och tillgänglig budget, liksom de olika nivåerna för inträde i Tempus, varierar andelen deltagande institutioner kraftigt från land till land. Medan exempelvis en av tre i Tempusprojekt, har endast högre utbildningsanstalter uppskattningsvis sju procent av de högre utbildningsanstalterna i Ryssland åtnjutit Tempusstöd. I Ukraina ligger denna siffra runt nio procent, i Vitryssland 14 procent och i Arménien 19 procent. Allmänt sett kan slutsatsen dras att den procentuella inblandningen är lägst i stora länder med många högre utbildningsanstalter. i Moldavien har varit inblandade För mera detaljerade statistiska upplysningar hänvisas till bilagorna till denna rapport. Övervakning Tempus-Tacis övervakningsfilosofi grundas i stor utsträckning på de erfarenheter som gjorts i Tempus-Phare. Övervakningsbesöksprogrammet huvudsakligen utförda av Tempus Informationspunkt i Moskva. 55 projekt omfattade i Tacis-länder under 1994/95, — 16 En omfattande fältövervakningsstratEUi håller på att tas fram som skall samordnas med Tacis övervakningssystem. Revidering av stratEUin 1996 Under 1995 reviderades Tempus-Tacis verksamhet. Med början under 1996 kommer Tempus- Tacis att införa följande nyheter. Liksom Tempus-Phare kommer Tempus-Tacis att tillämpa en mera målinriktad, länderspecifik ansats. EUropeiska kommissionen har kommit överens med de nationella rEUeringarna i biståndsländerna om nationella Tempus-Tacis-prioriteringar som kommer att utgöra grunden för 1996 års utlysning av ansökningstiden. , Förutom de projekttyper som för närvarande existerar, kommer en ny typ av projekt, kompaktprojekt, att införas. Kompaktprojekt skall rikta sig till väldefinierade kortsiktiga behov. De är självgående och koncentreras på ett mål som kan uppfyllas inom 18 månader med en budget om högst 80 000 ecu. Kompaktprojekten kommer att ha tonvikten på vissa delar av förvaltning och administration av universitet liksom på förbättring av relationerna mellan universitet, andra parter på det internationella området, nationella utbildningsväsen, den lokala ekonomin och det sociala området. Ytterligare tonvikt kommer också att läggas på nätverken mellan olika projekt, innefattandet av fler institutioner i projektkonsortierna samt spridning av projektresultaten i biståndsländerna. Nätverket av Tempus Informationspunkter 1996 För att säkerställa tillräckligt stöd på den lokala orten, började Tempus-Tacis 1993 att sätta upp ett nätverk av Tempus Informationspunkter (TIP) i de berörda biståndsländerna. Det första TIP sattes upp i Ryssland i oktober 1993. Under 1994 ombads de nationella rEUeringarna i övriga biståndsländer att utse en person i varje land som Tempus Informationspunkt. Under 1995 fungerade TIP i Georgien, Kazachstan, Kirgisistan, Moldavien, Mongoliet, Ryssland, Ukraina och Vitryssland. I de biståndsländer där ännu inte någon TIP verkade 1995 pågick förhandlingar om att inrätta en sådan. TIP:s roll är att medverka vid genomförandet av Tacis-programmet genom att sprida information om det (inklusive Handledning för ansökande), tillhandahålla information om läget och utvecklingen inom den högre utbildningen i biståndsländerna, praktiskt bistå projektledare och initiera och stödja nätverk mellan projekt liksom sprida projektresultaten. I detta arbete skall TIP samverka och nära samarbeta med de lokala samordningsenheterna för Tacis för att säkerställa synergieffekter mellan Tempus och Tacis. 17 FÖRTECKNING ÖVER PUBLIKATIONER 1. Tempus-Phare handledning för ansökande läsåret 1995/96 på 9 språk. DA DE EN ES FR GR IT NL PT Katalog nr CY-84-94-848-DA-C Katalog nr CY-84-94-848-DE-C Katalog nr CY-84-94-848-EN-C Katalog nr CY-84-94-848-ES-C Katalog nr CY-84-94-848-FR-C Katalog nr CY-84-94-848-GR-C Katalog nr CY-84-94-848-IT-C Katalog nr CY-84-94-848-NL-C Katalog nr CY-84-94-848-PT-C ISBN: 92-826-8418-0 ISBN: 92-826-8419-9 ISBN: 92-826-8421-0 ISBN: 92-826-8417-2 ISBN: 92-826-8422-9 ISBN: 92-826-8420-2 ISBN: 92-826-8423-7 ISBN: 92-826-8424-5 ISBN: 92-826-8425-3 2. Tempus-Phare Kompendium för 1994/95 på EN (inledning på EN, FR, TY). EN Katalog nr CY-85-94-785-EN-C ISBN: 92-826-8871-2 3. Tempus-Phare handbok i förenad EUropeisk projektledning 1994/95 på EN, FR, TY. Katalog nr (saknas) ISBN: (saknas) 4. Tempus-Tacis handledning för ansökande för-JEP-fasen läsåret 1995/96 på 9 språk. DA TY EN ES FR GR IT NL PT Katalog nr CY-85-94-575-DA-C Katalog nr CY-85-94-575-DE-C Katalog nr CY-85-94-575-EN-C Katalog nr CY-85-94-575-ES-C Katalog nr CY-85-94-575-FR-C Katalog nr CY-85-94-575-GR-C Katalog nr CY-85-94-575-IT-C Katalog nr CY-85-94-575-NL-C Katalog nr CY-85-94-575-PT-C ISBN: 92-826-8715-5 ISBN: 92-826-8716-3 ISBN: 92-826-8718-X ISBN: 92-826-8714-7 ISBN: 92-826-8719-8 ISBN: 92-826-8717-1 ISBN: 92-826-8720-1 ISBN: 92-826-8721-X ISBN: 92-826-8722-8 5. Tempus-Tacis kompendium för 1994/95 på EN (inledning på EN, FR, TY) EN Katalog nr CE-85-94-777-EN-C ISBN: 92-826-8870-4 6. Tempus-Phare länderbeskrivningar N°l: Slovakien på EN, FR, TY TY EN FR Katalog nr CY-85-94-583-DE-C Katalog nr CY-85-94-583-EN-C Katalog nr CY-85-94-583-FR-C N°2: Tjeckien på EN, FR, TY TY TY EN EN FR Katalog nr C2-93-95-742-DE-C Katalog nr C2-93-< Katalog nr C2-93-95-742-EN-C Katalog nr C2-93-< Katalog nr ° C2-93-95-742-FR-C 18 ISBN: 92-826-8723-6 ISBN: 92-826-8724-4 ISBN: 92-826-8725-2 ISBN: 92-827-5908-3 ISBN: 92-827-5909-1 ISBN : 92-827-5945-8 Ni 3: Kiimäiiirti [A KN, FK, TY TY EN FR Katalog nr C2-93-95-750-DE-C Katalog nr C2-93-95-750-EN-C Katalog nr C2-93-95-750-FR-C. Nr 4: Bulgarien på EN, FR, TY TY EN FR Katalog nr C2-93-95-758-DE-C Katalog nr C2-93-95-758-EN-C Katalog nr C2-93-95-758-FR-C Nr 5: Ungern på EN, FR, TY TY EN FR Katalog nr C2-93-95-774-DE-C Katalog nr C2-93-95-774-EN-C Katalog nr C2-93-95-774-FR-C Nr 6: Slovenien på EN, FR, TY TY EN FR Katalog nr C2-93-95-766-DE-C Katalog nr C2-93-95-766-EN-C Katalog nr C2-93-95-766-FR-C Nr 7: Polen på EN, FR, TY TY EN FR Katalog nr C2-93-95-782-DE-C Katalog nr C2-93-95-782-EN-C Katalog nr C2-93-95-782-FR-C ISBN: 92-827-5987-3 ISBN: 92-827-5988-1 ISBN: 92-827-5997-0 ISBN: 92-827-5998-9 ISBN: 92-827-5999-7 ISBN: 92-827-6000-6 ISBN: 92-827-6004-9 ISBN: 92-827-6005-7 ISBN: 92-827-6006-5 ISBN: 92-827-6001-4 ISBN: 92-827-6002-2 ISBN: 92-827-6003-0 ISBN: 92-827-6007-3 ISBN: 92-827-6008-1 ISBN: 92-827-6009-X 7. Tempus-Phare & Tacis årsrapport 1993/94 på 9 språk (sammanfattning på Fl & SV) DA TY EN ES FR GR IT NL PT Katalog nr CY-88-95-525-DA-C Katalog nr CY-88-95-525-DE-C Katalog nr CY-88-95-525-EN-C Katalog nr CY-88-95-525-ES-C Katalog nr CY-88-95-525-FR-C Katalog nr CY-88-95-525-GR-C Katalog nr CY-88-95-525-IT-C Katalog nr CY-88-95-525-NL-C Katalog nr CY-88-95-525-PT-C ISBN: 92-827-0206-5 ISBN: 92-827-0207-3 ISBN: 92-827-0209-X ISBN: 92-827-0205-7 ISBN: 92-827-0210-3 ISBN: 92-827-0208-1 ISBN: 92-827-0211-1 ISBN: 92-827-0212-X ISBN: 92-827-0213-8 8. Tempus Informationsblad på 3 språk Katalog nr (saknas) ISBN: (saknas) 9. Tempus-Phare handledning för ansökande läsåret 1996/97, på 11 språk DA TY EN ES FR Katalog nr C2-89-95-923-DA-C Katalog nr C2-89-95-923-DE-C Katalog nr C2-89-95-923-EN-C Katalog nr C2-89-95-923-ES-C Katalog nr C2-89-95-923-FR-C ISBN: 92-827-4415-9 ISBN: 92-827-4416-7 ISBN: 92-827-4418-3 ISBN: 92-827-4414-0 ISBN: 92-827-4419-1 — 19 — U( IT NL PT Fl SV Kalulngm t;2-M9-95-«J23-(;i<-C Katalog nr C2-89-95-923-IT-C Katalog nr C2-89-95-923-NL-C Katalog nr C2-89-95-923-PT-C Katalog nr C2-89-95-923-PT-C Katalog nr C2-89-95-923-PT-C ISM IN: 92-827-4417-5 ISBN: 92-827-4420-5 ISBN: 92-827-4421-3 ISBN: 92-827-4422-1 ISBN: 92-827-4423-X ISBN: 92-827-4424-8 10. Tempus-Phare kompendium för 1995/96, på EN (inledning på TY, EN, FR) EN Katalog nr C2-92-95-748-EN-C ISBN: 92-827-5476-6 11. Tempus-Phare Bästa J EP - Vol. 1 på EN, FR, TY TY EN FR Katalog nr C2-90-95-017-DE-C Katalog nr C2-90-95-017-EN-C Katalog nr C2-90-95-017-FR-C ISBN: 92-827-4484-1 ISBN: 92-827-4485-X ISBN: 92-827-4496-8 12. Tempus-Phare handbok för förenad EUropeisk projektledning 1994/95, på EN, TY, FR TY EN FR Katalog nr C2-88-95-937-DE-C Katalog nr C2-88-95-937-EN-C Katalog nr C2-88-95-937-FR-C ISBN: 92-827-4692-5 ISBN: 92-826-4288-7 ISBN: 92-827-4693-3 13. Tempus-Tacis handledning för ansökande för-JEP-fasen läsåret 1996/97 på 11 språk. DA TY EN ES FR GR IT NL PT Fl SV Katalog nr C2-93-95-629-DA-C Katalog nr C2-93-95-629-DE-C Katalog nr C2-93-95-629-EN-C Katalog nr C2-93-95-629-ES-C Katalog nr C2-93-95-629-FR-C Katalog nr C2-93-95-629-GR-C Katalog nr C2-93-95-629-IT-C Katalog nr C2-93-95-629-NL-C Katalog nr C2-93-95-629-PT-C Katalog nr C2-93-95-629-PT-C Katalog nr C2-93-95-629-PT-C ISBN: 92-9157-012-5 ISBN: 92-9157-013-3 ISBN: 92-9157-015-X ISBN: 92-9157-011-7 ISBN: 92-9157-016-8 ISBN: 92-9157-014-1 ISBN: 92-9157-017-6 ISBN: 92-9157-018-4 ISBN: 92-9157-019-2 ISBN: 92-9157-020-6 ISBN: 92-9157-021-4 — 20 — Ill LAGA I Tempussystemet: Allmän statistik Phare 1. BUDGET Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt grundprogram REUionala fonder Andra Phare-källor 2. PROJEKT Antal stödda JEP varav nya Rörlighetsflöden inom JEP* Personal från CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA Personal till CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA Studenter från CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA Studenter till CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA Antal stödda JEN varav nya Antal stödda kompletterande åtgärder Antal beviljade individuella rörlighetsstöd från CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA till CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA LYiimus U 1994 1 9 95 Total 95. 9 95. 9 102. 1 102. 1 320. 81 272. 16 37. 75 10. 90 750 42,784 15,762 9,864 14,645 2,196 - 138 6,864 5,257 1,607 464 239 19,550 7,551 5,927 5,061 1,011 38 38 25 1,369 1,207 162 485 229 16,641 6,718 5,542 3,653 728 112 83 100 1,271 1,271 518. 81 470. 16 37. 75 10. 90 1218 78,658 30,031 21,333 23,359 3,935 121 263 9,504 7,735 1,769 Siffrorna för 1994/95 är prognoser. De motsvarar den planerade rörligheten för dessa år. Den fleråriga finansieringen av projekt medför att exakta uppgifter ännu inte är tillgängliga. Eifarenheten visar att de slutgiltigas siffrorna bör bli något lägre. Tacis 1. BUDGET: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Antal inblandade biståndsländer PROJEKT 2. Antal stödda för-JEP Antal stödda JEP varav nya Personalrörlighet inom för-JEP Personalrörlighet inom JEP Studentrörlighet inom JEP Antal universitet i biståndsländerna som är inblandade i JEP 1993 1994 1995 Total 3. 45 3 74 1421 22 7 76 28 28 1174 586 156 22. 79 11 48 11 87 59 31 1304 916 95 237 59 3899 1502 251 51 Undantagsvis, blevendast anslag på öst-väst för förfrägningas beviljade för 1995/1996 21 Phare JEP-fördeming ländervis 1 9 9 5 / 96 LäiHleriiihlumliiiir Nya JEP 1995/96 Sammanlagt JEP pågående antal 1995/96 Antal | % (*) Antal %(*) 61 33 21 150 98 31 29 65 1 74 28 36 46 29 115 6 28 4 5 10 65 36 14 ' 7 19 38 EG-medlemstater Belgien Danmark Finland Förenade kungariket Frankrike Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Spanien Sverige Tyskland Biståndsländer Albanien Bulgarien Estland Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckien Ungern Övriga G 24 Förenta Staterna Island Kanada Norge Schweiz 26. 6 14. 4 9. 2 65. 5 42. 8 13. 5 12. 7 28. 4 0. 4 32. 3 12. 2 15. 7 14. 6 12. 7 50. 2 2. 6 12. 2 1. 7 2. 2 4. 4 28. 4 15. 7 6. 1 3. 1 8. 3 16. 6 1. 3 0. 9 0. 4 2. 2 1. 7 Sammanlagt 229 1 ' ' Siffrorna i denna kolumn anger andelen projekt i vilka landet i fråga deltar. 22 — 142 71 34 310 216 88 81 157 2 150 46 81 123 55 250 14 59. 13 13 18 155 60 31 12 34 ,83 13 2 2 11 7 4 85 29. 3 14. 6 7. 0 63. 9 44. 5 18. 1 16. 7 32. 4 0. 4 30. 9 9. 5 16. 7 25. 4 11. 3 51. 5 2. 9 12. 2 2. 7 2. 7 3. 7 32. 0 12. 4 6. 4 2. 5 7. 0 17. 1 2. 7 0. 4 0. 4 2. 3 1. 4 Tacis Fördelning av för-JEP och JEP per land under 1995/96 L ä m l c r i u h l a m l i i i ir Nya för-JEP och JEP under 1995/96 Samtliga pågående för-JEP under JEP och 1995/96 Antal % <*> Antal | (*) E G-medlemsstater Belgien Danmark Finland Förenade kungariket Frankrike Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Spanien Sverige Tyskland Biståndsländer Arménien Azerbadijan Georgien Kazachstan Kirgisistan Moldavien Mongoliet Ryssland Ukraina Uzbekistan Vitryssland Övriga G 24 Förenta Staterna 20 9 7 56 36 10 8 23 1 22 9 2 21 nr t 46 4 5:: 9 3 6 5 53 15 6 7 16. 9 7. 6 5. 9 47. 5 30. 5 8. 5 6. 8 19. 5 0. 8 18. 6 7. 6 1. 7 17. 8 5. 9 39 4. 2 3. 4 4. 2 7. 6 2. 5 5. 1 4. 2 44. 9 12. 7 5. 1 5. 9 27 11 7 69 49 11 10 26 1 27 9 4 27 7 57 5 4 5 9 3 5 6 73 19 6 11 18. 5 7. 5 4. 8 47. 3 33. 6 7. 5 6. 8 17. 8 0. 7 18. 6 6. 2 2. 7 18. 5 4. 8 39 3. 4 2. 7 3. 4 6. 2 2. 1 3. 4 4. 1 50. 0 13. 0 4. 1 7. 5 1. 7 Sammanlagt 1 18 1 4S 23 Fördelning av JEP per ämnesområde under 1 9 9 5 / 96 Phare Ämnesområde Humaniora Samhällsvetenskap Samhällsvetenskap Naturvetenskap och matematik Naturvetenskap och matematik Konst och formgivning Språk Övrigt JEP+områden i\va JEI» 1995/W» wnMMMBm Antal % Antal 7 29 37 18 101 0 11 26 3. 0 12. 6 16. 1 7. 7 43. 6 0 4. 7 11. 3 16 55 88 29 224 3 19 40 11 3. 3 11. 3 18. 1 6. 0 46. 3 0. 6 3. 9 8. 2 2. 3 Sammanlagt 2 29 1 0 0% 4 66 100% Tillämpad vetenskap och teknik omfattar följande grupper: Lantbruksrelaterad vetenskap Hälsorelaterad vetenskap Miljörelaterad vetenskap Informationsteknik Ingenjörsvetenskap och teknik Ingenjörsvetenskap och teknik Övrigt 21 22 47 34 76 13 11 3. 4 4. 5 10. 5 7. 5 16 2. 1 2. 1 Tacis Fördelning av för-JEP och JEP per prioriteringsområde 1 9 9 5 / 96 iNya itrojckl AmiM'MHiii'aclr Humaniora och samhällsvetenskap Statskunskap EUropeiska studier Nationalekonomi (ej företagsekonomi) Moderna EUropeiska språk Förvaltning och administration av universitet Övrigt Number 8 % 26 22 19 29 3 Number 40 1 4 23 24 39 15 % 27 0. 6 2. 7 15. 7 16 27 10 Sammanlagt 31 1 0 0% 1 46 100% — 24 Fördelning av CME per ämnesområde 1 9 9 5 / 96. , For^t» ortisånjgeii Andra oin«åii«en ansökningar utvalda ansöknings utvalda Albanien Bulgarien Estland Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckien Uneem 16 34 8 5 4 64 7 14 21 8 15 2 1 1 22 16 3 1 4 4 Fördelning av CME per ämnesområde 1 9 9 5 / 96 Fördelning av de olika delarna bland de godkända CME-förslagen i bägge urvalsrundorna. 13% 2 3 4 1 4 2 1 1 80% Del 1: Institutionell omstrukturering och utveckling av universitetförvaltning l a. Förberedande studier I b. Genomförande av tidigare rön Del 2: Spridning av Tempus- ellei andra projektresultat Del 3: Policyutveckling på nationell rEUeiingsnivå — 25 9 L 6- BUaga 2 - Faktablad: Phare-länder Faktablad Albanien T f i i i m is I Teiimiiw II 1 9 9 0 - 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Sammanlagt 6. 19 3. 7 0. 09 2. 4 13 413 171 121 115 6 226 180 46 2. 4 2. 4 3. 7 3. 7 12. 29 9. 80 0. 09 2. 4 17 5 452 208 161 79 4 0 2 191 182 9 13 6 445 227 176 42 0 0 10 295 295 24 1,310 606 458 236 10 0 16 712 657 55 Ämnesområden som täcks av samtliga projekt D 7% E 1. BUDGET: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt grundprogram Regionala fonder Andra Phare-källor 2. PROJEKT Antal stödda JEP varav nya Rörlighetsflöden inom JEP Personal från Albanien Personal till Albanien Studenter från Albanien Studenter till Albanien Antal institutioner som deltar i JEP Antal stödda JEN Antal stödda kompletterande åtgärder Antal beviljade individuella röriighetsstöd från Albanien till Albanien Prioriteringar för Albanien: 1. Arkitektur, stads- och regionplanering 2. Lantbruks- och livsmedelsteknik 3. Företagsekonomi och industriell ekonomi 4. Matematik och informationsteknik 5. Psykologi och pedagogik 6. Sociologi och filosofi Strategin bakom prioriteringarna är huvudsakligen inriktad på att täcka de områden som inte tidigare har berörts av Tempusprojekt och att främja bred regional inblandning vid albanska universitet för att sprida effekterna av stödet så mycket som möjligt. Endast strukturbetingade JEP har beaktats. Alla dessa prioriteringsområden har täckts av nya godkända projekt. Tillämpad vetenskap Naturvetenskap Företagsekonomi Humaniora Utbildning — 27 — Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder Faktablad Bulgarien 1. B U D G E T: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt grundprogram Regionala fonder Andra Phare-källor 2. P R O J E K Ts Antal stödda J EP varav nya Rörlighetsfloden inom J EP Personal från Bulgarien Personal till Bulgarien Studenter från Bulgarien Studenter till Bulgarien Antal institutioner som deltar i J EP Antal stödda JEN Antal stödda kompletterande åtgärder Antal beviljade individuella röriighetsstöd från Bulgarien till Bulgarien P r i o r i t e r i n g ar för B u l g a r i en Strukturella prioriteringar 1. Förbättring av läroplaner och studieprogram i syfte att införa nya nivåer i den högre utbildningen. 2. Förbättring av förhållandet mellan studenternas praktiska och teoretiska förberedelser samt införande av interaktiva undervisningsmetoder. 3. Utveckling av nätverk mellan för samarbete och gemensamma program med sikte på en framtida konsolidering av högre utbildningsanstalter på regional grund. universitet 4. Utveckling av korta program för fortsatt utbildning inriktning på vidareutveckling av befintliga med kunskaper eller utveckling av nya kunskaper. Amrwsprioriteringar 1. Nationalekonomi (bank, offentliga finanser, beskattning, lantbruksekonomi), och 2. Samhällsvetenskap statskunskap (samhällspsykologi, social- och sjukvårdsförsäkring, (europeisk statskunskap). Europeisk integration handelsrätt, europeisk miljölagstiftning, främmande språk). 3. Lantbruk och livsmedelsbearbetning. 4. Ingenjörsvetenskap och standardisering energisparande och lågenergiteknik, miljöskydd). tillämpad vetenskap (EG- produktionskvalitetskontroll, i 5. Medicin och hälsovård. 28 — IVIIIIHIS I TVinpii* II 1 9 9 1 - 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Sammanlagt 30. 63 28 2. 63 80 3,093 1,486 8 35 686 86 35 5 64 4 74 90 12 12 59 32 12 12 '57. 28 1,863 1,815 857 6 82 277 47 2 46 155 19 877 638 259 41 83 18 143 143 54. 63 52 2. 63 140 6,771 3,220 2,155 1,222 174 60 8 81 772 109 var prioriteringsprocessen Under utbildningsministeriet särskilt angeläget om att föra Tempus strukturprioriteringar näi mare den nationella politiken beträffande högre utbildning, för att utveckla Tempus till ett viktigt hjälpmedel för nationell reformering av utbildningen. Ämnesområden som täcks av samtliga projekt: D E J% F 2% 10% A: Tillämpad vetenskap och teknik B: Företagsekonomi C: Samhällsvetenskap 0: Humaniora E: Språk F: JEP+områden G: Övrigt Faktablad Estland IVllllMIM II I902. l«)?i:i 199 I 1995 huiiimuulugt 1. HUDGLT: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt grundprogram Regionala fonder Andra Phare4;ällor 2. P R O J E K T: Antal stödda JEP varav nya Rörlighetsflöden inom JEP Personal från Estland Personal till Estland Studenter från Estland Studenter till Estland Antal institutioner som deltar i J EP Antal stödda JEN Antal stödda kompletterande åtgärder Antal beviljade individuella röriighetsstöd från Estland till Estland Prioriteringar för Estland 1. Införande av utbildningen utnyttjande av uppgiftsbaser inom utbildning). informationsteknik (datoriserat internationella inom den högre undervisningsmaterial, och nätverk 4. 63 2. 5 0. 03 2. 1 17 3 30 124 98 99 9 4 156 126 30 1. 5 1. 5 1. 5 1. 5 7. 63 5. 5 0. 03 2. 1 19 13 4 44 146 183 1. 06 Q 0 1 62 12 4 2 51 114 105 31 1 12 0 66 66 34 1,025 384 386 236 19 0 7 284 284 35 Högre utbildnitigsanstalter i Estland har vidare uppmuntrats till att införa projektsamordning för att överföra kunskap vid driften av internationella samarbetsprojekt. Ä m n e s o m r å d en s om täcks av samtliga projekt: 2. Översyn och uppgradering av undervisningsmetoder av läroplaner införande och (översyn kvalitetssäkring). av 3. Främjande av kurser som syftar till stärkande av företag och samarbetet mellan universitet och samhället i stort). av 4. Främjande samarbete högre i Estland för att åstadkomma utbildningsanstalter större inverkan på hela det högre utbildningsväsendet. mellan 5. Multiplikatoreffekt. 6. Estnisk samordnare. De estniska prioriteringarna speglar den övergripande avsikten att öka effektiviteten och flexibiliteten inom undervisningen och universitetsstrukturen. De berör: • moderniseringen undervisningen av universitetsförvaltningen; behovet av undervisningsmetoder; utformningen undervisningen, industrin och den privata sektorn moderna införa och att av samarbetet mellan den högre flexibla och • • Prioriteringarna speglar nödvändigheten av att maximera nyttan av en begränsad budget genom att inkludera flera högre utbildningsanstalter i Estland i enskilda projekt. 29 A: Tillämpade vetenskaper B: Naturvetenskap C: Företagsekonomi D: Konst E: Humaniora F: Utbildning C: Samhällsvetenskap H: Övrigt Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder Faktablad Ungern 1. B U D G E T: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt grundprogram Regionala fonder Andra Phare-källor 2. P R O J E K T: Antal stödda J EP varav nya Rörlighetsflöden inom J EP Personal från Ungern Personal till Ungern Studenter från Ungern Studenter till Ungern Antal institutioner som deltar i J EP Antal stödda JEN Antal stödda kompletterande åtgärder Antal beviljade individuella rörlighetsstöd från Ungern till Ungern Prioriteringar för Ungern: 1. Europeiska studier. 2. Utveckling av en ny läroplan som skall leda till skapandet av en ny akademisk och yrkesmässig profil vid de högre överensstämmelse med utbildningsanstalterna återuppbyggnaden av ekonomin och utvecklingsstrategin för de berörda institutionerna. i 3. Omfattande utveckling av hela institutioner eller delar av dem i överensstämmelse med utvecklingsstrategin för den berörda institutionen. 4. Påbyggnadsutbildning. Utveckling av kursprogram och inrättande av en doktorsutbildning vid universiteten. 5. Stöd åt de tianseuropeiska nätverken för rörlighet för studenter. ö. Utveckling av universitetsförvaltningen. 7. Utveckling av universitetens förmåga att erbjuda kontinuerlig utbildning. 8. Betydande bidrag till pågående Phare-projekt. Prioriteringområdena hade som syfte att: • modernisera och utveckla det ungerska högre • • • utbildningsväsendet; stämma överens med tidigare gjorda framsteg inom Tempussystemet; inrätta europeiska universitetsnätverk; utveckla institutionella ekonomifunktionen, utveckling av mänskliga resurser, interna kvalitetssäkringssystem, bibliotekstjänst mm förbättra den och iVniiHis I Tfiiipiis II 1 9 9 0 - 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Sammanlagt 59. 9 50. 2 9. 7 16 16 16 16 91. 9 82. 2 9. 7 204 9,479 3,005 1,966 3,845 663 73 944 581 363 66 41 2,707 1,009 691 819 188 8 7 63 41 22 83 38 2,815 1,073 963 602 177 115 23 8 28 28 283 15,001 5,087 3,620 5,266 1,028 31 88 1,035 650 385 » harmonisera de ungerska Tempusmålen och Phare- rnålen för att säkerställa synergieffekter. Ämnesområden som täcks av samtliga projekt: A: Tillämpade vetenskaper B: Naturvetenskap C: Företagsekonomi D: Samhällsvetenskap E: Humaniora F: Utbildning C: Språk H: Konst I: Övrigt 3D- Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder Faktablad Lettland IVnijMiï» I 1992-1993 1 9 94 1 9 95 Sammanlagt 1. B U D G E T: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt grundprogram Regionala fonder Andra Phare-källor 2. P R O J E K T: Antal stödda JEP varav nya Rörlighetsflöden inom JEP Personal från Lettland Personal till Lettland Studenter från Lettland Studenter till Lettland Antal institutioner som deltar i JEP Antal stödda JEN Antal stödda kompletterande åtgärder Antal beviljade individuella rörlighetsstöd från Lettland till Lettland Prioriteringar för Lettland 1. Omstrukturering och av de högre utbildningsanstalternas förmåga att integrera forskning och utbildning. förstärkning 2. Utveckling av yrkesinriktade som svarar mot den moderna arbetsmarknadens behov. Inom ramen för denna prioritering har förtur givits åt projekt som skapar möjlighet till fortbildning. studieprogram 6. 2 3. 5 2. 7 17 589 219 140 190 40 139 94 45 • 10. 2 7. 5 28 1,780 642 591 464 83 0 9 289 240 49 19 6 802 260 299 202 41 0 2 75 71 4 13 5 389 163 152 72 2 18 0 5 75 75 Fortbildning av lärare, det tredje prioriteringsområdet, står högt på det lettiska dagordningen, mot bakgrund av den rådande bristen på ett enhedigt och anpassningsbart system för fortbildning som kan svara utbildningsmässiga upp mot standarder och behov. förändringarna i Ä m n e s o m r å d en s om täcks av samtliga projekt: 3. Skapande av möjligheter att med modern teknik fortbilda lärare vid de högre utbildningsanstalterna. Inom detta prioriteringsområde har förtur givits åt projekt som riktar sig till lärare och skolformer som ännu inte omfattas av pågående Tempusprojekt, t. ex. lärare vid yrkesskolor. • Den första prioriteringen inriktades på att minska det gap mellan undervisning och forskning som fanns under sovjetsystemet. Grundad på resultaten av ett 1994, CME-projekt uppmuntrade av befindig forskningskapacitet, både vad gäller personal och utrustning, med undervisningsprocessen. finansierades prioritering under integration som denna • Den andra prioriteringen speglar nödvändigheten av att stödja yrkesinriktade studieprogram på högre utbildningsnivå. I anslutning till studier på kandidat- och magisternivå omfattar detta tillhandahållande av kontinuerlig utbildning. A: Tillämpade vetenskaper B: Naturvetenskap C: Samhällsvetenskap D: JEP+omrâden E: Utbildning F: Konst — 34 - Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder Faktablad Litauen 1. B U D G E T: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt grandprogram Regionala fonder Andra Phare-källor 2. P R O J E K T: Antal stödda J EP • :/^^M%7\-:: varav nya Rörlighetsflöden inom J EP Personal från Litauen Personal till Litauen Studenter från Litauen Studenter till Litauen Antal institutioner som deltar i J EP Antal stödda JEN Antal stödda kompletterande åtgärder Antal beviljade individuella rörlighetsstöd från Litauen till Litauen Prioriteringar för Litauen: 1. Införande av och stöd till projekt för rörlighet för studenter, särskilt sådana som uppmuntrar långsiktiga strukturer för internationellt samarbete och akademisk harmonisering; 2. Utveckling av informationsstrukturer, nätverk och teknik inom högre utbildning (t. ex. modernisering av bibliotek och tillgång till uppgiftsbaser); 3. Utveckling av läroplaner inriktade på den moderna arbetsmarknadens behov, särskilt läroplaner som bidrar till att utveckla universitetens möjligheter att tillhandahålla fortsatt utbildning. Förtur har givits åt projekt som berör mer än en litauisk högre utbildningsanstalt och åt projekt som kan bidra med kompletterande finansiering. litauiska prioriteringarna De att uppmuntra strukturella förändringar som leder till ett modernt, öppet utbildningssystem. anpassningsbart internationellt speglar strävan och • • Förstärkning av strukturer för att underlätta rörlighet för studenter och akademisk harmonisering är en strukturell nödvändighet för internationellt utbildningssamarbete. Förtur har givits åt projekt som syftar till att införa informationsteknik och universitetsförvaltningen. undervisningsprocessen i • Den tredje prioriteringen består i att stärka den högre utbildningens förmåga att reagera på den litauiska arbetsmarknadens förändrade behov. 3X- IVinpns I IViiipus II 1 9 9 2 - 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Sammanlagt 6. 7 4 2. 7 541 225 132 154 30 147 90 57 •/:••:; 2 2 3. 5 3. 5 20 5 6 60 2 79 167 197 17 :t;9 4 46 42 4 *8 10 6 02 2 21 2 14 162 5 21 0 39 39 12. 2 9. 5 2. 7 31 *,803 725 513 513 52 0 13 232 171 61 Prioriteringarna speglade även önskan att stödja samarbetet mellan utbildningsväsendet och att uppmuntra de ansökande att hitta kompletterande finansiering. industrin genom Ä m n e s o m r å d en s om täcks av samtliga projekt: A: Tillämpad vetenskap B: Naturvetenskap C: Företagsekonomi D: Samhällsvetenskap E: Övrigt Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder 1. BUDGET: Sammanlagd Tempusbudget (MEGU) Nationellt grundprogram Regionala fonder Andra Phare4:ällor 2. PROJEKT: Antal stödda JEP varav nya Rörlighetsflöden inom JEP Personal från Polen Personal till Polen Studenter från Polen Studenter till Polen Antal institutioner som deltar i JEP Antal stödda JEN Antal stödda kompletterande åtgärder Antal beviljade individuella rörlighetsstöd från Polen till Polen Faktablad Polen l Y l l l l H I KI T<'lyn>us II 1 9 9 0 - 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Sammanlagt 97. 53 86. 9 10. 63 35 35 30 30 162. 53 151. 90 10. 63 248 12,578 4,393 2,942 4,616 627 76 2,190 1,739 451 175 91 7,263 2,851 2,122 1,910 380 16 14 339 307 32 156 65 5,348 2,120 1,667 1,338 223 224 12 26 275 275 404 25,189 9,364 6,731 7,864 1,230 28 116 2,804 2,321 483 Prioriteringar för Polen Förenade europeiska strukturprojekt 1. Områden som anknyter till ekonomisk och teknisk utveckling: 5. Samarbete mellan universiteten och industrin. Gemensamma rörlighet europeiska projekt för ökad • Nationalekonomi och inom affärsverksamhet, finans, lantbruk, transport, bygg och hälsovård; Ingenjörsvetenskap och teknik; företagsekonomi • • Miljökunskap; • Stads- och regionplanering samt förvaltning av el- och vattenverk mm. Projekt för ökad rörlighet på alla områden, inbegripet projekt som bfrör flera discipliner som t. ex. flera institutioner vid ett universitet, vilket leder till införandet av ett kreditöverförifigssysteni. Ämnesområden som täcks av samtliga projekt: Projekt på det här området måste innefatta ett eller flera av följande målsättningar; Utveckling av samarbete mellan universitet; Utveckling eller omstrukturering av läroplaner för kurser på kandidatnivån; En allmän reform av utbildningssystemet mot fakulteter och institutioner; Utveckling eller modernisering av kurser fortsatta utbildningen. inom den Områden som anknyter till social eller ekonomisk förändring: Socialpsykologi; Samhällsvetenskap och statskunskap inbegripet aspekter med och anknytning kommunalpolitik; Förhandling, förlikning och arbetsmarknadsstudier; Socialt skydd och arbetslöshet; Kommunikation och information. förvaltning offentlig till Områden som anknyter till europeisk integration: Europeiska studier inbegripet europeiska språk; Internationell, europeisk och jämförande rätt. Europeisk integrationsekcnomi. Särskilda Gemensamma europeiska projekt ägnade att förbättra universitetsförvaltningen Tillämpad vetenskap Utbildning Naturvetenskap Företagsekonomi Samhällsvetenskap F: Humaniora C: JEP + områden H: Övrigt I: Språk — 3S- Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder Faktablad Tjeckien 3 1. BUDGET: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt grundprogram Regionala fonder Andra Plumvkällor 2. PROJEKT: Antal stödda JEP varav nya Rörlighetsfiöden inom JEP Personal från Tjeckien Personal till Tjeckien Studenter från Tjeckien Studenter till Tjeckien Antal institutioner som deltar i JEP Antal stödda JEN Antal stödda kompletterande åtgärder Antal beviljade individuella rörlighetsstöd från Tjeckien till Tjeckien I « ' I I I I M IS 1 Tenipus II 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Sammanlagt 10. 94 8 2. 94 5. 5 5. 5 8. 0 8 24. 44 21. 5 2. 94 81 1,861 691 428 612 130 240 151 89 41 15 1. 624 553 522 404 145 10 8 83 54 29 33 14 1*184 510 381 199 94 57 13 4 59 59 110 4,669 1,754 1,331 1,215 369 23 15 382 264 118 Prioriteringar för Tjeckien Ämnesområden som täcks av samtliga projekt: 1. Utveckling av en europeisk dimension av högre utbildning inom tillhandahållandet som inriktar sig på praktiska krav vid genomförandet av Europa-avtalet inom:: • • • juridik; tillämpad samhällsvetenskap; industriell kvalitetskontroll. 2. Ökad överensstämmelse med EG-universitet inom: läroplaner och examina; • • kreditsystem och kreditöverföringar; • utvärdering och legitimering. rörlighetsprojekt genom följande ämnesområden: • tillämpad nationalekonomi och företagsekonomi ; ingenjörsteknik. för • studenter inom 3. Främjande av samarbete mellan universitet och den privata sektorn inom området utveckling av mänskliga resurser, inom följande ämnen: • Hälsovårdsförvaltning • Lantbruksekonomi. i synnerhet För 1990-1992 Faktablad Tjeckien. 34 — A: Företagsekonomi B: Samhällsvetenskap C: Humaniora D: Utbildning E: JEP+områden F: Övrigt Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder 1. B U D G E T: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt grundprogram Regionala fonder Andra Phare-källor 2. P R O J E K T: Antal stödda JEP varav nya Rörlighetsflöden inom JEP Personal från Slovakien Personal till Slovakien Studenter från Slovakien Studenter till Slovakien Antal institutioner som deltar i J EP Antal stödda JEN Antal stödda kompletterande åtgärder Antal beviljade individuella rörlighetsstöd från Slovakien till Slovakien Faktablad Slovakien1 IViiiitiis II 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Sammanlagt 6. 18 5 1. 18 5 5 46 924 365 226 292 41 136 95 41 33 15 1,001 3 20 2 36 391 2 4 73 64 16. 18 15 1. 18 75 2,864 1,086 739 895 144 10 10 279 229 50 31 14 9 39 4 01 277 212 49 45 8 4 70 70 Prioriteringar för Slovakien. Reformering av läroplanet! i lärarundervisningen för låg- och mellanstadielärare. Ä m n e s o m r å d en s om täcks av samtliga projekt A: Tillämpad vetenskap B: Naturvetenskap C: Företagsekonomi D: Samhällsvetenskap F: Humaniora G: Utbildning H: Språk Utveckling av integrerade och interdisciplinära studier med tonvikt på överensstämmelse med EG-universitet. Regional och strukturell diversifiering av tillhandahållandet av högre utbildning (innefattande öppen undervisning och för att bredda möjligheterna både fjärrundervisning) geografiskt och i termer av nya målgrupper. Utveckling av kursinnehållet för att anpassa det till de ändrade behoven på arbetsmarknaden. Utveckling av kursinnehållet för att anpassa det till de ändrade behoven på arbetsmarknaden. Utvecklingen av en europeisk dimension som riktar sig till de praktiska krav som hänger samman med genomförandet av Europa-avtalet. Ämnesområden 1. Juridik (miljörätt, skatterätt, lagstiftning rörande nya ägandemönster i en marknadsekonomi). 2. Kvalitetskontroll inom ingenjörsvetenskap. Informations- och telekommunikationsteknik. 3. 4. Miljöförvaltning och skydd för biologisk mångfald. 5. Förebyggande och diagnostisk samhällshälsovård. 6. Redovisning. 7. Modern språkundervisning med tonvikt på • • • språkdiversifiering tillämpad lingvistik språk för särskilda ändamål. För 1990-1992 Faktablad Tjeckien. — 35- Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder I « ' I I I I M IS I IViiipus II 1 9 9 1 - 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Sammanlagt 41. 75 41 0. 75 94 0,088 2,444 1,437 1,975 232 32 692 580 112 12 51 24 18 18 59 36 71. 75 71 0. 75 154 2,112 2,470 10,670 834 661 528 39 0 9 192 162 30 888 824 638 120 190 13 18 160 160 4,166 2,922 3,141 441 13 59 1,044 902 142 Prioriteringarna för 1995/96, vilka samtliga täcktes av godkända projekt, speglar de strukturreformer som pågår inom den högre undervisningen liksom den snabba förändring som pågår i landet i sin helhet. Ämnesområden som täcks av samtliga projekt G 20% H 7% Faktablad Rumänien 1. BUDGET: Sammanlagd Tempusbudget (ME€U) Nationellt grundprogram Regionala fonder Andra Phare-källor 2. P R O J E K T: Antal stödda JEP varav nya Rörlighetsflöden inom JEP Personal från Rumänien Personal till Rumänien Studenter från Rumänien Studenter till Rumänien Antal institutioner som deltar i JEP Antal stödda JEN Antal stödda kompletterande åtgärder Antal beviljade individuella röriighetsstöd från Rumänien till Rumänien Prioriteringar för Rumänien: till ekonomisk 1. Utveckling av kortare högre universitetsutbildning (colegii) med anknytning till det offentliga och inom tillväxt och områden som leder arbetstillfällen (medicin och socialvård, bank och finans, turism, massmedia, översättning och tolkning). universitetsförvaltningen (administration, finans, organisation av multidisciplinära forskningscentrum, universitetsinfrastruktur mm. ). 2. Omstrukturering av 3. Hälsovårdsförvaltning med förbättra administrationen och förvaltningen av privata och allmänna sjukhus och andra leverantörer av hälsovård och farmakologi. syfte att 4. Utveckling av kurser med kärnkraftssäkerhet och strålskydd. 5. Utveckling av högre utbildning administration och statskunskap. anknytning till inom offentlig 6. Utveckling av kurser av särskilt med beaktande av de förvaltning inom naturresurser, ekonomiska aspekterna. 7. Utveckling av kurser på magisternivå naturvetenskap geologi) och humaniora (juridik, pedagogik, psykologi). (matematik, inom fysik, kemi, biologi, 8. Utveckling av projekt som syftar till skapande av nätverk för rörlighet för studenter. 9. Ett särskilt förenat europeiskt projekt om undervisning inrättades på i grundläggande nationalekonomi begäran av den rumänska regeringen. _ 3É — A: Tillämpad vetenskap B: Naturvetenskaper C: Utbildning D: Samhällsvetenskap E: Humaniora F: JEP+områden C: Företagsekonomi H: Övrigt I: Språk fciiaga 2 - Faktablad: Phare-länder TVnipiis I 'IVniiHis ir 1 9 9 2 - 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Sammanlagt 6. 57 4. 8 0. 77 1 44 1,108 4 81 268 304 55 217 187 30 2. 5 2. 5 2. 6 2. 6 11. 67 9. 9 0. 77 24 5 622 232 203 149 38 1 5 81 72 9 12 7 3 35 123 146 50 16 14 5 2 61 61 56 2,065 836 617 503 109 6 12 359 320 39 finansförvaltning prioriterades på nivån utbildning och institutionell omstrukturering. Ä m n e s o m r å d en s om täcks av samtliga projekt luklublud Slovenian 1. B U D G E T: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt grundprogram Regionala fonder Andra Phare4;ällor 2. P R O J E KT Antal stödda JEP varav nya Rörlighetsflöden inom JEP Personal från Slovenien Personal till Slovenien Studenter från Slovenien Studenter till Slovenien Antal institutioner som deltar i JEP Antal stödda JEN Antal stödda kompletterande åtgärder Antal beviljade individuella rörlighetsstöd från Slovenien till Slovenien Prioriteringar för S l o v e n i en inrättas eller som en del av universitetsstruktur skall de beakta Phare-programmet, inte var uppfyllda Skapandet av kort högre utbildning som kan antingen oberoende av den. Universitetsexamina i målsättningarna prioriteringar som budgetbegränsningarna under 1994. Utveckling av universitetens kapacitet att tillhandahålla fortbildning för mellanstadielärare med särskild tonvikt på lärare i främmande språk. Inrättande av skolor för kortare utbildning och utveckling av läroplaner på ingenjörsvetenskaps- och teknikområdet. övergripande de liksom följd av till Ämnesområden • Ekonomi och arbete innefattande ämnen anknytning till sysselsättning och socialt skydd. Finansförvaltning, särskilt redovisning (behov i den privata sektorn och inom offendig förvaltning). med • • Hälsovårdsförvaltning Skapandet av kortare högre utbildning har angivits som högsta prioritering av utbildningsministeriet, som ett resultat av den nya lagen om högre utbildning (som gäller i sedan december 1993). Utveckling av färdigheter A: Tillämpad vetenskap B: Naturvetenskap C: Företagsekonomi D: Samhällsvetenskap F: Humaniora Utbildning Övrigt Språk Detaljerna har uteslutits om IMG-projekt som genomfördes medan Slovenien fortfarande var en del av Jugoslavien, dvs. före självständigheten 1992. 24 av de angivna JET var ursprungligen jugoslaviska projekt men blev samma år förnyade som siovenska projekt. — 3r — Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder Faktablad Tjeckoslovakien 4 1. BUDGET: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt grundprogram Regionala fonder Andra Phare-källor 2. PROJEKT Antal stödda JEP vaiav nya Rörlighetsflöden ittôniJJEP Personal från Tjeckoslovakien Personal till Tjeckoslovakien Studenter från Tjeckoslovakien Studenter till Tjeckoslovakien Antal stödda JEN Antal stödda kompletterande åtgärder Antal beviljade individuella rörlighetsstöd från Tjeckoslovakien till Tjeckoslovakien 1990-1992 34. 96 27. 70 7. 26 145 "5,052 1,969 1,184 1,634 265 53 1,008 785 223 Omfattar endast perioden 1990-92, innan Tjeckien och Slovakien blev självständiga. 3& Bilaga 3 - Faktablad: Tacis-länder Faktablad Arménien 1. BUDGET: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt anslag 2. PROJEKT Antal stödda för-JEP Antal institutioner från Arménien som deltar i JEP Ämnesområden som täcks av samtliga projekt A: Företagsekonomi B: Humaniora C: Moderna språk D: Samhällsvetenskap E: Universitetsförvaltning 1 9 95 Sammanlagt 0. 247 0 0,247 5 3 E 20% Faktablad Azerbadijan 1. BUDGET: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt anslag 2. PROJEKT Antal stödda för-JEP Antal institutioner från Azerbadijan som deltar i JEP 1 9 95 Sammanlagt 0. 143 0 0. 143 4 3 Ämnesområden som täcks av samtliga projekt A: Företagsekonomi B: Humaniora C: Tillämpad vetenskap och teknik D: Samhällsvetenskap 20% D 25% B 25% — 39 Ililiijuii 'I I ' l l l i l n l i l a i l! T n « 'U l i l m l c i- Faktablad Georgien 1. MIDGET: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt anslag 2. PBOJEKT Antal stödda för-JEP Antal institutioner frän Georgien som deltar i JEP Ämnesområden som täcks av samtliga projekt A: Ingenjörsvetenskap B: Lärarutbildning C: Medicin D: Nationalekonomi E: Universitetsförvaltning 1995 Siiiuitinitliegt 0. 242 0 0. 242 5 3 E 22% Faktablad Kazachstan 1. BUDGET: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt anslag 2. PROJEKT: Antal stödda för-JEP Antal stödda JEP varav nya Antal institutioner frän Kazachstan som deltar i JEP 1 9 94 1 9 95 Sammanlagt 0. 370 1. 999 2 2. 369 6 3 3 15 •r3 11 Ämnesområden som täcks av samtliga projekt A: Nationalekonomi B: Tillämpad vetenskap C: Lärarutbildning D: Företagsekonomi E: Moderna språk F: Universitetsförvaltning 40 — Bilaga 3 - Faktablad: Tacis-länder Faktablad Kirgisistan 1 9 94 1 9 95 Sammanlagt 1. BUDGET: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 0. 09 Nationellt anslag PROJEKT: 2. Antal stödda för-JEP Antal stödda JEP varav nya Antal institutioner från Kirgisistan som deltar i JEP 0. 844 0. 754 0. 5 2 •;••, 1 1 Ämnesområden som täcks av samtliga projekt A: Tillämpad vetenskap B: Nationalekonomi C: Universitetsförvaltning Faktablad Moldavien 1. BUDGET: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt anslag 2. PROJEKT: Antal stödda för-JEP Antal stödda JEP varav nya Antal institutioner från Moldavien som deltar i JEP 1 9 94 1 9 95 Sammanlagt 0. 23 1. 128 1 1. 358 -: 4--V -f. 2 ;'•'•••:'• 2 Ämnesområden som täcks av samtliga projekt A: Nationalekonomi B: Samhällsvetenskap C: Moderna språk D: Universitetsförvaltning 41 Hilii^it. ( i' iililiil»liHi: I ii< in SHIM Faktablad Mongoliet 1. BUDGET: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt anslag 2. PROJEKT: Antal stödda för J EP Antal institutioner från Mongoliet som deltar i JEP Ämnesområden som täcks av samtliga projekt A: Tillämpad vetenskap B: Humaniora C: Universitetsförvaltning D: Samhällsvetenskap E: Lärarutbildning 1995 Sammanlagt 0. 221 0 0. 221 5 4 E 20% Faktablad Ryssland 1. BUDGET: 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Sammanlagt Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 2. 54 15. 37 11. 552 29. 462 Nationellt anslag PROJEKT: 2. Antal stödda för-JEP Antal stödda JEP varav nya Antal institutioner från Ryssland som deltar i JEP 9 37 34 16 18 18 132 34 81 Ämnesområden som täcks av samtliga projekt Nationalekonomi Humaniora Samhällsvetenskap Moderna språk Universitetsförvaltning D 22<3 42 Bilaga 3 - Faktablad: Turis-länder Faktablad Ukraina 1. BUDGET: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt anslag 2. PROJEKT: Antal stödda för-JEP Antal stödda JEP varav nya Antal institutioner från Ukraina som deltar i JEP 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Sammanlagt 0. 5 3. 32 3. 83 3 10 9 7. 65 32 9 21 Ämnesområden som täcks av samtliga projekt A: Universitetsförvaltning B: Nationalekonomi C: Humaniora D: Samhällsvetenskap E: Moderna språk Faktablad Uzbekistan 1. BUDGET: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt anslag 2. PROJEKT: Antal stödda för-JEP Antal stödda JEP varav nya Antal institutioner från Uzbekistan som deltar i JEP 1 9 94 1 9 95 Sammanlagt 0. 25 1. 185 1 1. 435 4 2 2 10 2 Ämnesområden som täcks av samtliga projekt j I A: Nationalekonomi ! B: Humaniora J C: Tillämpad vetenskap ! 1): Samhällsvetenskap I 1£: Moderna språk i F: Universitetsförvaltning ! ; j j { i j — 43 Bilaga 3 - Faktablad: Tacis-länder Faktablad Vitryssland 1. BUDGET: Sammanlagd Tempusbudget (MECU) Nationellt anslag 2. PROJEKT Antal stödda för-JEP Antal stödda JEP varav nya Antal iastitutiouer från Vitryssland som deltar i JEP 1993 1 9 91 1 9 95 Siiiimiaulugl 0. 380 2. 1 1. 497 1. 5 3. 977 5 6 2 18 6 13 Ämnesområden som täcks av samtliga projekt A: Samhällsvetenskap B: Nationalekonomi C: Humaniora D: Moderna språk E: Universitetsförvaltning 44 ISSN 1024-4506 KOM(96) 531 slutlig DOKUMENT SV 16 11 Katalognummer : CB-CO-96-537-SV-C ISBN 92-78-10615-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg -(\5-


title: Verordening (EG) nr. 2081/96 van de Commissie van 30 oktober 1996 houdende opening van een permanente openbare inschrijving voor de vaststelling van de uitvoerrestituties voor olijfolie voor het verkoopseizoen 1996/1997

eurovoc_concepts:
award of contract
export licence
export refund
marketing
marketing year
olive oil

formats: html pdfa1b print


eurovoc_concepts:
Andorra
EU law
agreement (EU)
protocol to an agreement
veterinary legislation

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 30. 10. 1996 COM(96) 537 def. 96/0262 (ACQ Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO concernente la conclusione di un protocollo sulle questioni veterinarie, complementare all'accordo sotto forma di scambio di lettere tra la Comunità economica europea ed il Principato di Andorra (presentata dalla Commissione) RELAZIONE Il Consiglio ha autorizzato la Commissione ad avviare i negoziati con il Principato di Andorra in vista della firma di un protocollo sulle questioni veterinarie, complementare all'accordo tra la CEE ed Andorra, firmato a Lussemburgo il 28 giugno 1990. 11 18 giugno 1996, è stato siglalo un progetto di protocollo, in base agli orientamenti di negoziato ("orniti dal Consiglio. Il protocollo veterinario intende fare in modo che i flussi tradizionali di scambio di animali vivi e dei prodotti di origine animale, tra Andorra e la Comunità europea, si svolgano nel rispetto delle norme comunitarie del settore veterinario. X PROPOSTA DI DECISIONE DEL CONSIGLIO concernente la conclusione di un protocollo sulle questioni veterinarie, complementare all'accordo sotto forma di scambio di lettere tra la Comunità economica europea ed il Principato di Andorra IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 113, vista la proposta della Commissione, visto il parere del Parlamento europeo, considerando che è opportuno approvare il protocollo sulle questioni veterinarie complementare all'accordo sotto forma di scambio di lettere tra la Comunità economica europea ed il Principato di Andorra, firmato il. , DECIDE: Articolo 1 il protocollo sulle questioni veterinarie, In nome della Comunità è approvato complementare all'accordo sotto forma di scambio di lettere tra la Comunità economica europea ed il Principato di Andorra. Il testo del protocollo è allegato alla presente decisione. Articolo 2 Il Presidente del Consiglio procede alla notifica di cui all'articolo 4 del protocollo. Articolo 3 La presente decisione è pubblicata nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Essa entra in vigore il primo giorno del mese che segue quello della sua pubblicazione. Fatto a Bruxelles, addì Per il Consiglio Il Presidente 3 PROTOCOLLO SULLE QUESTIONI VETURIN ARIE COMPLEMENTARE ALL'ACCORDO IN FORMA DI SCAMBIO DI LETTERE TRA LA COMUNITÀ ECONOMICA EUROPEA E IL PRINCIPATO DI ANDORRA IL PRINCIPATO DI ANDORRA E LA COMUNITÀ EUROPEA Visto l'accordo in forma di scambio di lettere tra la Comunità economica europea e il Principato di Andorra, firmato il 28 giugno 1990 a Lussemburgo, Desiderosi di mantenere i tradizionali flussi di scambi di animali vivi e di prodotti animali tra Andorra e la Comunità europea; Considerando che, a tale riguardo, occorre prevedere che gli scambi avvengano nel rispetto delle norme comunitarie nel settore veterinario; Considerando che, a tal fine, occorre completare l'accordo tra la Comunità economica europea e il Principato di Andorra, CONVENGONO QUANTO SEGUE: <V ARTICOLO 1 Il Principato d'Andorra si impegna ad applicare la normativa comunitaria nel settore veterinario, in particolare per quanto riguarda gli aspetti seguenti: I- II- IH Misure di lotta/notifica delle malattie; Salute animale: scambi e immissione sul mercato (esclusi i paesi terzi); Misure di protezione della salute animale, per i prodotti animali (esclusi i paesi terzi); IV. Misure di protezione della salute pubblica: norme di immissione sul mercato (esclusi i paesi terzi); V. Ormoni, residui, BST, zoonosi, rifiuti animali, alimenti medicinali; VI. Importazioni provenienti dai paesi terzi; VII. Controllo, identificazione degli animali, assistenza reciproca; Vili. Zootecnica (comprese le disposizioni nei confronti dei paesi terzi); IX. Protezione animale; X. Materie istituzionali (riguardanti essenzialmente permanente della normativa veterinaria nella legislazione andorrana). le modalità del reccpimento ARTICOLO 2 L'elenco delle disposizioni veterinarie comunitarie che dovrà applicare Andorra è stabilito dal comitato misto previsto dall'articolo 17 dell'accordo fra la Comunità economica europea e il Principato d'Andorra. Nell'ambito del comitato misto è creato un sottogruppo veterinario incaricato, tra l'altro, di esaminare periodicamente l'evoluzione della legislazione comunitaria applicabile ad Andorra. All'occorrenza, il sottogruppo formula raccomandazioni al comitato misto per adeguare e aggiornare dette disposizioni. ARTICOLO 3 Il presente protocollo è parte integrante dell'accordo. 5" ARTICOLO 4 Il presente protocollo è approvato dalle Parti contraenti secondo le rispettive procedure. Esso entra in vigore il primo giorno del secondo mese successivo alla notifica dell'avvenuto espletamento di dette procedure ad opera delle Parti contraenti. ARTICOLO 5 Il presente protocollo è redatto in duplice esemplare in lingua danese, finnica, francese, greca, inglese, irlandese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese, tedesca e catalana, ciascun testo facente ugualmente fede. 6 ISSN 0254-1505 COM(96) 537 def. DOCUMENTI IT 03 11 N. di catalogo : CB-CO-96-545-IT-C ISBN 92-78-10699-2 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo V