title: Sjunde årsrapporten för strukturfonderna (1995) - ERUF - ESF - EUGFJ - FFU

eurovoc_concepts:
Structural Funds
activity report
implementation of the budget
regional development

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 30. 10. 1996 KOM(96) 502 slutlig SJUNDE för ÅRSRAPPORTEN STRUKTURFONDERNA 1995 •«'•**•<> < kl (Framlagt av kommissionen) Denna rapport har utarbetats inom generaldirektoratet för Regionalpolitik och sammanhållning (DG XVI) vid Europeiska kommissionen, i samarbete med generaldirektoraten för Sysselsättning, arbetsmarknad och socialpolitik (DG V), Jordbruk (DG VI), Fiskeri (DG XIV) och Budget (DG XIX) samt under medverkan av generaldirektoraten för Konkurrens (DG IV), Transport (DG VII), Miljö, kärnsäkerhet och civilskydd (DG XI), Vetenskap, forskning och utveckling (DG XII), Inre marknad och finansiella tjänster (DG XV), Energi (DG XVII), Ekonomistyrning (DG XX) samt Företagspolitik, handel, turism och näringsdrivande föreningar (DG XXIII). Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 INNEHALLS FÖR TECKNING INLEDNING A. ÅR 1995 1. Nya kommittén och gruppen av kommissionsledarmöter för ekonomisk och social sammanhållning 2. Integration av de nya medlemsstaterna i strukturpolitiken 3. Lansering av programmen för gemenskapsinitiativ 4. Första gången som stödåtgärderna genomfördes under ett helt år B. EN RAPPORT I MILJÖNS TECKEN 1. Sammmanhanget 2. Komplementaritet mellan sammanhållningspolitik och miljöpolitik C. SYSSELSÄTTNINGEN, EN STOR UTMANING FÖR UNIONEN D. RAPPORTENS VIKTIGASTE PUNKTER 1. Finansiellt verkställande under 1995 2. Koncentration 3. Programplanering 4. Additionalitet 5. Partnerskap 6. Utvärdering och övervakning : KAPITEL I PROGRAMMENS GENOMFÖRANDE A. STRUKTURSTÖD PER MÅL 1. Inledning 1. 1. År 1995 i programperioden 1994^1999 1. 2. En större integration av miljöfrågor 1. 3. övervakning och intermediär utvärdering 1. 4. Verifieringen av additionaliteten 2. Mål 1 2. 1. Genomförande av mål 1 under 1995 2. 2. Presentation per medlemsstat 17 17 17 18 18 18 19 19 20 20 21 21 21 22 22 23 23 25 27 27 27 29 32 35 37 37 39 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 3. Mål 2 3. 1. Genomförande av mål 2 under 1995 3. 2. Genomgång per medlemsstat 4. Mål 3 och 4 4. 1. Genomförande av mål 3 och 4 under 1995 4. 2. Presentation per medlemsstat 5. Mål 5a 5. 1. Mål 5a jordbruk 5. 2. Mål 5a fiske 6. Mål 5b 6. 1. översikt av programplaneringen 1994-1999 6. 2. Genomförande av mål 5b under 1995 6. 3. Presentation per medlemsstat 7. Integreringen av de nya medlemsstaterna i strukturpolitiken 7. 1. Mål 1 och 6 7. 2. Mål 2 7. 3. Mål 3 och 4 7. 4. Mål 5a 7. 5. Mål 5b B. ÖVRIGA ÅTGÄRDER 1. Gemenskapsinitiativ : Inledning 1. 1. 1. 2. översikt per initiativ i de tolv medlemsstaterna ADAPT (1994-1999) EMPLOYMENT och MÄNSKLIGA RESURSER (1994-1999) LEADER II (1994-1999) PESCA (1994-1999) SME (1994-1999) REGIS (1994-1999) RECHAR II (1994-1997) KONVER (1994-1997) RESIDER II (1994-1997) RETEX (1994-1997) URBAN (1994-1999) INTERREG II (1994-1999) : PEACE (1994-1997) 1. 3. Gemenskapsinitiativen för de nya medlemsstaterna 1. 4. Summering per medlemsstat (EUR 12) 2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd 2. 1. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artiklarna 7 och 10 i ERUF-förordningen 2. 2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 6 i ESF-förordningen 63 64 65 81 81 82 95 95 100 105 105 108 110 119 120 124 128 132 134 137 137 137 145 145 147 151 152 153 155 156 158 159 161 164 166 172 172 177 181 181 183 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 2. 3. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen 2. 4. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd med stöd av artikel 4 i FFU-förordningen KAPITEL II BUDGETGENOMFÖRANDE, KONTROLLER OCH EKONOMISK FÖR VALTNING, SAMORDNING AV DE OLIKA FINANSIERINGSINSTRU MENTEN, KOMPLEMENTARITET MED ÖVRIGA GEMENSKAPSPRO GRAM A. BUDGETGENOMFÖRANDE AVSEENDE STRUKTURFONDERNA 1. Budgetgenomförande 1995 1. 1. Allmänt budgetgenomförande 1995 1. 2. Budgetgenomförande för de enskilda fonderna 1995 avseende programperioden 1994-1999 2. Budgetgenomförande avseende programperioden 1994-1999 2. 1. Budgetgenomförande 1994-1995 2. 2. Budgetgenomförande 1994-1995 för de enskilda fondema avseende perioden 1994-1999 B. KONTROLLER OCH FINANSIELL FÖRVALTNING 1. Kontroller 1. 1. Kontroller utförda av de enheter inom kommissionen som ansvarar för strukturfonderna 1. 2. Kontroller utförda av Finanskontrollen 2. Förbättrad finansiell förvaltning C. SAMORDNING MELLAN DE OLIKA FINANSIERINGSORGANÉN 1. 2. 3. 4. 5. Sammanhållningsfonden EIB EKSG Europeiska investeringsfonden EES finansiella mekanism D. KOMPLEMENTARITET MED ÖVRIG GEMENSKAPSPOLITIK 1. Strukturfonderna, lika möjligheter och kampen mot utslagning 2. Strukturfonderna, den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen 3. Strukturfonderna och den gemensamma fiskeripolitiken 4. Strukturfonderna och de små och medelstora företagen 5. Strukturfonderna och teknisk forskning och utveckling 6. Strukturfonderna och de transeuropeiska näten 5 185 186 187 189 189 189 195 203 203 204 208 208 208 211 212 213 213 214 215 216 216 217 218 219 220 221 221 222 (, Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 7. Strukturfonderna och öppenhet i den offentliga upphandlingen 8. Strukturfonderna och konkurrenspolitiken 9. Strukturpolitik och allmän utbildning och yrkesutbildning KAPITEL III INTERINSTITUTIONELL DIALOG, REGIONALT PARTNERS KAP, DIALOGEN MED EKONOMISKA OCH SOCIALA PARTNER, INFORMATION OCH KOMMUNIKATION A. INTERINSTITUTIONELL DIALOG 224 225 226 227 229 1. Dialogen med Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén : 229 1. 1. Europaparlamentet 1. 2. Ekonomiska och sociala kommittén 2. Regionkommittén 3. Informella möten mellan ministrarna för regionalpolitik och fysisk planering 4. Yttranden från kommittéerna B. REGIONALT PARTNERSKAP 1. Översikt 2. Genomförandet av det regionala partnerskapet I medlemsstaterna C. DIALOGEN MED EKONOMISKA OCH SOCIALA PARTER 1. Det sociala och ekonomiska partnerskapet i övervakningen av strukturstöden 1. 1. Översikt 1. 2. Genomförandet av det socioekonomiska partnerskapet i medlemsstaterna 2. De ekonomiska och sociala parterna på gemenskapsnivå D. INFORMATION OCH KOMMUNIKATION, ERFARENHETSSPRIDNING 1. Information och kommunikation 2. Erfarenhetsspridning KAPITEL IV FORTSATT REDOVISNING AV RESULTATET AVSEENDE PERIODEN 1989-1993 A. UTVÄRDERING AV ADDITIONALITETEN 1. Målen 1 och 2 2. Målen 3 och 4 229 231 231 232 233 235 235 236 241 241 241 241 244 247 247 248 251 253 253 253 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 B. UTVÄRDERINGEN AV MÅLEN 1. Målen 3 och 4 2. Mål 5a 3. Mål 5b , , C. UTVÄRDERING AV GEMENSKAPSINITIATIVEN 1. Initiativen för regional utveckling 2. Gemenskapsinitiativen för mänskliga resurser: NOW, HORIZON och EUROFORM 3. Initiativ för landsbygdsutveckling: LEADER 1 BILAGOR BILAGA 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995 BILAGA 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995 BILAGA 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 BILAGA 4: Finansiellt genomförande av övergångsåtgärder och innovativa åtgärder BILAGA 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet BILAGA 6: Sammanfattande förteckning över större projekt som antagits 1995 BILAGA 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare :. FÖRKORTNINGAR / 254. 254 255 256 256 257 264 266 267 269 279 289 301 307 321 325 343 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 TABELL FÖR TECKNING Tabell 1: Tabell 2: Tabell 3: Tabell 4: Tabell 5: Tabell 6: Tabell 7: Tabell 8: Tabell 9: Finansiella anslag för perioden 1994-1996/99 Antal programplaneringsdokumcnt antagna under 1994-1995 Antagna stödåtgärder under 1994-1995 i procent av anslagen för programperioden 1994-1996/99 Anslagsåtaganden 1994-1995 i absoluta tal och i procent av anslagen Betalningar under 1994-1995 i absoluta tal och i procent av utbetalda anslag Strukturfondernas regionala mål - direkta miljöåtgärder 1996/99 Årliga investeringsbelopp som fordras mellan 1993 och 2003 för att få miljöinfra strukturen i de minst gynnade områdena att uppfylla kraven enligt de europeiska direktiven i programperioden 1994- Mål 1 - 1995 i programperioden 1994-1999 Miljöhänsyn inom stödområde 1 - fördelning av direkta miljöanslag - 1994-1999 Tabell 10: Mål 1 - Belgien - Finansiellt genomförande av SPD Tabell 11: Mål 1 - Tyskland - Finansiellt verkställande av programmen. • Tabell 12: Tabell 13: Tabell 14: Tabell 15: Tabell 16: Tabell 17: Tabell 18: Tabell 19: Tabell 20: Tabell 21: Tabell 22: Tabell 23: Tabell 24: Tabell 25: Tabell 26: Tabell 27: Mål 1 - Grekland - Finansiellt verkställande av programmen Mål 1 - Spanien - Finansiellt genomförande av programmen Mål 1 - Frankrike - Finansiellt genomförande av SPD Mål 1 - Irland - Finansiellt genomförande av SPD Mål 1 - Italien - Finansiellt genomförande av programmen Mål 1 - Nederländerna - Finansiellt genomförande av SPD Mål 1 - Portugal - Finansiellt genomförande av programmen Mål 1 - Förenade kungariket - Finansiellt verkställande av SPD översikt av OP/SPD för mål 2 antagna under 1994 och 1995 Mål 2 - År 1995 i programperioden 1994-1996 Mål 2 och miljön - Fördelning av direkta miljöanslag 1994-1996 Mål 2- Belgien - Finansiellt verkställande av SPD Mål 2 - Danmark - Finansiellt genomförande av SPD Mål 2- Tyskland - Finansiellt genomförande av SPD Mål 2 - Spanien - Prioritering av program antagna 1995 Mål 2 - Spanien - Finansiellt verkställande av programmen Tabell 28: Mål 2 - Frankrike - Finansiellt genomförande av SPD Tabell 29: Tabell 30: Mål 2 - Italien - Finansiellt genomförande av SPD Mål 2 - Luxemburg - Finansiellt genomförande av SPD Tabell 31: Mål 2 - Nederländerna - Finansiellt genomförande av SPD Tabell 32: Tabell 33: Tabell 34: Tabell 35: Mål 2 - Förenade kungariket - Finansiellt genomförande av SPD Mål 3 och 4- År 1995 i programperioden 1994/95-1996/99 Mål 3 och 4 - Belgien - Finansiellt genomförande av SPD Mål 3 och 4 - Danmark - Finansiellt genomförande av SPD 27 27 28 28 29 30 30 37 38 40 43 46 49 51 53 55 57 59 62 63 64 65 66 67 69 71 71 73 75 76 78 80 81 83 84 10 Tabell 36: Tabell 37: Tabell 38: Tabell 39: Tabell 40: Tabell 41: Tabell 42: Tabell 43: Tabell 44: Tabell 45: Tabell 46: Tabell 47: Tabell 48: Tabell 49: Tabell 50: Tabell 51: Tabell 52: Tabell 53: Tabell 54: Tabell 55: Tabell 56: Tabell 57: Tabell 58: Tabell 59: Tabell 60: Tabell 61: Tabell 62: Tabell 63: Tabell 64: Tabell 65: Tabell 66: Tabell 67: Tabell 68: Tabell 69: Tabell 70: Tabell 71: Tabell 72: Tabell 73: Tabell 74: Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Mål 3 och 4 - Tyskland - Finansiellt genomförande av SPD Mål 3 och 4 - Spanien - Finansiellt genomförande av SPD Mål 3 och 4 - Frankrike - Finansiellt genomförande av SPD Mål 3 och 4 - Italien - Finansiellt genomförande av SPD Mål 3 och 4 - Luxemburg - Finansiellt genomförande av programmen Mål 3 och 4 - Nederländerna - Finansiellt genomförande av SPD Mål 3 och 4 - Förenade kungariket - Finansiellt genomförande av SPD Ytstorlek på mindre gynnade områden enligt direktiv 75/268/EEG Mål 5a jordbruk - genomförandeprognos 1994-1999 Mål 5a jordbruk - finansiellt genomförande 1995 Mål 5a jordbruk - fysiskt genomförande 1994 Mål 5a jordbruk - finansiellt genomförande av programmen Mål 5a fiske - prioriterade stödåtgärder i SPD, 1994-1999 Mål 5a fiske - år 1995 i programplaneringen 1994-1999 Mål 5a fiske - finansiellt genomförande av SPD 860 88 89 91 92 93 94 97 98 99 99 99 101 102 102 Mål 5b - stödberättigande areal och befolkning samt finansiella anslag per med lemsstat 1994-1999 105 Mål 5b och miljö - Fördelning av direkta miljöanslag 1994-1999 Mål 5b och miljö - översikt av SPD antagna 1994 och 1995 Mål 5b - År 1995 i programperioden 1994-1999 Mål 5b - Belgien - Finansiellt genomförande av SPD Mål 5b - Danmark - Finansiellt genomförande av SPD Mål 5b - Tyskland - Finansiellt genomförande av SPD Mål 5b - Spanien - Finansiellt genomförande av SPD Mål 5b - Frankrike - Finansiellt genomförande av SPD Mål 5b - Italien - Finansiellt genomförande av SPD Mål 5b - Luxemburg - Finansiellt genomförande av SPD Mål 5b - Nederländerna - Finansiellt genomförande av SPD Mål 5b - Förenade kungariket - Finansiellt genomförande av SPD Mål 1 - Österrike - Finansiellt genomförande av SPD Mål 6 i Finland och Sverige - basstatistiskt Mål 6 - Finansiellt genomförande av SPD Mål 2 i de nya medlemsstaterna - basstatistik Mål 2 - Österrike - Finansiell fördelning per region och fond Mål 2 - Österrike - Finansiellt genomförande av SPD Mål 2 - Finland - Finansiellt genomförande av SPD Mål 2 - Sverige - Finansiellt genomförande av SPD Mål 2 - Sverige - Finansiellt genomförande av SPD Mål 3 och 4 - Sverige - Indikativ fördelning av anslagen till de nya medlemsstaterna Mål 3 och 4 - Österrike - Finansiellt genomförande av SPD 106 108 109 110 111 112 113 114 115 116 117 118 121 121 124 124 124 125 127 127 128 128 130 Sjunde årsrapporten Strukturfonderna 1995 Tabell 75 Tabell 76 Tabell 77 Tabell 78 Tabell 79 Tabell 80 Tabell 81 Tabell 82 Tabell 83 Tabell 84 Tabell 85 Tabell 86 Tabell 87 Tabell 88 Tabell 89 Tabell 90 Tabell 91 Tabell 92 Tabell 93 Tabell 94 Mål 3 och 4 - Finland - Finansiellt genomförande av SPD Mål 3 - Sverige - Finansiellt genomförande av SPD Mål 5a jordbruk - Genomförandeprognos 1995-1999 Mål 5a fiske - prioriterade SPD-åtgärder Mål 5a fiske - Finansiellt genomförande av SPD Mål 5b - SPD antagna under 1995 i de nya medlemsstaterna Mål 5b - Österrike - Finansiellt genomförande av SPD Mål 5b - Finland - Finansiellt genomförande av SPD Antal presenterade och antagna program under 1995 Sammanfattning av kommissionens beslut angående gemenskapsinitiativen under 1994-1995 Fördelning av reserven per initiativ, föreslagna av kommissionen 1995 Gemenskapsinitiativ - 1995 i programplanering 1994-1997/1999 Sammanfattning av de program som har antagits under 1994 och 1995 - EUR15 Program inom Adapt som har antagits under 1995 - EUR 12 Genomförandegrad för programmen Employment - EUR12 Program under Leader II som har antagits under 1995 - EUR12 Pesca-programmen som har antagits under 1995 - EUR12 SME-program som har antagits under 1995 - EUR12 Programmen under Regis som har antagits under 1995 - EUR12 Programmen under Rechar II som har antagits under 1995 - EUR12 I I 131 132 132 133 133 134 135 136 137 139 141 142 143 145 148 151 153 154 156 Tabell 95 Programmen under Konver som har antagits under 1995 - EUR12 Tabell 96 Programmen under Résider som har antagits under 1994 och 1995 - EUR12 Tabell 97 Programlagt för Retex under 1995 - EUR12 Tabell 98 Program under Urban som har antagits under 1995 - EUR12 Tabell 99 Urban - Finansiering av programmet i Spanien Tabell 100: Programmen under Interrg/Regen som har antagits under 1995 - EUR12 Tabell 101: Programmen under Interreg Il-gränsöverskridande samarbete som har godkänts under 1995 - EUR12 Tabell 101 a: Program under PEACE 157 158 160 162 164 166 167 168 172 Tabell 102: Tabell 103: Tabell 104: Gemenskapsinitiativ i de nya medlemsstaterna - Indikativ fördelning av anslagen 1995-1999 173 Gemenskapsinitiativ i de nya medlemsstaterna - Program som har antagits under 1995 173 Gemenskapsinitiativ - Sammanfattning av finansiella anslag per medlemsstat, 1994- 1999 177 Tabell 105 Nyskapande åtgärder (artikel 10 i ERUF-förordningen) - insatsområden 1995-1999 Tabell 106 Åtgärder finansierade 1995 med stöd av artikel 7 i ERUF-förordningen - åtaganden Tabell 107 Åtgärder finansierade 1995 med stöd av artikel 6 i EFS-förordningen 181 183 184 185 186 189 189 190 192 193 194 195 196 197 198 200 202 203 204 205 206 207 215 215 257 264 12 Tabell 108: Tabell 109: Tabell 110: Tabell 111: Tabell 112: Åtgärder finansierade 1989-1995 med stöd av artikel 8 i EUGJF-förordningen Åtgärder finansierade 1995 med stöd av artikel 4 i FFU-förordningen Ursprung och användning av åtagandebemyndigandena 1995 Anslagsutnyttjande 1995 Anslagsutnyttjande 1995 per budgetpost Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Tabell 113: Åtaganden 1995 Tabell 114: Tabell 115: Tabell 116: Tabell 117: Tabell 118: Tabell 119: Tabell 120: Tabell 121: Tabell 122: Tabell 123: Tabell 124: Tabell 125: Tabell 126: Tabell 127: Tabell 128: Tabell 129: Utbetalningar 1995 Betalningar 1995 som gällde åtgärder från tiden före den andra programperioden Outnyttjade anslag per den 31 december 1995 Genomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 ERUF: Genomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 ESF: budgetgenomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 EUGFJ: budgetgenomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 FFU: Genomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1999 ERUF: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1999 ESF: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1999 EUGFJ: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1999 FFU: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1995 : EIB: Finansiering till förmån för regional utveckling EIB: Finansieringen till förmån för regional utveckling fördelad på olika sektorer Gemenskapsinitiativen 1989-1993 - Finansieringen fördelad på initiativ och med lemsstater Tabell 130: INTERREG I - Fördelning av projekten på olika sektorer A A A A A A • • • • • *. A* Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 13 TILL LÄSAREN Det är många aspekter som skall beaktas vid genomläsningen av tabellerna i denna rapport, som presenterar strukturfondsstödet ur olika synvinklar. Så långt möjligt har dessa olika synvinklar angetts i texten. Vilka är de olika synvinklarna? • Programperioden: I princip rör det sig alltid om perioden 1994-1999. Det är bara i kapitel II A om budgetgenomförandet som de tidigare programperioderna för fullständighetens skull har tagits med för att ge en komplett redovisning av strukturfondernas verksamhet 1995 ur budgetsynpunkt (detta berör dock endast verkställandet av utbetalningar)* samt naturligtvis i kapitel IV om resultatet avseende perioden 1989-1993. • Programplaneringsfasen. På gemenskapsnivå är den första fasen den som avser ramarna för gemen skapsstödet (gemenskapens stödramar — GSR). I de sammanfattande tabellerna i kapitel 1 är det då fråga om "planerade" anslag. Den andra fasen är den som gäller åtgärdsprogram, globalt stöd och stora projekt. På denna nivå står det i rubriken "beviljat" i de sammanfattande tabellerna. För de samlade programplaneringsdokumenten (SPD) sammanfaller dessa två programplaneringsfaser och beloppen är därmed identiska. Antalet medlemsstater (EUR15, EUR12 eller EUR3) beroende på år (1994 eller 1995) och typ av stöd (per mål, gemenskapsinitiativ, tekniskt bistånd, nyskapande åtgärd). En sammanställning där alla dessa uppgifter integrerats finns i bilagorna och i kapitel IIA om budgetgenomförandet. Eftersom den rättsliga grunden inte är densamma skiljs i kapitel I mellan å ena sidan åtgärder på initiativ av medlemsstaterna, å andra sidan undersökningar och tekniskt bistånd på initiativ av kommissionen som knyter an till dessa åtgärder. Undersökningarna och det tekniska biståndet ingår däremot i uppgifterna om åtaganden och utbetalningar i bilagorna i de fall budgetposten är densamma. • Stödet (åtgärdsprogram, SPD, tekniskt bistånd) utan beaktande av vad det är för budgetpost som möjliggjort åtagandet eller utbetalningen, och den budgetpost som ligger till grund för åtagandet eller utbetalningen utan beaktande av typ av stöd. Åtagandena och utbetalningarna presenteras enligt det första kriteriet i kapitel I och enligt det andra i kapitel II A samt i bilagorna 1-4. • Anslagstypen, dvs. om det är anslag som beviljats för det aktuella budgetåret eller anslag som överförts eller återuppförts. Denna åtskillnad görs endast vid granskningen av ianspråktagna anslag per budget post, alltså i kapitel II A och i bilagorna. Om inte annat anges i rubriken eller i en fotnot är det alltid fråga om anslag inklusive överförda och återuppförda anslag. • Referensåret för att uttrycka priserna. Beloppen för beviljat stöd, vare sig det är fråga om programpla neringsfasen (GSR) eller antagandefasen (åtgärdsprogram, SPD etc. ) uttrycks i antagandeårets priser. Däremot uttrycks ianspråktagna anslag i priserna det år då ianspråktagandet sker (löpande priser). Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 |5 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 17 Denna rapport grundas på artikel 16 i förordning (EEG) nr 2052/88 i dess ändrade lydelse enligt förtydligande i artikel 31 i förordning (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse. Syftet är att redogöra för hur bestämmelserna om strukturfonderna tillämpades under 1995 och bl. a. hur dessa uppfyller sina mål (mål 1 till 6). Rapporten är följaktligen utformad enligt vissa formkrav. Dess struktur är dock starkt präglad av det gångna årets viktigaste verksamheter eller tendenser och kompletteras med ett antal nya inslag. Innehållsligt behandlas nya frågor som till exempel redogörelsen för hur det regionala partnerskapet genomförs i praktiken och ett avsnitt som sammanfattar kommissionens åtgärder för spridning av sund praxis. Formellt sett avser rapporten att presentera fullständiga ekonomiska data och eftersträvar att sätta 1995 i sitt rätta perspektiv mot bakgrund av hela programperioden 1994-1999. Ett nytt och viktigt inslag slutligen är behandlingen av ett tvärgående tema, hänsynstagandet till miljön inom nuvarande programplanering, ett tema som återkommer under hela rapporten på grund av dess övergripande karaktär och mångfaldiga dimensioner. I kapitel 1 redogörs för hur de olika strukturåtgärderna genomförts under 1995 inom ramen för den fleråriga programperioden. Det handlar framför allt om de strukturåtgärder som vidtogs på varje stödområde. Samtidigt ägnas dock ett stort utrymme till integrationen av de tre nya medlemsstaterna i strukturpolitiken och antagandet av nya program för gemenskapsinitiativ. I enlighet med artikel 31 i förordning (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse bifogas i bilaga en förteckning över större projekt. En närmare utvärdering av dessa projekt håller på att genomföras och resultaten kommer att redovisas i nästa årsrapport. Kapitel 2 ägnas åt 1995 års budgetgenomförande, likaledes i relation till hela det fleråriga program met, samt övriga ekonomiska frågor som t. ex. ekonomisk förvaltning, kontroll över fondens utgifter — och komplementariteten med gemenskapspolitiken i övrigt. Den sistnämnda aspekten behandlades redan utförligt i föregående rapport och får även här en särskild betoning som förstärks och belyses ännu mer genom hela rapporten i och med införandet av det tvärgående temat. I kapitel 3 behandlas olika institutionella frågor i samband med strukturfonderna, från interinstitu- tionella relationer på gemenskapsnivå till socioekonomiskt och regionalt partnerskap, samt informa tion om fondernas verksamhet. Såsom redan påpekats läggs i detta kapitel en särskild tonvikt vid det regionala partnerskapet och på åtgärder för spridning av sund praxis på gemenskapsnivå. Kapitel 4 är en fortsättning av motsvarande kapitel i föregående rapport, dvs. fullföljandet av redovisningen av för den första programperioden 1989-1993. Här redovisas endast punkter som inte behandlats i tidigare årsrapporter (1993 och 1994). En utförligare utvärdering av denna period presenteras däremot i den första treårsrapporten om ekonomisk och social sammanhållning. I inledningen behandlas i tur och ordning strukturfondernas viktigaste särdrag under 1995, miljöte mat i sitt rätta perspektiv och rapportens viktigaste punkter. A. AR 1995 1. Nya kommittén och gruppen av kommissionsledarmöter för ekonomisk och social samman hållning Under 1995 började kommissionens nya ledarmöter sin verksamhet under ordförandeskapet av M. Santer. För att uppmuntra till reflektioner på vissa stora gemenskapspolitiska områden beslutade kommissionen i början av sin mandatperiod att upprätta sex arbetsgrupper kring följande teman: externa relationer, tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, transeuropeiska nät, sammanhåll ning, informationssamhälle och lika möjligheter för kvinnor och män. Ordförande för arbetsgrup pen "sammanhållning" är Monika Wulf-Mathies, ledamot av kommissionen med ansvar för regional politik och sammanhållning. I gruppen ingår Padraig Flynn, som är ansvarig för sysselsättning och socialfrågor, Franz Fischler som ansvarar för jordbruk och landsbygdsutveckling, Emma Bonino som är ansvarig för fisket, Ritt Bjerregaard med ansvar för miljöfrågor, Neil Kinnock med ansvar för transport och Yves-Thibault de Silguy som svarar för ekonomiska och finansiella frågor. 18 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Gruppen höll sitt första sammanträde i mars 1995 och åtog sig att diskutera riktlinjer kring följande teman: ökat medvetande om sammanhållningspolitikens möjligheter att ge gemenskapen ett mervär de, förbättrat genomförande av strukturfondernas (och sammanhållningsfondernas) stödåtgärder, utarbetande av en första ansats till den ekonomiska och sociala sammanhållningspolitikens framtida inriktning. Arbetsgruppen har hållit ytterligare tre sammanträden under 1995 varvid följande ämnen behandla des: användning av gemenskapsinitiativens budgetreserv, sysselsättning och strukturfonder, samm anhållnings- och miljöpolitik, inriktningen för gemenskapspolitiken för landsbygdsutveckling, infor mation och kommunikation rörande sammanhållningspolitiken. Dessa överläggningar har gjort det möjligt för kommissionens tjänstemän att koncentrera sitt arbete på dessa frågor och förbereda kommissionens beslut om fördelning av gemenskapsinitiativens reserv och kommissionens meddelan den till de övriga institutionerna om "sammanhållning och miljö" och om "sysselsättning och strukturfonder". Vid dessa tillfällen informerade Monika Wulf-Mathies sina kollegor om resultaten av de informella sammanträden som hållits i Strasbourg och Madrid av ministrarna ned ansvar för regionalpolitik och fysisk planering. 2. Integration av de nya medlemsstaterna i strukturpolitiken Under 1995 utvidgades gemenskapen med tre nya medlemsstater: Österrike, Finland och Sverige. Utvidgningens inverkan på strukturpolitiken undersöktes redan 19941 och förberedelserna inför antagandet av operativa program för de olika stödåtgärderna inleddes i början av 1995. Över läggningarna med de tre nya medlemsstaterna har pågått i rask takt och varit effektiva eftersom alla strukturåtgärder för de olika stödområdena, med några få undantag, kunde antas och påbörjas samma år. Som för de övriga medlemsstaterna var det huvudsakligen programmen för gemenskaps initiativen som ännu inte hade antagits i slutet av 1995. 3. Lansering av programmen för gemenskapsinitiativ Sedan riktlinjerna för de tretton gemenskapsinitiativen steg för steg antagits under 19942 antog kommissionen under loppet av 1995 de olika program för genomförandet av gemenskapsinitiativ. Det stora antalet program som presenterades av medlemsstaterna (sammanlagt 400) gav upphov till intensiva förberedelsearbeten och diskussioner med de olika nationella myndigheterna. Två tredjede lar av de planerade programmen antogs 1995 vilket utgör mer än 80 % av utgiftsramarna för de tolv medlemsstaterna och nära 45 % av utgiftsramarna för de tre nya medlemsstaterna. 4. Första gången som stödåtgärderna genomfördes under ett helt år För flertalet strukturåtgärder — dvs. programmen avseende de olika stödområdena (RGS och SPD) — var 1995 året för det konkreta genomförandet av de program och andra former av stödåtgärder som för det mesta antagits under 1994. Dessutom antogs under 1995 ett antal nya program, som huvudsakligen gäller mål 1 och 5b, vilket innebär att programanslagen till de tolv medlemsstaterna för perioden 1994-1999 i det närmaste utnyttjats till hundra procent. Den period då stödåtgärderna för första gången genomfördes under ett helt år har präglats av kommissionens dubbla målsättning. Å ena sidan gjordes ansträngningar för att uppnå största möjliga effektivitet. Det gäller i första hand övervakningen av stödåtgärderna vilket lett till inrättan det av en övervakningskommitté och antagande av projekturvalskriterier. Kommissionen gjorde de 1 Se årsrapporten för 1994. 2 Se årsrapporten för 1994. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 19 olika parterna uppmärksamma på behovet av strikt uppföljning och nödvändigheten att söka optimal överensstämmelse mellan programmens mål och valet av projekt. För det andra kom strävan efter effektivitet till uttryck i form av ett intensivt utvärderingsarbete både med avseende på förberedelsen av underhandsutvärderingar, förhandsbedömning av nya program eller utvärderingar i efterhand av stödåtgärderna rörande perioden 1989-1993. För det tredje krävs ett brett och diversifie- rat partnerskap för att uppnå effektivitet i förvaltning och i programplaneringens samhällsekonomis ka effekter. Sedan 1994 har kommissionen ansträngt sig för att övertyga de olika myndigheter som ansvarar för strukturåtgärderna om vikten av att utvidga partnerskapet till en bred skala av aktörer, såväl lokala eller regionala institutioner som ekonomiska och sociala parter. Slutligen fortsatte kommissionen under 1995 främjandet av en strikt ekonomisk förvaltning av interventionerna vilket tagit sig uttryck både i förstärkt kontroll över användningen av fondmedel och i olika resonemang, i samarbete med medlemsstaterna, kring möjligheterna att förbättra och effektivisera medlemsstater nas och kommissionens gemensamma förvaltning av gemenskapsmedel. Å andra sidan har strävan efter samstämmighet med gemenskapens politik och ekonomiska stödåt gärder i övrigt varit ett viktigt inslag i genomförandet av programmen under 1995. Eftersom strukturfonderna tar en mycket omfattande del av gemenskapens medel i anspråk vill kommissionen se till att de utvecklas i samstämmighet med övriga gemenskapsinstrument, oavsett om dessa har lagstiftande, ekonomisk eller politisk karaktär. De olika resonemang som fördes i detta sammanhang har därför givit upphov till meddelanden om sambanden mellan strukturfonderna och vissa politiska åtgärder (sysselsättning, miljö, likabehandling, integrerad utveckling av vissa områden), samtidigt som arbetet med att förbättra samordningen mellan de olika finansiella instrumenten, som påbörja des 1994, fortsatte under 1995 särskilt vad gäller Sammanhållningsfondens interventioner. B. EN RAPPORT I MILJONS TECKEN Denna strävan efter att uppnå samstämmighet mellan strukturfondernas interventioner och gemen skapens övriga politiska åtgärder har varit särskilt påtaglig på miljöområdet. Principen om ekono misk och social sammanhållning, liksom principen om miljöskydd, är inskrivna i ingressen till Fördraget om Europeiska unionen. Vad gäller skyddet av miljön leder detta till krav på att integrera miljöskyddsaspekter i utformningen och genomförandet av gemenskapens övriga politik (artikel 130r i fördraget). Dessa krav gäller särskilt för strtikturfonderna såväl på grund av själva sammanhanget och som på grund av strukturpolitikens (särskilt den regionala) och miljöpolitikens inbördes samm anhang. 1. Sammmanhanget Vid översynen av bestämmelserna om strukturfonderna 1993 infördes nya miljökrav vilket onekligen gav upphov till större miljöhänsyn i den nya programplaneringen för perioden 1994-1999. De nya bestämmelserna ställer även krav på större vaksamhet vad gäller förebyggande av och påföljder för överträdelser av gemenskapens miljölagstiftning. Kommissionen önskar öka de olika parternas intresse för dessa frågor och ser till att bestämmelserna följs. Under 1995 fördes slutligen viktiga resonemang och gjordes nya föresatser på miljöområdet vilket bl. a. kom till uttryck i en halvtidsrap port om femte åtgärdsplanen för miljön3 och i ett meddelande om "Sammanhållningspolitik och miljö"4, två dokument som klarlägger behovet av att i praktiken genomföra femte åtgärdsprogram mets stora målsättningar på grund av miljödimensionens övergripande karaktär. 1 KOM(95)624 slutlig, 10. 1. 1996. 4 KOM(95)509 slutlig, 22. 11. 1995. 20 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 2. Komplementaritet mellan sammanhållningspolitik och miljöpolitik Komplementariteten mellan sammanhållningspolitik och miljöpolitik — strävan efter en hållbar samhällsekonomisk utveckling med bibehållande av naturresurserna — har klarlagts i meddelandet om "Sammanhållningspolitik och miljö" och behövde ett konkret förtydligande. För det första är miljön en faktor för regional utveckling. Miljöns kvalitet är en del av regionens dragningskraft på potentiella investerare. Dessutom innebär själva miljöverksamheten betydande möjligheter till nyan ställning och produktion av varor och tjänster där små och medelstora företag spelar en viktig roll. Slutligen är miljön en viktig källa till diversifiering såväl av verksamheten (t. ex. i landsbygdsområ den) som av arbetskraftens kvalifikationer. För det andra ger själva strukturpolitiken ett dubbelt bidrag till miljön. Strukturpolitiken ligger till grund för viktiga finansiella transfereringar som har en direkt eller indirekt inverkan på miljön och som ger mindre gynnade områden en möjlighet att finansiera de investeringar som krävs för att uppfylla gemenskapens miljönormer, men den är dessutom en vektor för andra instrument som främjar en hållbar utveckling. Strukturpolitiken är ett incitament för att försöka förbättra analysen av ett projekts miljöeffekter eftersom den innehåller krav på att miljöeffekterna utvärderas, att pålitliga statistiska uppgifter tas fram på miljöområdet eller att de fysiska indikatorer upprättas som behövs för att göra en utvärdering av programmen. Strukturfondernas stödåtgärder på miljöområdet möjliggör ett ökat medvetande om miljöfrågor hos allmänheten, t. ex. genom att utbilda arbetskraf ten på nya kompetensområden med anknytning till miljö och genom att uppmuntra de offentliga aktörerna till att utveckla en strategi rörande markplanering och bevarande av naturresurser. I detta sammanhang och mot bakgrund av kravet på komplementaritet var det nödvändigt att förtydliga hur miljöskyddsaspekter beaktas i strukturfondernas nuvarande programplanering. Man frångick därför idén att ägna ett helt avsnitt av årsrapporten om strukturfonderna till komplementa riteten mellan dessa två former av gemenskapspolitik och valde i stället att genomgående visa hur varje sida av strukturfondernas verksamhet kan ha en miljöaspekt och hur denna aspekt beaktas i största möjliga utsträckning i de olika program, som trots allt framförallt syftar till ekonomisk och social utveckling. C. SYSSELSÄTTNINGEN, EN STOR UTMANING FÖR UNIONEN Situationen på arbetsmarknaden är ett centralt problem för Europeiska unionen som för närvarande har cirka 18 miljoner arbetslösa. Vid Europeiska rådets möte i Essen (december 1994) insåg man att kampen mot arbetslösheten och för lika rättigheter är mycket viktig. Den nödvändiga återgången till en varaktig sysselsättning kräver strukturella reformer på arbetsmarknaden och därför har Europeis ka rådet fastställt fem prioriterade handlingsområden för att övervinna de strukturella problemen på arbetsmarknaden. Rådet bad medlemsstaterna att överföra sina rekommendationer till ett flerårigt program. I sitt meddelande om "Strukturpolitik och sysselsättning"5, som presenterades 1995, lägger kommis sionen fram vissa riktlinjer för att se till att användningen av strukturfonderna överensstämmer med de riktlinjer som antogs i Essen och för att förstärka fondernas roll genom att ta med dem i den europeiska sysselsättningsstrategin. Denna strategi går ut på att säkerställa en långvarig tillväxt som medför nya arbeten, utveckla en solidarisk ekonomi utöver den konkurrenskraftiga och högpreste- rande ekonomin, utnyttja möjligheterna till partnerskap så mycket som möjligt samt att mobilisera lokala aktörer. I praktiken rör det sig om att, utan att ifrågasätta den programplanering av strukturfonderna som till största delen antogs 1994, utnyttja det flexibla utrymme som erbjuds i och med genomförandet av GSR/SPD och att koncentrera uppföljnings- och utvärderingssystemen på ett stegvis genomförande av utvalda prioriteringar. Meddelandet presenterades först vid det informella ministermötet i Madrid (30 november — 1 december 1995). Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 21 Slutsatserna vid Europeiska rådets möte i december 1995 i Madrid bekräftade behovet av samordning mellan nationella sysselsättningsåtgärder och gemenskapens strukturpolitik. Strukturfonderna är mycket viktiga för att främja tillväxt och sysselsättning, i synnerhet i medlemsstaterna och i de regioner som är deras främsta förmånstagare. Strukturstödet finansierar investeringarna i infrastruk turen, produktionskapaciteten, de mänskliga resurserna och de tekniska möjligheterna, som förstär ker den regionala ekonomins konkurrenskraft. Detta bidrar till att stödja efterfrågan genom att höja regionernas intäkter. : Detta tillvägagångssätt innebär också att man betonar aktiva och förebyggande åtgärder vilket är en ; aspekt som gjort sig bemärkt inom ramen för mål 4, som genomfördes under hela 1995. Detta tillvägagångssätt manar till en gemensam ansträngning bland alla aktörer som är inblandade i de strukturella stödåtgärderna. Kommissionen har åtagit sig att stödja sina partner i detta arbete. D. RAPPORTENS VIKTIGASTE PUNKTER 1. Finansiellt verkställande under 1995 Under 1995 har av 24,069 miljarder ecu disponibla medel sammanlagt 21,938 miljarder ecu anvisats för samtliga stödåtgärder. Beloppen skall jämföras med motsvarande belopp för 1994 eller 21,323 respektive 19,246 miljarder ecu. Verkställandegraden är således hög och uppgår till 91% (jämfört med 909b år 1994), medan utbetalningen av anvisade medel uppgår till 82% jämfört med 76% år 1994. Det skall betonas att verkställandet av gemenskapens initiativ ökat betydligt under 1995 och uppgår till 91% (motsvarande 2,358 miljarder ecu) av de disponibla anslagen, jämfört med 12% år 1994. Ökningen beror naturligtvis på att de nya planerade programmen till största delen har antagits under 1995. Vad gäller de olika målen uppgick anslagen för mål 1 till 14,518 miljarder ecu, för mål 2 till 1,735 miljarder ecu, för mål 3 och mål 4 till 1,607 miljarder respektive 94,5 miljoner ecu, för mål 5a jordbruk 655,9 miljoner ecu och för mål 5a fiske 179 miljoner ecu, för mål 5b till 571,9 miljoner ecu och slutligen för mål 6 till 125,9 miljoner ecu. Storleken på de anvisade medlen skiljer sig mycket från en fond till en annan i absoluta tal (från 485,5 miljoner ecu för FFU, eller 2% av de samlade anslagen, till 12,211 miljarder ecu för ERUF, eller 56% av de samlade anslagen, men verkställandegraden i procent av de disponibla medlen är likvärdig. Verkställandegraden för varje fond uppgår till 99% (utan åtskillnad mellan de olika typerna av åtgärder) med undantag för ESF där den uppgår till 76%. 2. Koncentration Koncentrationsprincipen är en av huvudprinciperna för 1988 års reform av strukturfonderna. Principen innebär koncentration av stödåtgärderna på vissa mål, geografisk koncentration av stödberättigade områden, finansiell koncentration på de mest akuta problemen och på områden med svårigheter och koncentration av stödet på vissa teman. Utvecklingen vad gäller de tre senare formerna av koncentration har varit obetydlig under 1995, eftersom dessa är föremal för beslut och riktlinjer som togs 1993 och 1994 och som gäller för hela perioden 1994-1999 (1994-1996 med avseende på mål 2)'. Principen om finansiell koncentration som huvudsakligen tagit sig uttryck i fastställandet av finansieringsramar för perioden 1994-1999 har däremot tillämpats på ett konkret sätt under 1995. Kommissionens fortsätter att inrikta sin verksamhet till största delen på mål 1: vad gäller programmen för gemenskapsinitiativ som antogs 1995 uppgår de anslag som anvisats till stödområde 1 till 64% av summan av 1995 års anslag till samtliga initiativ. För budgetåret 1995 * Se årsrapporten 1994. 2^ __ Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 uppgår de åtaganden som verkställts inom stödområde 1 till 66% av alla åtaganden sammanlagt, medan betalningarna till stödområde 1 uppgår till 70% av alla betalningar sammanlagt. Dessa siffror visar dessutom att genomförandet av mål 1 pågår med en anmärkningsvärd dynamik i jämförelse med de övriga strukturåtgärderna. 3. Programplanering Den fleråriga planeringen, som sträcker sig över en period av sex år, är ytterligare ett särdrag för strukturfondernas stödåtgärder. Den infördes 1994 i och med antagandet av största delen av de samlade programplaneringsdokumenten (RGS och därefter operativa program; SPD). År 1995 antogs dessutom programplaneringsdokumenten för de nya medlemsstaterna (totalt 36 plus ytterliga re sex svenska SPD) och ett stort antal program för gemenskapsinitiativ (totalt 265). Granskningen av programmens genomförande vid slutet av åren 1994 och 1995 visar på det hela taget ett relativt tillfredsställande resultat. Vad gäller stöd per stödområde antogs 97% av de planerade ramarna (både som RGS och SPD) i form av SPD, operativa program, globalt stöd eller större projekt. I föregående årsrapport betonades redan att användningen av samlade programplanerings dokument avsevärt hade förenklat planeringarbetet. En granskning av det finansiella verkställandet i sin helhet visar att nära en tredjedel (31%) av anslagen har anvisats under dessa två år och att en femtedel (19%) har betalats ut. Betalningstakten, som återspeglar genomförandet på fältet, borde förbättras generellt sett även om situationen skiljer sig i de olika stödområdena. I tre stödområden stämmer genomförandetakten överens med genomsnittet. Det gäller stödområdet 1, 3 och 5a. I två stödområden, 4 och 5b, har genomförandet av planeringen nått betydligt mindre långt (mål 4: 24% av anslagen anvisade, 12% av anslagen utbetalda; mål 5b: 18% av anslagen anvisade och 10% utbetalda). Genomförandetakten för mål 2, som vid första anblicken ser ut att vara högre på grund av att planering gjorts i treårsfaser (52% av anslagen anvisade och 26% utbetalda), är faktiskt lägre än genomsnittet med hänsyn till perioden 1994-1999 i sin helhet. Planeringens genomförande skiljer sig även från en medlemsstat till en annan. Sammanlagt för alla mål varierar åtagandena i procent av anslagen från 21% för Belgien och Finland till 41% för Förenade kungariket, medan betalningarna i procent av anslagen varierar från 10% för Finland och 11% för Italien till 25% för Förenade kungariket. Vad gäller gemenskapsinitiativen har planeringsprocessen inte varit så enkel. Den betungades av det stora antalet program som presenterades av medlemsstaterna (400 för de femton eller ungefär lika många stödåtgärder som OP och SPD tillsammans) vilket medfört en administrativ överbelastning. Ett stort antal program, tre fjärdedelar, har dock kunnat antas. Dessa utgör 81% av de anslag som tilldelats detolv medlemsstaterna och 42% av de som tilldelats de tre nya medlemsstaterna. Vid det informella rådsmötet i Venedig i maj 1996 erkände kommissionen problemet med det alltför stora antalet program och de svårigheter som detta medför, särskilt vad gäller gemenskapsinitiativen, och insåg behovet att åtgärda detta. 4. Additionalitet För att iaktta additionalitetsprincipen krävs en permanent finansiell uppföljning av de nya program men för perioden 1994-1999 enligt de former som definierades i programplaneringsdokumenten. Förhandsbedömning av additionaliteten kunde i stora drag genomföras under 1994 och genomfördes praktisk taget helt under 1995. Under 1995 inriktades arbetet med additionaliteten framför allt på utvärdering i efterhand av perioden 1989-1993 och uppföljning "under pågående arbete" av den andra perioden. Vad gäller utvärderingen av den första programperioden skiljer sig resultaten beroende på vilket mål och vilken medlemsstat det gäller. För mål 1 och 2 har förfarandet kunnat fullföljas och additionali teten har under 1995 kunnat verifieras för fem medlemsstater, medan det fortfarande var omöjligt att verifiera den i de övriga medlemsstaterna, antingen på grund av ofullständiga uppgifter (tre Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 23 medlemsstater) eller därför att uppgifterna saknades helt (fyra medlemsstater). Vad gäller mål 3 och 4 verifierades additionahtetsprincipen i fyra medlemsstater, medan den är osäker i två och omöjlig att verifiera i fem. Mål 5b är det enda för vilket det från och med 1995 kan bekräftas att additionahtetsprincipen efterlevs i samtliga medlemsstater. Uppföljningen under pågående arbete, slutligen, har under 1995 endast avsett mål 1, dock med begränsat resultat då endast en medlemsstat efterlevt principen och kontrollföreskrifterna. 5. Partnerskap Principen om partnerskap började genomföras mera aktivt under 1995 i samband med inrättandet av övervakningskommittéerna. Vad gäller det regionala partnerskapet är deltagandet av de regionala myndigheterna numera etablerat och fungerar i allmänhet på ett tillfredsställande sätt. Det är dock mindre utvecklat vad gäller övriga territoriella, särskilt lokala, myndigheter. Rapporten visar att situationerna varierar beroende på institutionella förhållanden och typ av stödåtgärd. Rapporten visar hur invecklade förhållandena onekligen är, vilket gör det är angeläget att föra ett resonemang kring förenklingen av övervakningsmetoderna på regional nivå. Vad gäller det samhällsekonomiska partnerskapet pågår en utveckling mot större delaktighet av de ekonomiska och sociala parterna i övervakningskommittéerna, men även där skiljer sig situationen mycket från en medlemsstat till en annan, eftersom partnerskapet varierar från ingen delaktighet alls, indirekt representation eller enkla informationsförfaranden, till ett verkligt deltagande i beslutsprocessen. Kommissionen inser att förfarandet inte skall betungas med allt mer komplexa partnerskapskonstruktioner och att det finns ett behov av att undersöka de lämpligaste formerna för de olika parternas deltagande med hänsyn till deras roll och ansvar. 6. Utvärdering och övervakning Under 1995 fortsatte utvärderings- och övervakningsprocessen sin utveckling i två riktningar. Under nuvarande programperiod inrättades övervakningskommittéerna varvid kommissionen utfärdade gemensamma riktlinjer för intermediär övervakning och utvärdering med syfte att främja en gemen sam ansats hos samtliga parter vad gäller kvantitativ och kvalitativ eller finansiell uppföljning av de olika programmens framskridande. Förfarandet för intermediär utvärdering, som planeras för 1996, sker även den i partnerskap. Syftet är att införa ett systematiskt förfarande för kritisk analys av stödåtgärderna, men införandet går fram långsamt även om det onekligen har gjorts framsteg jämfört med tidigare. En annan aspekt av uppföljningsarbetet är den fortsatta utvärderingen av den första programperioden. De preliminära resultat som mottogs av kommissionen i slutet av 1994 avseende dels mål 3 och 4, dels mål 5b bekräftades under loppet av 1995, medan resultaten för mål 5a och för vissa gemenskapsinitiativ rörande perioden 1991-1993 mottogs under 1995. Även om dessa resultat kommit fram efter programmens antagande kommer de att utnyttjas i samband med nuvarande stödåtgärder, bl. a. inom ramen för de intermediära utvärderingarna. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 25 KAPITEL I PROGRAMMENS GENOMFÖRANDE Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 27 A. STRUKTURSTÖD PER MAL • 1. Inledning 1. 1. År 1995 i programperioden 1994-1999 Tabell 1: Finansiella anslag för perioden 1994-1996/99 (i miljoner ecu) B DK 0 EL E F IRL 1 L N AT P n SE UK T O T A LT M i ll M i ll Mil 3 MiM Mil Si jordbruk fiske Mil Sb M i lt 730. 0 160,0 396. 2 2S. 4 194,9 170. 4 24,3 78. 1 13. 640,0 733,0 I. 6S2. I 104. 5 1. 144. 4 I. 0i9. 9 74. 5 1. 229. 0 56. 0 263. 0 13. 0 266,9 127,0 139,9 $4,0 13. 980,0 0,0 S. 620. 0 0. 0 26. 300,0 1. 130. 0 1. 474. 4 368. 6 445. 6 326. 0 119. 6 664,0 2. 189. 2 1. 763,2 2. 562. 4 299. 6 1. 935. 4 1. 7-13. 3 IS9. 9 2. 239,4 14. 860. 0 684,0 1. 316,3 398,8 814,4 680,0 134. 4 903,7 7. 0 20,7 0. 9 40. 1 39. 0 l. l 6,0 13. 980. 0 0. 0. 150. 0 300,0 922,8 156^ 164,6 118. 0 46. 6 150,0 165. 6 101. 0 334. 0 61. 0 387,8 383. 8 2. 0 411,0 694 258,4 84,6 354,0 331. 0 23. 0 194,0 459,9 160,0 347,0 173,0 130. 1 90. 1 40. 0 138. 0 252,0 2459. 8 2. 142,0 1. 501. 0 329,7 449. 7 361. 0 88. 7 820. 5 »3. 974,6 7. 305,4 11. 0784 2. 0154 6. 327,9 5. 443,7 884,2 6. 887,7 711,9 TOTALT 1. 584,6 452,9 18. 533,0 13. 980,0 30. 382,6 10. 989,2 5. 620,0 18. 9774 74,7 1. (43,6 1. 460,4 13. 980,0 1. 420,1 1. 200,1 7. 602,7 128 JO 1,1 Vad gäller stödet från strukturfonderna per mål har 1995 kännetecknats av följande två viktiga särdrag: antagandet av de nya medlemsstaternas programplaneringar och det faktiska genomföran det av programmen i de tolv andra medlemsstaterna. 1994 däremot var året då programmen antogs och började genomföras. De sista program som väntade på att bli antagna antogs till största delen 1995 och påbörjades (inrättandet av övervakningskommittéer, projekturval) på det hela taget på ett tillfredsställande sätt. Detta visas av resultat som uppnåtts sedan den nya programperioden lansera des för två år sedan. Sammanlagt antogs 407 programplaneringsdokument förutom RGS (dvs. OP, SPD, globalt stöd, större projekt) mellan 1994 och 1995 för de tolv medlemsstaterna. Detta innebär ett genomsnitt på 34 program per medlemsstat, men antalet varierar från 8 program för Danmark och Luxemburg till 83 program för Spanien. För samtliga femton medlemsstater hade, vid utgången av 1995, 442 program antagits varav 35 för de tre nya medlemsstaterna. Om man lägger till programmen för gemenskapsinitiativen, vilka i allt väsentligt godkändes under 1995, uppgår antalet program sammanlagt till 733 för de femton medlemsstaterna (eller i genomsnitt 49 program per medlemsstat: i genomsnitt 29 OP/SPD och 17 PG (program för gemenskapsinitiativ). Tabell 2: Antal programplaneringsdokument antagna under 1994-1995 B DK D EL E F IRL I L N P UK EURI2 AT Fl SE EUR3 jfcuuts: ^&Jttf!>* -, ' K'~ 't 7* Y- A 1 1 1 2 1 2 1 5 1 0 1 1 0 1 v:4 -AX1? •;•?*' v>. w M i ll Mil 2 Mil 3 Mil 4 Mil St jordbruk Mil Sa fiske Mil Sb Mil 6 31 53 11 1 4 5 5 6 1 3 18 9 12 1 11 1 8 2 l 1 2 1 1 6 19 1 1 2 1 20 10 24 11 16 1 2 1 13 1 2 1 2 1 1 1 5 1 1 2 1 5 17 3 13. 1 0 2 1 11 -V<164 z. >n$0 *. ;!» <* 1 4 1 1 2 1 7 Totalt mål. À-23 >-. \. S 60 « 31 « 30 10 v;; 68 y-?* • W9, ^7- :-\iï i 401 17 v-;? •>* 9 Gemenskaps initiativ Interreg/Peace övriga(l) 16 5 61 10 23 41 6 19 4 12 11 28 248 4 2 2 ; 8 ll^lre 41 TOTALT (I) inklusive Retex for 1993 13 127 41 106 97 16 87. '•12 ; 28 •--•28 59 65S 21 Ï-S'U * • • : '! ! x-»\ 43 M&733 ' Läsaren görs uppmärksam på följande: stödåtgärderna för de nya medlemsstaterna har samlats i ett enda avsnitt under punkten A. 7 i detta kapitel. Om inget annat sägs hänför sig samtliga belopp som anges i denna rapport till priserna under året då stödåtgärderna antogs (1994 eller 1995) vad gäller programplaneringen och till löpande priser vad gäller det finansiella verkställandet i form av åtaganden eller betalningar. 28 Sjunde årsrapporten — Strukturfoiulertia 1995 Jämfört med planeringen för perioden 1994-1999 kan antagandet av programmen anses vara tillfredsställande vid utgången av dessa första två åren. 97% av de planerade anslagen har antagits i form av SPD, OP, globalt stöd eller större projekt. I fyra fall- mål 2, 3, 5a fiske och 6 — antogs samtliga stödåtgärder redan under 1995. För tre andra mål- 1, 5a jordbruk och 5b — är antagande- procenten mycket bra (mellan 96 och i det närmaste 100%): vad gäller mål 1 hade samtliga SPD redan antagits under 1994 (1995 för Österrike) och bland de stödåtgärder inom de olika RGS som återstår att antas finns endast teknisk assistans till Tyskland och Grekland och några OP i Grekland, Spanien och Italien. Vad gäller mål 5a jordbruk har samtliga SPD antagits, förutom de som omfattas av förordningarna (EEG) nr 866/90 och 867/90 där ett antal OP för Italien inom ramen för en RGS ännu inte antagits. Vad gäller mål 5b återstår antagandet av SPD för Sverige och programmet för teknisk assistans till Frankrike. Antagandeprocenten är endast lägre för mål 4 (75%) vilket beror på dels att Förenade kungariket ännu inte presenterat något program för perioden 1994-1996, dels att ett SPD för Sverige återstår att anta. Vad gäller situationen för varje medlemsstat uppgår antagandeprocenten för alla mål sammantagna i det stora flertalet av de tolv medlemsstaterna till 100% (Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Irland, Luxemburg, Nederländerna, Portugal). För tre medlemsstater (Grekland, Italien och Spa nien) ligger procentsatsen mellan 90 och 100% beroende på att några operativa program inom mål 1 återstår att antas i var och en av dessa medlemsstater. I Förenade kungariket är procentsatsen 96% om den särskilda situation som gäller för mål 4 tas med i beräkningen (de övriga programmen har antagits i sin helhet). Även i de tre nya medlemsstaterna har situationen kommit långt i slutet av 1995, eftersom samtliga stödåtgärder till Finland och Österrike har antagits, medan de SPD som gäller mål 4 och 5b i Sverige återstod att anta. Tabell 3: Antagna stödåtgärder under 1994-1995 (SPD, operativa program, globalt stöd, större projekt) i procent av anslagen för programperioden 1994-1996/99 M i ll M il 2 M il 3 M il 4 M il 5* jordbruk M il Si fiske Mil Sb M il 6 IRL 100% EL 98% B 100% 100% 101% 101% 100% 100% 100% DK 100% 100% 100% 100% 100% 100% D 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% E 94% 100% 100% 100% 100% 100% 100% F 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% I 9 1% 100% 99% 100% 100% 100% 100% L 100% 100% 99% 100% 100% 100% N- 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% AT 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% TOTALT 100% 100% 100% 9 8% 9 5% 100% 100% 9 3% 100% 100% 100% 9 9% p 99% n SE UK 100% 100% 100% 0% 100% 100% 100% 9 6% T O T A LT 9 6% 100% 100% 7 5% 100% 100% 9 8% 100% 9 7% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 0% 100% 100% 0% 100% 7 4% Ur finansieringsynpunkt förverkligas programmen generellt sett i relativ normal takt. Globalt sett uppgår anslagsåtagandena vid utgången av de första två åren till ungefär en tredjedel (31%) vilket faktiskt i huvudsak motsvarar åtaganden som gjordes under 1995 eftersom programmen till största delen antogs under andra halvåret eller slutet av 1994. Tabell 4: Anslagsåtaganden 1994-1995 i absoluta tal och i procent av anslagen (i miljoner ecu) EL 4. 544,9 33% • B 107. 0 15% 62. 2 39% 97,8 24% 4. 6 18% 53,0 31% 4. 1 17% 9. 2 12% DK. 30. 3 S4% 8S. 0 32% 6. 0 46% 38. 7 30% 46. 6 33% 9. 8 18% D 3. 892,1 29% 286,9 39% 307,8 18% 29,6 28% 322. 7 30% 24,9 33% 261,7 21% E 8. 372. 4 34% 659,2 58% 426,6 29% 118,1 32% 101,9 31% 39,8 33% 162. 1 24% F 497. 6 23% 904. 4 51% 778,4 30% 95. 4 32% 678. 6 39% 63. 3 33% 373,2 17% IRL 1. 680,1 30% P 4. 548,8 33% I 3. 024,7 22% 299,9 44% 200,5 15% 60,6 15% 117. 5 17% 44. 8 33% 107. 0 12% L * 8. 0 114% 6,5 31% 0. 5 59% 12,2 31% 1. 1 100% 0,8 14% N 37,2 25% 105,0 35% 282. 3 31% 22. 2 14% 25. 3 21% 9. 2 20% 25. 6 17% AT 28,8 17% 54,1 54% 64. 1 19% 11. 7 19% 61. 5 16% 2. 0 100% 78. 3 19% M i ll % av inslagen Mil 2 % iv anslagen Mal 3 % av anslagen Mil 4 % av anslagen Mål Sa jordbnik % av anslagen Mål Sa fiske % av anslagen Mil 5b % av anslagen Mål 6 % av anslagen TOTALT % av aiulagtn 337,8 21% 216. 3 33Y. 5. 125,6 28% 4. 544,9 33% 9. 880,1 34% 3. 390,9 31% 1. 680,1 30% 3. 855,0 22% 29,1 39% 5063 27% 300^ 21% 4. 548,8 33% Fl SE * 31. 1 45% 60,3 23% 14. 8 18% 61,4 19% 23,0 100% 32. 8 17% 81,0 18% 304^ 21%. 105,8 66% 73. 0 21% 0,0 13,7 15% 40,0 100% 0. 0 44,9 18% 277,4 31% UK 532,3 23% 1. 250,0 58% 975. 0 65% 0,0 85,2 24% 14,8 17% 120. 7 15% - 2. 978,0 41% Totalt 27. 265. 9 30% 3. 796,9 52% 3. 357. 1 30% 363,6 24% 1. 571,6 29% 313. 4 35% 1. 181. 2 18% 125. 9 18% 37. 9753 31% Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 29 Vad gäller betalningarna, som återspeglar stödåtgärdernas framsteg på fältet eftersom de är beroen de av den slutliga stödmottagarens avrop, uppgår procentsatsen till 19%. Detta visar vilken eftersläp ning som uppstod under 1994, men verkar följdriktigt med tanke på att betalningarna huvudsakligen hänför sig till 1995. Tabell 5: Betalningar under 1994-1995 i absoluta tal och i procent av utbetalda anslag (i miljoner ecu) B 79. 8 11% 29. 3 18% 74. 5 19% 2. 3 9% 16. 5 10% 3. 3 13% 4. 6 6% DK. 20,0 36% 74. 2 28% 3,0 23% 19. 2 15% 303 22% 5. 7 10% D 2. 470. 1 18% 156,9 21% 234,3 14% 14. 8 14% 209,8 20% 16. 1 22% 134,2 11% EL 2. 760,7 20%. '*. * " E 5. 570. 0 23% 448. 0 40% 244,5 17% 65. 8 18% 80,3 25% 10,0 8% 118,4 18% F 286. 7 13% 423. 3 24% 503,7 20% 47. 7 16% 402. 8 23% 41,1 22% 207,9 9% ML 1. 369. 6 24%. " ". " " I 1. 555. 4 12% 150,0 22% 100. 2 8% 30,3 8% 58,7 9% 11,2 8% 53,5 6% L ' 4. 0 57% 5. 6 27% 0,3 38% 5,4 14% 0. 2 15% 0. 4 7% N 19,6 13% 52. 5 18% 253,3 27% 11. 1 7% 12,2 10% 6. 2 13% 12,6 8% AT 14. 4 9% 21. 4 21% 32. 0 10% 5,9 10% 30. 7 8% 0,2 10% 39,2 10% P 3. 263,4 23%. ' ". ; M i ll % iv anslagen Mål 2 % av anslagen Mål 3 % av anslagen Mål 4 % av anslagen Mål Sa jordbruk % av anslagen Mål Sa fiske % av anslagen Mil 5b % av anslagen Mål 6 % av anslagen TOTALT % av anslagen 2103 13% 152,4 23% 3. 236,2 17% 2. 760,7 20% 6437,0 23% 1. 9133 17% 1. 369,6 24% 1. 959,4 11% 15,9 21% 3673 20% 1433 10% 3. 263,4 23% Fl SE • 15. 6 22% 30. 2 12% 7,4 9% 30,7 9% 6. 9 30% 15. 9 8% 40. 5 9% 147,2 10% 38,1 24% 36. 5 11% 0,0 6,9 8% 12,0 30% 0,0 22. 5 9% 115,9 13% DK 331,4 14% S 18. 9 24% 818. 6 55% 0,0 41,7 12% 11. 8 13% 69. 4 8% - 1. 7913 25% Total l 17. 721. 1 20% 1. 877,8 26% 2. 407,6 22% 188,7 12% 914,9 17% 149. 3 17% 661. 9 10% 63. 0 9% 23. 9842 19% 1. 2. En större integration av miljöfrågor Införandet av strukturfondernas andra programperiod sammanföll med strävan mot ökad integra tion av miljöaspekter i de olika gemenskapspolitiska åtgärderna i syfte att främja en hållbar utveckling. Därför inriktades bl. a. femte åtgärdsprogrammet för miljön i större grad på förebyggan de av miljöproblem och på en breddning av uppsättningen av styrmedel. Därvid prioriterades fem verksamhetssektorer (industri, transport, energi, jordbruk och turism) som får ett mycket omfattan de finansiellt stöd av strukturfonderna inom ramen för utvecklings- eller omställningsmål. Vidare fastställdes, med anledning av kommissionens granskning av regionernas utveckling, kvarstående behov av miljöinfrastrukturer i de minst gynnade regionerna2 och, i bredare bemärkelse, av fysisk planering i samband med fördelningen av verksamheter eller infrastrukturer, särskilt i femte åtgärds programmets målsektorer3. I de nya bestämmelserna om strukturfonderna infördes principen om en hållbar utveckling i planeringsprocessen och fastställdes de krav som skall iakttas i de regionala utvecklingsplanerna (uppskattning av miljöns tillstånd, utvärdering av de planerade verksamheternas miljöeffekter, kvantifierade miljömål för prioriterade åtgärdsområden, miljömyndigheternas engagemang). Genom dessa krav har bedömningen av programmens miljöeffekter förbättrats betydligt4. Vid sidan av denna bedömning och skyldigheten att iaktta miljölagstiftningen vid genomförandet av programmen beviljar strukturfonderna ett mycket omfattande och varierande finansiellt stöd till miljöskydd, förutsatt att stödet har anknytning till regionens ekonomiska utveckling. Stödet är desto större som de olika aktörer som engageras i genomförandet av strukturfonderna på alla nivåer numera är ense om att miljön inte längre skall betraktas som en fristående sektor, utan som ett väsentlig inslag i den hållbara utvecklingen som leder till ekonomiska initiativ och innovationer och därmed skapar sysselsättning, särskilt på lokal och regional nivå. Strukturfonderna som medel för att främja en hållbar utveckling Mellan 1989 och 1993 anslogs 2,751 miljarder ecu (dvs. ungefär 7% av det sammanlagda stödbelop pet) till åtgärder inom mål 1, 2 och 5b som är direkt miljörelaterade. Skydd och förbättring av miljön 2 Se femte periodrapporten om regionernas socioekonomiska utveckling. ' Se Europa 2000+ — Samarbete för fysisk planering av det europeiska territoriet. 4 Se årsrapporten 1994. 30 Sjunde årsrapporten — Sirukturfotulerna 1995 kan därför sägas vara en aspekt som tas hänsyn till sedan 1988 års reform av strukturfonderna. För den nya perioden 1994-1999 (fram till 1996 vad gäller mål 2) har sammanlagt 9,445 miljarder ecu anslagits till miljöändamål i dessa områden (dvs. 9% av det sammanlagt planerade stödet). Tabell 6: Strukturfondernas regionala mål — direkta miljöåtgärder i programperioden 1994-1996/99 (EUR 12 — i miljoner ecu — 1994 års priser) Måll Mål 2 (94-99) Totalt Miljö (94-96) Totalt Miljö Mil 5b (94-99) Totalt Miljö Totalt målen TOTALT Miljö (1) Det år inte möjlig B DK 730 92 160 8 78 7 968 107 t ait ange c. - - 56 pmtn 54 pni(l) 110 0 xaku siffro EL 13. 980 624 D 13. 640 1. 106 733 s: 1. 229 207 15. 602 1J65J F 2. 189 323 1. 763 103 2. 239 245 6. 191 671 r di miljöåtgärderna i stor utsträckning ingår E 26. 300 3. 034 1. 130 40 664 67 28. 094 3. 141 - 13. 980 624 - IRL 5. 620 74 - - - - 5. 620 74 1 14. 860 1. 867 684 48 904 94 16. 448 2. 009 andra ulgiftskatcgorier. L N - - 7 2 6 I 13 3 150 5 300 5 150 36 600 46 1' 13. 980 1. 056 - - - 13. 980 1. 056 UK 2. 360 146 2. 142 138 820 64 5. 322 348 Totalt 93. 809 8327 6. 975 397 6. 144 721 106. 928 9. 445 100% 8,9% 100% 5,7% 100% 11,7% 100% 9% Strukturfonderna gör många och varierande insatser för att främja en hållbar utveckling. Dessa insatser kan anses göras vid två olika tidpunkter — vid planeringen av stödåtgärden och vid det konkreta genomförandet — och i fyra olika former. Under planeringsfasen förutsätter stödet från strukturfonderna direkta investeringar på miljöområ det. Investeringarna avser två typer av åtgärder: • Direkta investeringar i miljöprojekt. Det gäller oftast modernisering och utveckling av infrastruk turer i samband med vissa nyckelområden i det femte åtgärdsprogrammet för miljön (vatten, avfall, kust- och flodområden, stadsmiljö särskilt den industriområden, naturliga livsmiljöer och biologisk mångfald). På dessa områden kvarstår behovet av infrastrukturer kvar, särskilt i de mindre gynnade områdena (se tabellen nedan), eller också uppstår det med förnyad intensitet på grund av omstruktureringsbehov i industri eller jordbruk. Behoven varierar mycket från en region till en annan, vilket framgår med all tydlighet från hur investeringarna fördelas. Nyckelområdet vatten — sanering, uppsamling, fördelning och förvaltning av vattenresurser från kustområden eller inlandet — upptar den största delen (83%) av miljöinvesteringarna i mål 1. Däremot är det bekämpning av föroreningar och avfallshantering som tilldrar sig den största delen av investering arna (53%) i industriregioner inom mål 2 och detta nyckelområde upptar även ett stort utrymme (30%) i landsbygdsområdena inom mål 5b. Inom ramen för mål 5b slutligen avser nästan 60% av de direkta miljöåtgärderna förvaltning av livsmiljöer, landskapsvård och biologisk mångfald. ' Tabell 7: Årliga investeringsbelopp som fordras mellan 1993 och 2003 för att få miljöinfrastrukturen i de minst gynnade områdena att uppfylla kraven enligt de europeiska direktiven (miljoner ecu — 1994 års priser) Medlemsstat Avloppsvatten frän tätorter Hushållssopor Industriavfall och farligt avfall Vattenförsörjning TOTALT Spanien Grekland Irland Italien Portugal Totalt Källa: femte periodrapporten om regionemas socioekonomiska situation och utveckling 458 240 95 208 113 656 19 35 20 15 35 105 10 2 7 14 14 37 372 95 30 288 149 562 859 372 152 525 311 1. 360 • Förebyggande investeringar. Detta är åtgärder för att tillämpa basprinciperna och rekommenda tionerna enligt femte åtgärdsprogrammet för miljön, dvs. åtgärder som vidtas vid källan genom att de uppmuntrar utvecklingen av produktionsprocesser, kombinerar direkta och indirekta incitament och diversifierar styrmedlen. De åtgärder som finansierades gäller särskilt vissa sektorer: industri och i synnerhet SMF (produktiva investeringar i s. k. "gröna produkter", "ren teknologi" och energibesparande förfaranden), energi (främjande av förnybara energikällor, en mer rationell energianvändning i de transeuropeiska näten), transport (främjande av kollektiv- Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 31 transport i stadsmiljö och av kombinerade transportsätt på global nivå, samordning inom ramen för de transeuropeiska näten), jordbruk (främjande av jordbrukets diversifiering mot miljövänli ga förfaranden, samordning med de miljövänliga jordbruksåtgärder som omfattas av reformen av jordbrukspolitiken), turism där en mer rationell utveckling eftersträvs med minskad miljöbelast ning (bl. a. "grön turism"). Med förebyggande åtgärder åsyftas även indirekta långsiktiga åtgär der, närmare bestämt miljöforskning i förbindelse med tekniska tillämpningar och arbetskraftens utbildning i ny miljöteknik. Båda dessa områden, forskning och utbildning, tilldelas särskilda anslag inom ramen för mål 1 och 2. Dessa uppgår till 1% av anslagen för miljöändamål för mål 1 och till 6% för mål 2. Under programmets genomförandefas inriktas miljöåtgärderna mer på efterlevnaden av lagbestäm melser och föreskrifter. Stora ansträngningar som säkerligen bör fortsätta och ökas har gjorts på följande två områden: Förbättring av utvärdering och övervakning. Framstegen är särskilt påtagliga vad gäller förhands bedömning av regionala utvecklingsplaner och program, i enlighet med de nya bestämmelser som lägger tonvikten på bedömningen av programmens miljöeffekter. Följaktligen har miljömål systematiskt införts och kvantifierats i planeringsdokumenten (RGS eller SPD), varvid uppmärk samheten särskilt riktades på noggrannheten av indikatorerna för miljöeffekter, som faktiskt har blivit bättre. Både utvärderingen och övervakningen av programmens inverkan på miljön kan dock utan tvekan förbättras ännu mer (se nedan). Kvantifierade miljömål Programplaneringsdokumenten för perioden 1994-1999 omfattar en rad kvantifierade mål på miljöområdet. I mål 1-områdena står hushållning med vatten och avfallshantering högst på prioriteringslistan, vilket kan belysas med följande exempel: i Spanien måste vattenreningsverkens kapacitet öka från 59% till 75% av befolkningen och kapaciteten för hantering av giftigt och farligt avfall måste öka från 0,5 till 1,2 miljoner ton. I Grekland måste kvaliteten på ytvattnet förbättras med 10% och hanteringen av hushållsavfall öka från 25 till 45%. På Irland måste återanvåndningen av hushållssopor öka från 8 till 15%. I Italien (Mezzo- giorno) måste anläggningarna för avfallshantering byggas ut för att täcka 70% av befolkningen i stället för nuvarande 50%. I Portugal slutligen måste det allmänna systemet för dricksvattenförsörjning byggas ut till att omfatta 95% av befolkningen i stället för nuvarande 77%. • Projekturval och -genomförande. Det är av grundläggande betydelse att hänsyn tas till miljön på detta stadium för att garantera att investeringarnas får önskad effekt och säkerställa att förhands bedömningen görs på ett korrekt sätt. Enligt de nya bestämmelserna kan miljömyndigheterna engageras i genomförandet och i uppföljningen av miljökänsliga åtgärder. Därtill kommer att miljödirektiven skall följas, för strukturfondernas del i huvudsak direktivet om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt5 samt fågelskydds- och habitatdirekti- vet. Bestämmelserna om och standardklausulerna i programplaneringsdokumenten kräver ut tryckligen att dessa direktiv skall följas. Erfarenheterna visar dock att dessa undersökningar bör förbättras beträffande kvalitet, öppenhet och insyn. Likaså bör hänsyn till en ur miljösynpunkt hållbar utveckling ingå i urvalskriterierna för bidragsberättigade projekt. På dessa två områden är det övervakningskommittéerna som ansvarar för att framsteg görs. Meddelandet om "Sammanhållningspolitik och miljö" För att göra en sammanfattning av läget om vilka framsteg som redan gjorts rörande integration av miljön i politiken om ekonomisk och social sammanhållning, antog kommissionen 1995 ett medde- 5 Rådets direktiv av den 27 juni 1985, 85/337/EEG, EGT nr L 175, 5. 7. 1985. 32 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 lande om "Sammanhållningspolitik och miljö"*. Även om meddelandet erkänner att framsteg har gjorts, fastställs ett antal riktlinjer för att öka hänsynstagandet till miljön i strukturfondernas stödåtgärder: • Kommissionen kommer att öka sina ansträngningar för att få förståelse för betydelsen av förebyggande åtgärder som är nyckeln till en hållbar utveckling. Det finns planer på att genomfö ra en kritisk granskning av programplaneringsdokumenten för att fastställa vilka förebyggande åtgärder som kan förstärkas i framtiden. • För att uppmuntra investeringar som är förenliga med en hållbar miljö kommer kommissionen att prioritera miljöåtgärderna vid antagandet av nya program eller översyn av befintliga sådana. Därför planerar kommissionen att oftare använda sig av möjligheten till procentuell differentie ring av gemenskapens stödsatser till förmån för miljön, i enlighet med bestämmelserna i artikel 13 i ramförordningen. • Kommissionen kommer att föra intensivare diskussioner med medlemsstaterna och regionerna för att förbättra programmens målsättningar och indikatorer på miljöområdet. Detta gäller såväl utvärdering av projekt ur strategisk synpunkt som bedömning av själva projekten. Därvid kommer övervakningskommittéerna att spela en avgörande roll, medan ansvaret för själva genomförandet av programmen kommer att åvila medlemsstaterna. • Vad gäller projekturval och projektens genomförande efterlyser kommissionen en bättre tillämp ning av miljölagstiftningen som t. ex. direktivet om projektens inverkan på miljön. Kommissionen har för avsikt att spela en aktivare roll när det gäller att förebygga överträdelser av miljölagstift ningen och kommer om nödvändigt att strikt tillämpa påföljderna, inklusive återbetalning av gemenskapsansiag. För att förbättra och påskynda informationsgivningen i detta sammanhang skulle dialogen med de organisationer som inte företräder miljöintressen kunna förbättras. • Eftersom strukturfondernas stödåtgärder bör gå längre än att enbart följa miljöbestämmelserna understryker kommissionen att det är nödvändigt att kravet på en hållbar utveckling återspeglas i valet av stödberättigade projekt och i urvalskriterierna såväl på det ekonomiska och sociala planet som i miljöhänseende. I detta sammanhang kommer kommissionen att öka överläggningarna med medlemsstaterna och regionerna inom ramen för övervakningskommittéerna. • Eftersom miljömyndigheternas kunskaper är av avgörande betydelse för utformningen och genomförandet av programmens miljömässiga aspekter kommer kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att öka dessa myndigheters kunnande och engagemang i dessa frågor. 1. 3. Övervakning och intermediär utvärdering Utökning av övervakningen Ansvaret för att övervaka och utvärdera strukturåtgärderna i medlemsstaterna, vars förbättring är ett av syftena med de nya bestämmelserna och av stor betydelse för fondernas effektivitet, vilar på övervakningskommittéerna, varvid hänsyn tas till de berörda fondernas specifika natur och till lokala, regionala och nationella förhållanden. I de nya bestämmelserna betonas även behovet av en bättre förhandsbedömning och av ett förfarande som går utöver den rent finansiella kontrollen av användningen av gemenskapsmedel i praktiken och följer upp det konkreta genomförandet, resulta ten och effekten av de åtgärder som medfinansierats. Vad gäller övervakningens rent kvantitativa aspekter kan nuvarande programgeneration (1994-1996/99) anses vara betydligt bättre än den föregående. Vad gäller de kvalitativa aspekterna behöver de övervakningssystemen och de bedöm nings- och utvärderingsmetoder som används för närvarande med all säkerhet förbättras. I detta syfte har kommissionen utarbetat ett arbetsdokument "Gemensam vägledning för intermediär övervakning och utvärdering" som innehåller riktlinjer för att hjälpa dem som ansvarar för genom förandet av strukturfonderna i medlemsstaterna. Avsikten med vägledningen är att klargöra vad som omfattas av övervakning och utvärdering samt att tjäna som referensschema. Den är tillräckligt « KOM(95)509 slutlig, 22. 9. 1995. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 33 flexibel för att kunna anpassas till mycket olika förhållanden i medlemsstaterna, men utgör samtidigt ett sammanhängande tillvägagångssätt på gemenskapsnivå för att ta itu med dessa frågor. Därige nom stöds de krav på övervakning som ingår i varje RGS och SPD. Det bör understrykas att det därvid inte är kommissionens avsikt att ålägga medlemsstaterna en enhetlig ram, utan att ge dem ett arbetsdokument som kan användas som en gemensam referensram. För att de övervakningsföres krifter som fastställs skall vara effektiva betonas följande punkter i vägledningen: • De uppgifter som behöver samlas in för att få nödvändiga uppgifter om åtgärderna, deras resultat och inverkan, skall definieras. Innehållet skall definieras av de uppgifter som skall lämnas till övervakningskommittéerna vars sammanträden utgör det viktigaste momentet i fråga om övervakning av stödåtgärderna och granskning av såväl de uppgifter som framkommer genom övervakningen som av resultaten av intermediära utvärderingar och av programändringsförslagen. Stor uppmärksamhet skall ägnas åt de årliga verksamhetsrapporter som överlämnas till kommis sionen och som innehåller information om de åtgärder som vidtagits och deras resultat, de framsteg som gjorts i förvaltningen, de allmänna operativa förutsättningarna, resultaten av utvärderingarna under projektens gång och kommittéernas överläggningar och beslut under programperioden. Genomförande av de intermediära utvärderingarna i Allmänna principer. Huvudsyftet med intermediära utvärderingar är att förstärka övervakningsmek- : anismen och att ge övervakningskommittéerna tillgång till ett effektivt instrument för dess förvalt ning och stödinsatser. De omfattar en kritisk granskning av alla insamlade data, bl. a. inom ramen för övervakningen, och en analys av hur de eftersträvade målen stegvis har nåtts, varvid eventuella avvikelser förklaras och en bedömning görs av interventionernas förväntade resultat. De innehåller även en bedömning av pågående interventioners giltighet och av de eftersträvade målens relevans. Utvärderingarna tillåter övervakningskommittéerna att underbygga sina bedömningar och utgör ett underlag för konkreta förslag avsedda att, om nödvändigt, förbättra eller anpassa åtgärderna till de behov som uppstår under genomförandet, i enlighet med de ändringsmöjligheter som föreskrivs i bestämmelserna. Stödåtgärder som sträcker sig över en längre period än tre år blir i regel, efter ; utgången av tredje året, föremål för en utvärdering i mellantid med syfte att genomföra de ändringar i som eventuellt behövs. De skall även underkastas en utvärdering i efterhand efter utgången av \ referensperioden. Med hänsyn till att stödåtgärderna inom stödområde 2 sträcker sig över treårspe rioder, har det beslutats att ersätta utvärderingen i halvtid med en preliminär översikt över de ! interventioner som genomförts under första fasen av programperioden. Den operativa organisationen * Den intermediära utvärderingen innebär att ett förfarande införs för att systematiskt och kritiskt granska de data som samlats in genom övervakningssystemet. Varje övervakningskommitté måste inrätta ett sådant system för att samla in kvantifierade data om åtgärdernas materiella och finansiella förverkligande, samt om vilka resultat och effekter som har fastställts. Därtill kommer att övervak ningskommittéerna, i partnerskap med kommissionen, skall organisera själva övervakningsproces sen: val av oberoende utvärderare (expert eller expertgrupp), utformning av kravspecifikationen, fastställande av rapporternas periodicitet och av de uppgifter som skall tillhandahållas utvärderaren, utnyttjande av utvärderingsrapporterna. Organisationen skall vara samordnad med övervaknings kommittéernas egen arbetstidtabell och förvaltningsarbete. I regel och med hänsyn till kraven i bestämmelserna planeras organisationen av den intermediära utvärderingen av mål på sex års sikt på följande sätt: • En preliminär rapport om utvärderingens genomförbarhet som innebär en granskning av pro gramplaneringsdokumentets kvalitet och innehåll samt av det övervakningssystem som inrättats. 34 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995, • En halvtidsrapport efter utgången av tredje verksamhetsåret med efterföljande kompletterande rapporter. • En första balans i slutet av 1999 som kommer att användas som underlag för den slutliga utvärderingen i efterhand. När det gäller mål 2 kommer halvtidsrapporten att ersättas med en granskning före utgången av 1996 av de första resultaten vilken kommer att konsolideras med utvärderingen i efterhand av mål 2 för perioden 1989-1993. Genomförandets aktuella läge Efter antagandet av RGS, SPD och andra former av stöd till mål 1, 2 och 5b förde kommissionen överläggningar med medlemsstaterna rörande uppläggningen i allmänhet av den intermediära utvär deringen. Efter förhandlingar som ofta varit mödosamma har man enats om en lösning som, med ibland mycket varierande tolkningar, har lett till att uppläggningen godkändes vid det informella rådet i Madrid i december 19957. Införandet av övervakningskommittéernas utvärderingssystem sker dock mycket långsamt och stöter ofta på organisationssvårigheter. Vid slutet av december 1995 hade av 130 kommittéer eller underkommittéer inom mål 1 endast 8 utsett en expert (Irland, belgiska Hainaut och Korsika), 80 planerat anbudsinfordringar för första halvåret 1996 och 40 inte fattat något beslut alls. Vad gäller de 80 kommittéer som planerat anbudsinf ordringar har kommissionen sett till att övervakningskommittéerna fastställer och antar särskilda kravspecifikationer så att förfarandet för val av utvärderare kan påbörjas. Inom mål 2 är läget för de intermediära utvärderingarna olika från ett land till ett annat, vilket kommer att förtydligas från fall till fall. Övervakningskommittéerna har särskilt fäst sin uppmärk samhet på det praktiska genomförandet. I slutet av december 1996 hade endast tre kommittéer (två i Tyskland och en i Belgien) av 80 utsett en utvärderare. Danmark, Sverige och Finland hade lanserat sin anbudsinfordran medan Frankrike och Nederländerna planerade att göra det. Spanien, Italien, Förenade kungariket och Österrike hade inte vidtagit några åtgärder. Det var därför svårt att vid utgången av 1995 förutse hur många översikter som verkligen kunde upprättas före slutet av 1996 och användas under andra fasen av programperioden för mål 2 (1997-1999). Även vad gäller mål 3 och 4 har riktlinjerna från den gemensamma vägledningen för intermediär övervakning och utvärdering presenterats för medlemsstaterna inom ramen för övervakningskom mittéernas möten eller ad hoc-sammanträden. Det gällde att öka medvetenheten hos Socialfondens parter om värdet av utvärderingen av planerings- och förvaltningsarbetet, så att övervakningskom mittéerna tar hänsyn till utvärderingsresultaten vid förvaltningen av stödåtgärderna. För att ge struktur åt värderingsmetodiken har tekniska utvärderingsgrupper inrättats inom övervakningskom mittéerna. Detta har inte varit problemfritt på grund av den tid som behövdes för att genomföra valet av oberoende utvärderare vilket i december 1995 fortfarande inte hade skett i samtliga medlemsstater. De oberoende utvärderarnas första rapport förväntas vara klar i början på 1996. Rapporten kommer att göra det möjligt att ställa en diagnos på nuvarande övervaknings- och utvärderingssystem och att göra rekommendationer för att förbättra dessa inom ramen för de intermediära utvärderingarna. Den första utvärderingsrapporten kommer att vara tillgänglig i början av 1997. Vad gäller mål 5b grundas den intermediära utvärderingen på de riktlinjer som antogs i september 1994 av Ständiga kommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling. Utvärderingen bör göra det möjligt att få fram de första resultaten av programmens genomförande och effekter i mitten av 1997. De utvärderare som håller på att utses kommer även att medverka vid utarbetandet av övervakningskommittéernas årsrapporter, både vad gäller sammanställning och analys av uppgifter na. 7 Se kapitel III. A. 3, informella rådet i Strasbourg och Madrid. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 35 På det hela taget bör dock understrykas att framsteg har gjorts jämfört med den förra programperio den. Övervakningskommittéerna kommer därför att ha större möjligheter att förvalta gemenskaps stödet på ett effektivare sätt och med större öppenhet och insyn. Det bör dock säkerställas att gemenskapens utgifter ger en betydelsefull ekonomisk och social avkastning. 1. 4. Verifieringen av additionaliteten Arbetet med verifiering av additionaliteten under 1995 har inneburit mycket stora ansträngningar på det bokföringsmässiga och statistiska planet både för kommissionen och medlemsstaterna. Detta har medfört att samtliga parter har fått ökad medvetenhet, ibland icke utan förbehåll, om satsningens innebörd, nämligen att garantera att de offentliga utgifterna till de stödberättigade regionerna, vare sig de medfinansieras av strukturfonderna eller ej, hålls på minst samma nivå under nuvarande programperiod som under föregående period 1989-1993 om man vill att de verkligen skall få den önskade effekten. Resultaten av dessa arbeten är dock mycket skiftande beroende på hur långt verifieringen har kommit, vilket mål eller vilken medlemsstat det gäller. • Förhandsbedömning av additionaliteten i •• Vad gäller mål 1-området gjordes under 1994 en förhandsbedömning av additionahtetsprincipen för i perioden 1994-1999 rörande de stödberättigade regionerna i de tio berörda medlemsstaterna inom ! ramen för förberedelserna och vid antagandet av programplaneringsdokumenten. Är 1995 gjordes en likande bedömning för Österrike (Burgenland). Ett problem kvarstod dock vad gäller Frankrike. Frankrike hade åtagit sig att lämna aktualiserade uppgifter vad gäller de finansiella tabellerna i SPD före den 31 december 1994, eftersom de uppgifter som lämnats tidigare inte i tillräckligt hög grad återspeglade de sammanlagda offentliga utgifterna inom mål 1. Åtagandet har inte uppfyllts 1994 och uppfylldes ej heller 1995, eftersom kommissionen vid årets utgång fortfarande inte erhållit nya uppgifter för de franska SPD inom stödområde 1. Även i de stödberättigade mål 2-områdena utfördes en förhandsbedömning av additionaliteten under , 1994 i de nio berörda medlemsstaterna, förutom Belgien, Frankrike, Italien och Luxemburg, för vilka en undantagsbestämmelse infördes i besluten om antagande av programplaneringsdokumenten. ! Enligt denna bestämmelse skall strukturfonderna innehålladen andra förskottsutbetalningen till ? dess j att de relevanta uppgifter som behövs för att göra en förhandsbedömning av additionaliteten lämnats j in. Undantagsbestämmelsen avskaffades i maj 1995 för Belgien och i december 1995 för Frankrike ! sedan de siffror som behövdes för att kontrollera additionalitetsprincipen hade överlämnats. Bestäm- ' melsen gällde i slutet av 1995 dock fortfarande för Italien och Luxemburg». För de tre nya j medlemsstaterna kontrollerades additionahtetsprincipen 1995 vid antagandet av programplanerings- dokumenten inom mål 2. I mål 5b har kontrollen av additionalitetsprincipen stött på svårigheter när det gäller metodiken. Stödberättigade regioner är inte alltid avgränsade på så sätt att de sammanfaller med förvaltningsom råden, vilket leder till svårigheter när det gäller att få tillgång till uppgifter om offentliga utgifter i dessa regioner. I dessa fall har medlemsstaterna använt sig av olika uppskattningsmetoder i dessa förvaltningsområden. För ett stort antal stödberättigade regioner var uppgifterna rörande additiona liteten upptagna i programplaneringsdokumenten eller kompletterades med uppgifter från de natio nella myndigheterna. I dessa fall fick kommissionens tjänstemän tillfälle att kontrollera additionali- tetsprincipens efterlevnad innan programmen godkändes. I de fall där dessa uppgifter ännu inte var tillgängliga, innehöll besluten om godkännande en klausul om att uppskjuta utbetalningen av gemenskapsmedel (t. ex. Tyskland och Nederländerna) tills de nödvändiga uppgifterna lämnats in. Under tiden har dessa uppgifter överlämnats och kommissionens tjänstemän har fått tillfälle att kontrollera efterlevnaden av additionalitetsprincipen i samtliga mål 5b-områden. Undantagsbestämmelsen har numera även avskaffats för Italien. 36 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Additionalitetsprincipen tillämpas även på samtliga åtgärder inom stödområde 5a. Kontrollen av principens efterlevnad stöter dock på svårigheter beroende på vilka åtgärder det gäller. Principen låter sig kontrolleras när det gäller åtgärder avsedda att förbättra villkoren för bearbetning och saluföring av jord- och skogsbruksprodukter (förordningarna (EEG) nr 866 och 867/90) som ingår i ett program. Om det däremot gäller åtgärder för att förbättra produktionsstrukturen kan principen endast tillämpas delvis. Genom mångfalden av nationella stödåtgärder för liknande ändamål och spridningen av de olika förvaltningar som berörs försvåras insamlingen av sammanhängande och jämförbara data. Ett arbetsdokument diskuterades på ett ingående sätt med medlemsstaterna under ett sammanträde av STAR-kommittén 1995 och i övervakningskommittéerna enligt förordning (EEG) nr 866/90. Inom mål 6 konstaterades att additionalitsprincipen hade efterlevts av de två berörda medlemsstater na, Finland och Sverige. Utvärdering av additionaliteten "under pågående arbete" Eftersom nästan samtliga programplaneringsdokument inom mål 2 antogs i slutet av 1994, har man inte velat betunga förfarandet genom att påbörja utvärderingen i mellantid av additionaliteten i dessa områden under 1995. Kommissionen avser att sätta i gång detta arbete under 1996 liksom för mål 6. Vad gäller mål 1, där programmen antogs tidigare närmare bestämt i mitten av 1994, är föreskrifter na för utvärdering under projektens gång av additionaliteten inskrivna i programplaneringsdoku menten. Det gäller således en förpliktelse som grundas på en överenskommelse om partnerskap mellan varje medlemsstat och kommissionen och som innebär att de ursprungliga uppgifterna i programplaneringsdokumenten skall aktualiseras årligen. Eftersom kommissionen inte mottagit några aktualiserade uppgifter från medlemsstaterna, förutom Portugal, har förfarandet getts ny fart i oktober 1995 genom en skrivelse riktad till varje medlemsstat som omfattas av mål 1. Vid denna tidpunkt hade redan tre länder (Frankrike, Italien och Förenade kungariket) inte iakttagit de tidsfrister som föreskrivs i programplaneringsdokumenten. I slutet av 1995 var facit av utvärderingen i mellantid av additionaliteten ojämnt: Belgien, Frankrike, Italien, Nederländerna och Tyskland hade inte lämnat några sifferuppgifter alls. Förenade kungariket, Grekland, Portugal och Spanien hade lämnat sifferuppgifter som dock var ofullständiga i olika grad. Irland hade lämnat tillfredsstäl lande uppgifter som gjorde det möjligt att konstatera att additionalitetsprincipen följts under 1995. Vad gäller mål 3 och 4 har uppgifter om utvärdering i mellantid av additionaliteten begärts in från alla medlemsstater under 1995. Eftersom programmen inom mål 3 antogs i slutet av 1994 och eftersom mål 4 är relativt ny förväntas den största delen av svaren komma in under 1996. De siffror som lämnats in av vissa medlemsstater (Frankrike och Luxemburg) i slutet av 1995 ger all anledning att tro att additionaliteten iakttagits i dessa medlemsstater. Trots långsamma framsteg när det gäller att producera data har medlemsstaterna och kommissionen generellt sett fört ett nära och intensivt samarbete för att förbättra metodiken rörande insamlingen av data och för att öka klarheten hos dessa. Detta kommer ätt underlätta den framtida kontrollverk samheten. Sjuiuie årsrapporten — Strukturfonderna 1995 37 2. M a li 2. 1. Genomförande av mål 1 under 1995 Lanseringen av den andra programperioden (1994-1999) inträffade huvudsakligen under 1994, men fortsatte under 1995. Det fattades 24 beslut om stödåtgärder 1995: ett SPD (Österrike9), 16 OP, 5 globala stödåtgärder och två större projekt. Siffran skall jämföras med antalet projekt antagna 1994, \ 141 sammanlagt (127 OP, 11 SPD och tre globala stödåtgärder). Inom mål 1 antogs således 1994 och I 1995 samtliga GSR (6) och SPD (12) samt 143 OP, 8 globala stödåtgärder och två större projekt i (sammanlagt 165 stödåtgärder förutom GSR). i Vad gäller integrationen mellan fonderna finansieras endast 88 (53%) av 165 stödåtgärder som beslutades 1994-1995 av en enda fond (49 av ERUF, 20 av ESF, 16 av EUGFJ och 3 av FFU). 34% medfinansieras av två fonder varav största delen (31) är gemensamma stödåtgärder från ERUF och ESF, en stödåtgärd är gemensam för ERUF och EUGFJ, en för ERUF och FFU och en för ESF och EUGFJ. Inga stödåtgärder beslutades som endast finansieras av EUGFJ och FFU eller ESF och FFU. De stödåtgärder som medfinansieras av tre fonder uppgår till 31 (19%) och samtliga gäller stöd från ERUF, EFS och EUGFJ (således utan FFU), med undantag för en åtgärd där FFU är inblandad men inte EUGFJ. Slutligen uppgår antalet stödåtgärder där fyra fonder är inblandade till 12 (7%). Tabell 8: Mål 1 — 1995 i programperioden 1994-1999 (i miljoner ecu) Programlagl Anlaget % antaget Åtaganden 1994-1995 % av anslagen Betalningar 1994-1995 % av anslagen *ProgramlagtiSPD "Programlagt i GSR 0 730,0 • 730,0 100% 107. 0 15% 79. 8 11% D 13. 640. 0 •• 13. 621. 9 100% 3. 892. 1 29% 2. 470. 1 18% EL 13. 980. 0 •• 13. 661. 1 98% 4. 544. 9 33% 2. 760. 7 20% E 26300. 0 •• 24. 668J 94% 8J72. 4 34% 5. 570,0 23% F 2. 189. 2 • 2. 189. 2 100% 497,6 23% 286. 7 13% IKL 5. 620. 0 •• 5. 622,5 100% 1. 680,1 30% 1. 369,6 24% I 14. 860,0 •• 13. 491. 6 91% 3. 024. 7 22% 1. 555. 4 12% N 150. 0 * 150,0 100% 37. 2 25% 19. 6 13% AT 165,6 • 165,6 100% 28,8 17% 14. 4 9% P 13. 980,0 •• 13. 905,8 99% 4. 548. 8 33% 3. 263. 4 23% UK 2. 359,8 • 2359,8 100% 532J 23% 331,4 14% Totalt 93. 974. 6 90. 565,7 96% 27. 265. 9 30% 17. 721,1 20% Vad gäller genomförandet av mål 1 är situationen relativt tillfredsställande sedan de första två år av perioden 1994-1999 har gått. Nästan samtliga planerade stödåtgärder (96%) har antagits antingen i form av SPD eller som OP, globalt stöd och större projekt. Det praktiska genomförandet som delvis påbörjades 1994 är nu i full gång. Antagandena har redan lett till att nästan en tredjedel av anslagen har åtagits. De medlemsstater som har erhållit största stödet är de som får stöd från Sammanhåll ningsfonden medan Belgien är medlemsstaten med de lägsta åtagandena. Genomförandet av betal ningarna har givetvis inte kommit så långt eftersom utbetalningen av gemenskapsmedel, med undantag för förskottsbetalningarna vid antagandet av stödåtgärderna, endast sker på begäran av de nationella myndigheterna och i förhållande till fortskridandet på fältet. Om betalningarna procentu ellt sett endast uppgår till 20% av anslagen beror detta således framför allt på att programmen antogs i slutet av 1994, en försening som i vissa fall dock har kunnat rättats till under 1995. Situationen är dock olika beroende på vilken medlemsstat det gäller, eftersom betalningarna till de fyra medlemssta ter som är stödtagare från Sammanhållningsfonden ibland uppgår till nästan 25%, medan Belgien noterar den lägsta procentsatsen efter Österrike. ' Se kapitel I. A. 7: integrering av de nya medlemsstaterna i strukturpolitiken. 38 Sjunde årsrapporten —Strukturfonderna 1995 Miljöhänsyn inom mål 1 Strukturfondernas miljöstöd i de medlemsstater som omfattas av mål 1 sker i huvudsak genom direkta investeringar i ofta mycket stora miljöprojekt. För perioden 1994-1999 anvisades 8,327 miljarder ecu eller 9% av de sammanlagda anslagen för mål 1 till direkta miljöinvesteringar. Investeringarna gäller framför allt utbyggnad av miljöinfrastrukturerna till likvärdiga nivåer, ett område där enligt femte periodrapporten om regionernas situation och socioekonomiska utveck ling brister återstår, särskilt i de minst gynnade regionerna, även om vissa framsteg har gjorts på senare tid. Dessa infrastrukturer utgör för övrigt både ett absolut nödvändigt skydd mot miljöska dor och ett viktigt bidrag till verksamheten i de områden och orter som berörs. De viktigaste miljöfrågorna i mål 1 är dels skyddet av och hushållningen med vattenresurser, både på kusten och i inlandet och såväl i städerna som i naturen i allmänhet, dels omhändertagandet av hushålls- och industriavfall samt giftigt avfall. Detta framgår av storleken av det direkta finansiel la miljöstödet inom stödområde 1, eftersom 86% av anslagen har tilldelats dessa två områden. De finansierade projekten och åtgärderna gäller rening av avloppsvatten, vattenuppsamling och - tillförsel, uppsamling, hantering och återanvändning av avfall eller återställande av kustområden och avrinningsområden. Det omfattande stöd som ges till produktiva investeringar i dessa områden medför också indirekta positiva effekter för miljön. Stödet gäller framför allt allmänna transportmedel, främjande av miljövänlig turism eller stöd till energibesparingar (bl. a. i små och medelstora företag). På jordbruksområdet finns ett antal program som innehåller åtgärder för miljöskydd, t. ex. kontrollen av miljöföroreningar inom jordbruk, landskapsskydd på landsbygden. Dessa åtgärder kompletterar de miljöåtgärder som antogs med anledning av reformen av jordbrukspolitiken. Kraven på övervakning, utvärdering och analys av projektens inverkan på Miljön förblir dock lika hårda på grund av storleken på de infrastrukturprojekt som finansieras inom stödområde 1, bl. a. i länder som får stöd från Sammanhållningsfonden. Tabell 9: Miljöhänsyn inom stödområde 1 —fördelning av direkta miljöanslag — 1994-1999 (EUR 12 — miljoner ecu — 1994 års priser) Sanering och fördelning av vattenresurser (a) Industri- och stadsmiljö, skydd av naturmiljön (b) Uppsamling och hantering av avfall (c) Forskning, utbildning, övrigt (d) Totalt (b m <c>3%(d)i% 6. 970 1. 057 225 75 8. 327 CL*^ (a) «% ^^ Ir Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 2. 2. Presentation per medlemsstat BELGIEN SPD-programptaneringför perioden 1994-1999 Prioriterade områden Totalt ERUF ESF miljoner ecu EUGFJ FFU Stimulering av den ekonomiska verksamheten («) Okad ekonomisk dragningskran (b) Transportinfrastrukturer (c) Jämställdhet (d) Teknisk assistans (t) Totalt % 480. 1 90,6 30. 9 124,6 3,8 730,0 100% 388,9 85,9 30. 9 7. 6 2,6 515,9 71% 45,5 3. 0 117,0 1. 2 166,7 23% 45,3 1. 7 0,4 (c) (b) 12% 47,0 6% 0,4 0% (d) 17* (e> 1% 39 (a) 66% Genomförande under 1995 Provinsen Hainaut, som är den enda stödberättigade regionen i Belgien som omfattas av mål 1, är föremål för en programplanering som antogs i juni 1994 i form av ett SPD. De fyra strukturfondernas sammanlagda stöd uppgår till 730 miljoner ecu. Vad gäller genom förandet under 1995 och stödet till industrisektorn, som är det viktigaste området i SPD, avgjordes i slutet av 1995 ett antal investeringsärenden som berör 250 företag inom ramen för åtgärderna för stöd till nybildning och utveckling av företag. Tack vare dessa investeringar kommer under perioden mellan juli 1994 och slutet av 1996 ungefär 2000 nya arbetstillfällen att Skapas. SPD förutser att skapa 4800 nya arbetstillfällen under 6 år inom ramen för dessa två åtgärder och ungefär 15000 inom ramen för hela programmet. Dessa två åtgärder utvecklar sig således i rask takt och har givits högsta prioritet av de wallonska myndigheterna. På de övriga områden har ett stort antal projekt godkänts 1994 och 1995 inom de tekniska och finansiella kommittéerna, dock än så länge utan att leda till mycket betydande resultat. Det gäller huvudsakligen åtgärder för ökad forskning och utveckling, sanering av övergivna industri- och stadsområden, tillgång till industriområden och strukturell utrustning, förvaltning av vattenresurser och avfall, transportinfrastrukturer. / SPD för Hainaut framträder hänsynstagandet till miljön inte som ett enskilt prioriterat område, utan ingår i två mycket skilda områden: det första är stimulering av den ekonomiska verksamhe ten varvid den industriella miljön görs till föremål för en särskild åtgärd som bl. a syftar till att sanera nedlagda industriområden och övergivna stadsdelar (42 miljoner ecu från ERUF), det andra avser att öka regionens ekonomiska dragningskraft varvid miljöåtgärderna avser förvalt ning av vattenresurser och avfall (47 miljoner ecu från ERUF) eller nödvändig utbildning med anknytning till miljöverksamheten (3 miljoner ecu från ESF). Det sammanlagda gemenskapsstö det till dessa miljöåtgärder uppgår till 92 miljoner ecu eller 13% av hela stödet till Hainaut. År 1995 i programperioden 1994-1999 Generellt sett har anslagen förbrukats i otillräcklig grad för att ERUF skall kunna göra anslagsåta ganden utifrån 1995 års medel (åtagandena planeras dock för 1996). Däremot visar förbrukningen av anslag från EUGFJ, ESF och FFU att genomförandet där fortskrider under normala förhållanden vilket medfört att anslagsåtaganden har gjorts med 1995 års budgetmedel. Därtill kommer att andra övervakningskommittén för 1995 beslutade att överföra anslag från EUGFJ rörande livsmedelsindu strin till vattenbruksprojekt finansierade av FFU. 40 Sjunde årsrapporten —Strukturfonderna 1995 Tabell 10: Mål 1 — Belgien — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandear Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 SPD Hainaut TYSKLAND 2. 411,7| 730,0) ~9W 107. 0| 15%T 2971 79,8| 75% SPD-programplaiierlng/irperlodenl99-i. ]999 Prioriterade områden Totalt ERUF ESF miljoner ecu EUGFJ FFU Produktiva investeringar (a) StOd till SME (b) FoU, innovationer (c) Miljö (d) Mänskliga resurser, utbildning (e) Jordbruk, landsbygdsområden , fiske (I) Teknisk assistans (g) 2. 430,6 2. 317,9 613,1 1. 105,7 3. 648,2 3. 224. 3 300,2 13. 640,0 100% 2. 375,2 2. 064,7 485,0 805,7 584,1 425,3 ' 80. 0 6. 820,0 50% 55,4 253,2 128. 1 300. 0 3. 064. 1 107,3 183,9 4. 092,0 30% Totalt % 2. 608,2 36,3 2. 644,5 19% 83. 5 834 1% (0 24% (9 2% (a) IB% (b 17% De nya tyska delstaterna ingår i en GSR som antogs 1994 och som genomförs genom 18 OP vilket representerar ett gemenskapsstöd på sammanlagt 13,622 miljarder ecu. Inom ramen för ett integrerat närmande omfattas var och en av de fem nya delstaterna av tre OP som avser ekonomisk utveckling (program baserat på stöd från ERUF, men med kompletterande åtgärder från ESF och EUGFJ), utveckling av arbetsmarknaden (program grundat på stöd från ESF med kompletterande åtgärder från ERUF) och utveckling av landsbygdsområden (program grundat på EUGFJ med stöd från ERUF och ESF). I Östberlin sammanfördes åtgärderna från de tre fonderna i ett enda operativt program. Därtill håller två sektorsövergripande program på att genomföras, ett från EFS och ett från FFU. Genomförande 1995 Genomförandet av prioriteringarna inom GSR har hunnit långt. Den 31 december 1995 hade ERUF beviljat stöd till sammanlagt 9 300 projekt. Genom produktiva investeringar och investeringar i små och medelstora företag har 64 000 nya arbetstillfällen kunnat skapas och ungefär 117 000 arbetstill fällen kunnat bibehållas, medan 20 300 arbetstillfällen kunde skapas eller bibehållas under perioden 1994-1995 tack vare programmen för landsbygdsutveckling. Åtgärder för förbättring av miljön i de nya delstaterna bildar ett enskilt strategiskt område inom GSR. De finansieras till största delen av ERUF (806 miljoner ecu eller 12% av de sammanlagda anslagen från ERUF inom GSR) dock med ett omfattande bidrag från FSE (300 miljoner ecu). Detta innebär att stödet från strukturfonderna uppgår till 1,106 miljarder ecu eller 8 % av anslagen från GSR. Detta strategiska GSR-område verkställs genom åtgärder som ingår i varje regionalt OP. ERUF:s åtgärder koncentreras på sektorn för handel och industri, påföretag som erbjuder produkter och tjänster på miljöområdet och på åtgärder för utveckling av infrastrukturer för miljöskydd (återställande av övergivna industriparker och handelscentra, vattenreningsverk, verksamhetscentra för miljöteknik, tjänsteföretag och miljöbyråer för råd- och informationsgiv- ning till små och medelstora företag). Anslagen från ESF avser utbildning inom ramen för sysselsättningsprojekt och främjande av yrken på miljöområdet, bl. a. genom fortbildning av arbetstagare i små och medelstora företag. I slutet av 1995 hade stöd redan beviljats till 461 projekt inom ramen för denna prioriterade målsättning. Inom ramen för GSR-stöd till produktiva investeringar och till grundläggande infrastrukturer för den ekonomiska verksamheten går stödet till produktiva investeringar bl. a. till etablering av dotter- Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 41 bolag och självständiga verksamheter, till rationalisering och omstrukturering av befintliga företag samt till kommersiella företag inom turism. Vad gäller grundläggande infrastrukturer går investe ringsstödet till installations- och saneringsarbeten inom industriparker och handelscentra, teknikcen tra, anläggande av industriparker och handelscentra, vattenförsörjnings- och avloppssystem samt allmänna tjänster inom turism. Ungefär 35°7o av periodens ERUF-anslag går till detta prioriterade område och i slutet av 1995 hade sammanlagt 2 480 projekt inom detta område (varav 1 308 i Sachsen) fått stöd från ERUF, 24 400 nya arbetstillfällen skapats och ungefär 57 700 arbetstillfällen bibehållits (varav 32 800 i Sachsen). Även om stödet från ERUF till detta område är relativt blygsamt (1,4% av de planerade anslagen) används det till att skaffa anställning åt arbetssökande, särskilt ungdomar, samt till skapandet av praktiktjänster i företagsmiljö. Inom ramen för stödet till små och medelstora företag, vilket är ett annat prioriterat område inom GSR, avser en första rad av åtgärder investeringar i produktion (dels etablering av små och medelstora företag, dels utveckling, rationalisering och omstrukturering av befintliga små och medelstora företag). En andra rad av åtgärder gäller tillhandahållande av stödtjänster till små och medelstora företag (skapande och tillvaratagande av infrastrukturer som t. ex. industriparker eller kommersiella centra, vattenförsörjnings- och avloppssystem, tillhandahållande av gemensamma lokaler och tjänster som teknik- och innovationscentra och plantskolor för nybildning av företag, etablering av företagsgemensamma inrättningar för yrkesutbildning, stimulanser till internt genere rad utveckling, stöd till marknadstillträde och företagsförvaltning). Sett över hela perioden 1994- 1999 har cirka 30% av anslagen från ERUF tilldelats detta prioriterade område. Stödet från ESF (ungefär 6% av de planerade anslagen) avser fortbildning och stabilisering av sysselsättningen. Särskilda ansträngningar görs för att förbättra förvaltningen av små och medelstora företag, bl. a. på följande områden: arbets- och personalorganisation, företagsledning, marknadsföring, produktut veckling och -kvalitet. Vad gäller OP för Östberlin bör påpekas att kommissionen i slutet av 1995 godkänt en ökning av anslagen med 48 miljoner ecu för anläggande av industriparker och handels- centra genom överföring av anslag från det prioriterade område för investeringar i produktion i syfte att öka antalet anläggningar där regionala små och medelstora företagen kan hyra in sig. I slutet av 1995 har, inom ramen för detta prioriterade område, stöd beviljats till sammanlagt 5 536 projekt, 35 000 nya arbetstillfällen skapats och 53 500 bibehållits. | Åtgärderna för att stödja forskning, teknisk utveckling och innovativ verksamhet är ett annat \ prioriterat område inom GSR och består huvudsakligen av investeringar i forskningstjänster och - laboratorier, stöd till teknikcentra och produktutveckling samt rådgivning rörande teknik och marknadsföring. ESF bidrar till detta område genom investeringar bl. a. i yrkesutbildning och utplacering av unga forskare (t. ex. som assistenter i innovativ verksamhet). Prognosen (mer än 3% av EFS sammanlagda anslag) har inte uppfyllts helt. Med tanke på hur viktigt detta område är för delstaternas ekonomiska utveckling görs särskilda ansträngningar för att hämta in förseningen. Inom ramen för detta prioriterade område hade vid slutet av 1995 stöd beviljats till 307 projekt varav 40% i Östberlin. De OP som avser att främja sysselsättningen omfattar en lång rad åtgärder till förmån för arbetsmar knadspolitiken och omstruktureringen av utbildnings- och fortbildningssystemen. Ungefär 80% av 1995 års anslag från ESF har koncentrerats till dessa OP (489 miljoner ecu). Stödet från ESF fokuseras till åtgärder för ungdomar (som Youthstart) avsedda att garantera praktikutbildning och särskilda stödpaket för mindre gynnade ungdomar. Särskilda kurspaket för arbetslösa håller på att tas fram på områden som yrkesmässig kompetens och sociala kvalifikationer, språkutbildning och provtjänstgöring i utlandet. Särskild uppmärksamhet fästs vid yrkesutbildning och (åter)införing i arbetslivet av kvinnor varvid, parallellt med särskilda åtgärder, åtgärder vidtas för att upprätthålla den kvinnliga sysselsättningen på en hög nivå (över 50%). Vad gäller SMF ges ett betydande stöd till egen företagsamhet och företagsledning. Stödet från ESF utgör en betydande del av de olika programmen för arbetsmarknadsstöd i de nya delstaterna: stödet uppgår till mellan 20 och 35% av delstaternas egna utgifter för dessa program. Enligt beräkningarna omfattas ungefär 100 000 personer av åtgärder som medfinansieras av ESF. Dessutom kommer ERUF att lämna ett stöd på 584,1 miljoner ecu till detta område inom GSR (eller 9% av ERUF:s anslag för perioden 1994-1999) för att upprätta och bygga ut utbildnings- och praktiktjänstgöringsplatser i sektorn för industri och handel, yrkesskolor, högre yrkesskolor och centra för yrkesutbildning. 42 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 De operativa programmen för landsbygdsutveckling avser att förbättra den ekonomiska situationen inom jordbruket. ERUF kommer att bidra med 425,3 miljoner ecu (eller cirka 6% av ERUF:s anslag för perioden 1994-1999) för utveckling av infrastrukturer i landsbygdsområden (iordningställande av industri- och handelsområden, infrastrukturer för stöd till ekonomisk verksamhet). I slutet av 1995 hade ERUF beviljat stöd till 439 projekt på detta område. Inom livsmedelssektorn kan en förskjut ning konstateras av stödverksamheten från sektorn för mjölk och kött (på grund av den kraftigt minskade uppfödningen har överskottskapacitet uppstått i slakterierna) till sektorn för blommor och växter samt till frukt och grönsaker. Investeringarna koncentreras i regel på nya produkter som kräver en mer avancerad förädlingsprocess. Renoveringen av byar, slutligen, utgör onekligen en stimulans för landsbygdsutvecklingen. Den typen av stödåtgärder sätter fart på ett omfattande privatkapital som investeras i ett otal små projekt, med anmärkningsvärt stora effekter på lokala hantverksyrken och på sysselsättningen på landsbygden utanför jordbruket. ESF deltar i dessa OP med 107,3 miljoner ecu (eller 3% av ESF:s anslag for perioden 1994-1999). Stödet från ESF används för att bibehålla och skapa sysselsättning (SMF) på områden som turism, handel och miljöförbättrin gar. Att höja de arbetslösas kvalifikationer och att (åter)införa dem i arbetslivet (mer än 50% är kvinnor) är ett särskilt prioriterat område för ESF:s verksamhet, ofta i samarbete med andra fonder. Vad gäller FFU:s stöd inom fiskerisektorn har en omplanering varit nödvändig för att bemöta den kraftiga ökningen av investeringarna inom flera stödområden. Slutligen omfattar GSR för perioden 1994-1999 ett stöd om 300,2 miljoner ecu till teknisk assistans. I slutet av 1995 hade 269 åtgärder för stöd från ERUF godkänts och påbörjats, bl. a. för att genomföra och övervaka de operativa programmen. Vad gäller programmens intermediära utvärdering har de ad hoc-kommittéer som inrättades under andra halvåret 1995 upprättat en detaljerad tidsplan för presentationen av delstaternas utvärderings rapporter (slutrapporterna beräknas vara klara i april 1997) och av den sammanfattande rapporten för GSR (slutrapporten beräknas vara klar i juli 1997) och fastställt referensvillkor för utvärderin gen, vilka antagits av övervakningskommittén. Ar 1995 i programperioden 1994-1999 Vad gäller det finansiella verkställandet av GSR uppgår åtagandena till 29% av strukturfondernas anslag, vilket kan anses vara relativt tillfredsställande. Utbetalningarna uppgick i slutet av 1995 till 2,470 miljarder ecu för 1994 och 1995. Utbetalningarna från ERUF uppgick till 1,027 miljarder ecu eller 15% av ERUF:s anslag för perioden 1994-1999 och 95% av ERUF:s anslag för 1994 och 1995. Även vad gäller EUGFJ:s verksamhet kan programmet anses ha kommit långt i de nya delstaterna. Investeringarna och projekten har påbörjats i stor skala och förbrukningen av anslag är tillfredsstäl lande. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 43 Tabell 11. Mål 1 — Tyskland — Finansiellt verkställande av programmen (i miljoner ecu) Program och auUganucar Totalkostnad Strukturstöd Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(l) Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 0) 743. 1 964,8 729,9 471,9 785,1 676,6 362,2 2. 081,2 621,5 659,8 1. 190,8 583. 5 590. 6 1. 021,8 521,0 457,9 2. 442,9 6. 141,4 2. 417,8 889,1 5. 819. 0 1. 880,7 808,6 8. 908,0 1. 679,4 948,3 9. 488,8 2. 059,0 974,2 8. 240,4 2. 432. 9 778. 6 1994 Regionala OP OP Östberlin OP Brandenburg (1) OP Brandenburg (2) OP Brandenburg (3) OP Mecklemburg-Vastra Pommem (1) OP Mecklemburg-Vastra Pommern (2) OP Mecklemburg-Vastra Pommem (3) OP Sachsen (1) OP Sachsen (2) OP Sachsen (3) OP Sachsen-Anhalt (1) OP Sachsen-Anhalt (2) QP Sachsen-Anhalt (3) OP ThUringen (1) OP ThUringen (2) OP ThUringen (3) Alultiregionala OP OP Fiske OP Yrkesmässig kompetens TOTALT (1) Ekonomisk utveckling (2) Landsbygdsutveckling (3) Arbetsmarknad 110. 0 95,4 107,3 70,2 117,7 197,8 54,9 267,4 86,9 107,3 177. 1 81. 3 80. 2 152,6 77,2 68,1 211,4 226,3 207,2 134,8 224,2 296,6 104,6 590. 1 179,8 146,2 338,6 173. 9 161,1 291. 3 149,4 130. 8 28% 23% 28% 29% 29% 44% 29% 28% 29% 22% 28% 30% 27% 29% 29% 29% 47. 2 87,2 85,3 55,8 123,8 79,0 44,7 156,3 76,9 65,3 48,1 77,5 40,1 • 10,6 52,1 66,5 8. 1 127,6 1. 252,0 107. 0 155,8 162,1 104,5 177,1 156,4 69,5 391,9 142. 3 84,8 128. 8 124,2 102,8 118,8 89,4 97,9 11,6 245,4 2. 470,1 51% 69% 78% 77% 79% 53% 66% 66% 79% 58% 38% 71% 64% 41% 60% 75% 61% 80% 63% 197. 2 2. 360,5 58. 466,9 83,5 1. 076,7 13. 621,9. 12. 0 159,5 2. 022,6 19,0 306. 7 3. 892,1 23% 28% 29% Det bör påpekas att RSG för perioden 1991-1993 fortfarande höll på att slutföras under 1995. 1 slutet av 1995 uppgick strukturfondernas åtaganden till 100% av anslagen. Av ERUF:s samlade anslag på 1,567 miljarder ecu inom GSR för 1991-1993 hade i slutet av 1995 ett belopp på 1,437 miljarder ecu eller 92% betalats ut, utan att några betalningar ägde rum under själva 1995. Detta berodde på att slutrapporterna och utbetalningsansökningarna för de färdiga OP inte var tillgängliga vid årsslutet. Vad gäller delstaterna Mecklenburg-Västra Pommern, Sachsen och Sachsen-Anhalt var sista dagen för inlämning av rapporterna den 30 juni 1996. För Östberlin och delstaterna Timringen och Brandenburg var det den 30 juni 1997, efter det att betalningsfristen hade förlängts till den 31 december 1996 på grund av organisatoriska problem bl. a. beroende på oklart avgränsade egendoms förhållanden och förseningar i samband med infordran av kapital från privata investorer. GREKLAND SPD-programptunertngJSrptriodenl994-1999 Prioriterade områden Basinfrastrukturer (a) Förbättring av livskvaliteten (b) Ekonomisk konkurrenskraft (c) Mänskliga resurser och sysselsättning (d) Minskning av regionala olikheter (c) Teknisk assistans (0 Totalt % Totalt 2. 737. 1 1. 456,8 2. 684,3 2. 556,3 4. 474. 4 71. 1 13. 980,0 100% ERUF 2. 699. 5 1. 436. 8 1. 210. 2 377. 0 3. 707. 4 58,6 9. 489,5 68% miljoner eci EUGFJ FFU ESF 37,6 20,0 75,1 2. 179,3 236. 0 12. 5 2. 560. 5 18% 1. 269,0 130,0 531,0 1. 800,0 13% 130,0 1% (e) 32% <*)i% (») 20% (b) io% (d) 18* Nya program antagna 1995 De flesta OP och större projekt inom den grekiska RSG för perioden 1994-1999 godkändes under 1994. De OP som ännu inte hade godkänts, nämligen OP "turism och kultur", "telekommunikatio ner" och "post", förhandlades och godkändes under 1995. Kvar att godkänna under 1996 var OP "teknisk assistans" gällande de kompletterande åtgärder som behövs för att anpassa den grekiska offentliga förvaltningen till vad som sägs i andra ramen för gemenskapsstöd. 44 Sjunde årsrapporten—Strukturfonderna 1995 OP "turism och kultur" antogs i november 1995 och omfattar två skilda underprogram, ett underpro gram för turism och ett för kultur. Den offentliga sektorns andel i programmets kostnader uppgår till 479,3 miljoner ecu varav 229,1 miljoner ecu från strukturfonderna (219,1 miljoner ecu från ERUF och 10 miljoner från ESF). Den privata sektorns andel uppgår till 316,3 miljoner ecu och gäller underprogrammet för turism. Programmet syftar till att förbättra den grekiska turismens interna problem, bl. a. genom förlängning av turistsäsongen, omfördelning av turistverksamhetens geografis ka spridning och förbättrad produktkvalitet inom turistnäringen (särskilt inkvarteringsmöjligheter och mänskliga resurser). Stödet till den kulturella infrastrukturen har direkt anknytning till utveck lingen av turistverksamheten (museer, monumentvård, konferenscentra). Strukturfondernas stöd till OP "telekommunikationer" uppgår till 172,7 miljoner ecu (142,2 miljoner från ERUF och 30,5 miljoner från ESF) och har till syfte att anpassa bestämmelserna till den europeiska lagstiftningen, att modernisera nätet i randområdena och att förbättra kvaliteten på telekommunikationstjänsterna genom digitalisering av telenätet och utveckling av nya avancerade tjänster. OP "posttjänster" är föremål för ett gemenskapsstöd om 78 miljoner ecu (70,9 miljoner från ERUF och 7,1 miljoner från ESF) på en totalkostnad om 117,1 miljoner ecu. Syftet är att förbättra kvaliteten på de tjänster som erbjuds, att omorganisera och uppvärdera de olika verksamheterna och förfarandena samt att genomföra en översyn av lagstiftningen på området. Genomförande under 1995 I den grekiska GSR är miljöfrågor ett underområde till det prioriterade området "förbättring av livskvaliteten". De viktigaste målsättningarna är spridda över ett antal olika stödområden: över vakning av olika föroreningskällor (vatten-, luft- och bullerföroreningar), förvaltning av vatten resurser och avloppsvatten, hantering av hushållsavfall och giftigt avfall, förbyggande av större miljörisker, förbättring av luftens kvalitet bl. a. på Ättika, fysisk planering med införande av ett registreringssystem som i första hand skall omfatta naturliga livsmiljöer och som kommer att uppta 35% av ERUF: s bidrag. Detta underområde har gjorts till föremål för ett OP på nationell nivå som erhåller 376,7 miljoner ecu från ERUF utöver olika regionala programplaneringsåtgär der. Gemenskapens planerade stöd till miljön i Grekland uppgår sammanlagt till 624 miljoner ecu (4% av GSR). Bland de program som antogs 1994 bör OP för jordbruket noteras särskilt. I detta OP som endast finansieras av EUGFJ och ingår i GSR nationella del har nästan samtliga planerade anslag för 1995 förbrukats. Detta resultat kunde uppnås tack vare det mycket snabba framskridandet av vissa åtgärder, t. ex. åtgärderna inom mål 5a, avslutningen av tidigare påbörjade projekt och skogsåtgär der. Under 1995 ändrades programmet genom en indexreglerad ökning av GSR på 13,3 miljoner ecu vilket gjorde det möjligt att lansera nya åtgärder. Vad gäller GSR regionala del är situationen för EUGFJ:s stödåtgärder mer nyanserad på grund av stödåtgärdernas mycket skiftande karaktär, det stora antalet stödsystem, deras ofta nyskapande karaktär vad gäller landsbygdsutveckling och på grund av de innovationer som infördes när det gäller förvaltningen av de regionala OP. Därför har förverkligandet inte uppfyllt förväntningarna. Samtliga initiala svårigheter har dock lösts under 1995 och förseningen har till stor del hämtas in under 1996. Generellt sett fortskrider de regionala programmen snabbare än de nationella OP. Detta beror på att de regionala OP avser mindre omfattande projekt än de nationella OP och kan igångsättas snabbare, medan de större projekten förutsätter nya strukturer för att kunna genomföras. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 45 Några betydelsefulla förverkliganden ifråga om jordbruksstrukturer och landsbygdsutveckling • 170 000 jordbruksföretag fick kompensationsstöd • 1 327 nya investeringsplaner godkändes • 900 ha skog återplanterades, 630 ha skog och nationalparker förbät trades, 1 160 ha ravinområden iordningställdes, 2 030 ha skog skyd dades • 58 projekt rörande hushållning med vattenresurser slutfördes och 8 viktiga nya projekt påbörjades • 420 ha vinlusskadade vinodlingar infördes i det nya programmet Vad gäller åtgärderna på området för mänskliga resurser upprättades en institutionell ram och en ram för samordning av nätet. Ett centralt organ ansvarar för planering och allmän programmering. Dessutom fick organet uppdraget att samordna olika instanser som övervakar utvecklingen inom näringslivet, tendenserna på arbetsmarknaden och utvecklingen av kraven på kompetens och kvalifi kationer. Vidare ansvarar organet för upprättandet av närmare föreskrifter om utbildning och läroplaner samt för den allmänna uppföljningen av fortbildningsverksamheten. Det första uppdraget var att godkänna utbildningscentrer. Därefter utvidgades verksamhetsområdet steg för steg till att omfatta godkännandet av yrkeslärare och fortbildningskurser. Vad gäller behörighetsprövning, särskilt av utbildningspersonal och yrkeslärare, beslutades att fortbildningen skall ligga i linje med det grundläggande utbildningssystem som sorterar under utbildningsdepartementet. Vad gäller OP inom fiskerisektorn präglas året av två olika faser i genomförandet av åtgärderna. Den första fasen är de nationella myndigheternas antagande av en rättslig ram för tillämpning av OP medan den andra fasen utgörs dels av de första regeringsbesluten till förmån för potentiella stödtagare, dels av igångsättningen av åtgärderna. Övervakningskommittén har hållit två samman träden som bidrog till att påskynda införandet av programmets första åtgärder, bl. a. rörande havsfiske. 80% av FFU:s anslag för 1994 betalades ut till Grekland och tack vare åtgärdernas fortskridande har FFU kunnat anvisa 1995 års anslag. Det bör noteras att två andra program ändrades under 1995. Det gäller OP för industri och tjänster och OP för miljön. Ändringarna föranleddes av ett beslut från övervakningskommittén, men innebär endast en finansiell omplanering av OP på grund av förseningar i programmens inledningsfas förorsakade av lagstiftningsarbetet och av det omfattande förberedelsearbete som var nödvändigt på grund av flera åtgärders nyskapande karaktär. Nya strukturer som infördes Framgången för GSR i Grekland är beroende av att ett antal strukturer införs, som t. ex. byrån för utbyggnad av motorvägar och, järnvägar, för fastighetsregistrering, osv. (EGNATIA S. A. , ERGOSE, Cadastre). Des sa byråar upprättades under 1995 och har påbörjat sitt arbete. En viktig nyhet som kommer att öka kvaliteten på genomförandet av strukturåtgärderna i Grekland är införandet av två strukturer som plane rades i GSR, men som är nya för Grekland, den s. k. "one-stop-shop" för produktiva investeringar och "management organisation unit" för att höja kompetensen inom förvaltningen och uppföljningen av GSR struk turstöd. Stora ansträngningar har gjorts för att förbättra ordningen för offentliga arbeten. Genomförandet av arbetsplanerna på detta område har kommit långt och ett stort antal punkter har redan förverkligats och införts i lagstiftning (t. ex. ändringen av lagen om offentliga arbeten, antagandet av presidentförordningar och cirkulär och beslut på ministernivå). 46 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 År 1995 i programperioden 1994-1995 70% av GSR anslag för 1995 har förbrukats och förbrukningen för 1994 och 1995 sammanlagt uppgår till 559b. Det bör noteras att det framskridna läget för OP och större projekt under 1995 givit upphov till höga åtagande- och betalningsbelopp (2,653 miljarder ecu åtaganden och 1,706 miljarder ecu betalningar). Vad gäller ERUF har åtagandena till och med överskridit ERUF:s planerade anslag för Grekland för 1995 (1,813 miljarder ecu åtaganden i stället för de planerade 1,405 miljarder). Tabell 12: Mål 1 — Grekland — Finansiellt verkställande av programmen (i miljoner ecu) Program och antagandcar Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 199S Mulliregionala OP OP Kultur-turism OP Postväsen OP Telekommunikationer 1994 Regionala OP OP Auika OP Kxeta OP Norra Egeus OP Södra Egeus OP Epirus OP Grekiska fastlandet OP Västra Grekland OP loniska Oar OP Centrala Makedonien OP Vasua Makedonien OP Makedonien • Trakien OP Peloponnesos OP Tcssaloniki Mulliregionala OP OP Jordbruk OP Järnvägar OP Stadsutveckling (tunnelbana) OP Grundutbildning OP Energi OP Miljö OP Social utestangning OP Vidareutbildning OP Naturgas OP Industri och tjänster OP Offentlig fbrvaltning OP Fiske - Vattenbruk OP Forskning • Teknologi OP Vägar - Hamnar - Flygplatser OP Hälsovård - Socialförsäkring TOTALT 795,6 117,1 321,8 938,6 435. 3 327. 9 380,0 346,9 623,0 501,6 228,2 816,9 308,1 689. 0 440. 2 560,9 2. 795,3 490. 1 1. 566,0 1. 847. 6 946. 3 515. 0 328,0 1. 283. 0 825,4 2. 808. 9 305,4 311. 7 579,3 3. 182. 4 339. 0 25. 954,6 229. 1 78. 0 172. 7 685,7 312,3 210,2 224. 1 236. 5 371,8 301. 5 170,7 588,5 219,4 494. 3 286. 0 375. 8 1. 247. 7 294,1 783,0 1. 385,7 352,1 376,7 246,0 756. 0 354. 6 720. 0 168,6 150,0 316,2 1. 327,4 226,4 13. 661,1 19. 5 10. 8 45. 9 195. 9 84,2 58,3 32. 9 57,8 54,1 44,3 24. 7 86,5 31. 9 72. 7 42,0 55. 2 354,0 85. 9 294. 5 205,6 108. 3 57. 6 35,0 105,0 75. 8 110. 2 25. 0 22. 3 48. 4 205,6 3. 1 2. 653,0 19,5 10,8 45,9 8% 14% 27% 298,7 131,0 89,8 66. 6 93. 2 109. 9 89. 5 50,3 174,8 64. 4 146,8 84,9 111. 6 535. 4 138,1 411,0 395,8 152,7 95,3 68,8 208. 8 116. 5 182. 2 48,2 42. 8 80. 0 455. 9 25,7 4. 544,9 44% 42% 43% 30% 39% 30% 30% 29% 30% 29% 30% 30% 30% 43% 47% 52% 29% 43% 25% 28% 28% 33% 25% 29% 29% 25% 34% 11% 33% 9. 7 0. 5 1. 7 106. 5 49. 7 32,7 26,7 24. 0 56,8 45. 2 26,4 90,1 34,5 74,4 17,6 59,6 253,3 84,4 119,7 157. 2 55. 0 30,3 23. 3 79,6 62,3 56. 3 13. 5 5. 3 32. 8 75. 1 1,6 1. 705,8 9,7 0,5 1. 7 50% 4% 4% 158,0 73. 1 48. 5 43,5 41. 7 84,7 67,9 39,2 134,2 50,7 111,5 39. 1 87. 7 40S. 8 110,5 212,9 252,2 77,2 49,1 40,2 131,5 94,9 92,3 25,1 15,6 48,6 200. 3 12,9 2. 760,7 53% 56% 54% 65% 45% 77% 76% 78% 77% 79% 76% 46% 79% 76% 80% 52% 64% 51% 52% 58% 63% 81% 51% 52% 36% 61% 44% 50% 61% Det bör erinras om att 1995 var året då OP inom RSG för perioden 1989-1993 praktiskt sett avslutades definitivt. Genom att fristen för utbetalningen av nationella medel förlängdes till 1995 (för de flesta OP till den 30 september 1995) har de begränsade belopp från OP och gemenskapsinitiativen som återstod att betalas kunnat användas till 100%. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 47 SPANIEN SPD~prograniplanering/Srperiodenl99-t-1999 Prioriterade områden Totalt ERUF ESF miljoner eci EUGFJ FFU (d) 7% (a) 35% Anpassning av produktionssystemet (a) Mänskliga resurser (b) Brytande av isolering (c) Basinfrastrukturcr (d) 9. 075. 4 8. 779,8 6. 517. 6 1. 927. 2 26. 300,0 100% 4. 340,4 3. 159. 0 6. 517,6 1. 927,2 15. 944,2 61% Totalt % 426,2 5. 620,8 3. 313,8 995,0 <c) 6. 047,0 23% 3 J 13,8 13% 995,0 4% (b) 33% När det gäller Spanien har 33 regionala OP, 13 multiregionala OP och 7 globala bidrag godkänts sedan den 1 februari 1994. Detta innebär att av de 26,3 miljarder ecu som anvisats till de spanska regionerna inom GSR för stödområde 1, har 94°7o (24,668 miljarder ecu) programlagts i olika stödåtgärder. Nya program antagna under 1995 Under 1995 antogs sju nya stödåtgärder till ett sammanlagt gemenskapsstöd på 627,7 miljoner ecu. I dessa stödåtgärder ingår bl. a. fyra former av globalt stöd som gäller GSR viktigaste område, anpassning och utveckling av produktionsförhållandena. Det globala stödet avser regionerna Sala manca, Castilla-Léon och Andalusien samt små och medelstora företag. Det globala stödet till Salamanca som kommer att genomföras genom "Consorcio Salamanca Emprende", ett offentligt organ som bildats genom avtal mellan provinsen, Salamanca kommun och andra parter som handelskammaren, fackföreningar och universitet, syftar huvudsakligen till att utveckla de ekono miska förutsättningarna (investeringar i näringsliv, hantverk och tjänster, FoU-åtgärder, främjande av lokala produkter och regionens turistiska profil, upprättande av ett centrum för företagsservice) och att, genom teknisk assistans, ge ny riktning åt de lokala aktörernas investeringsvilja till förmån för företagen. Det globala stödet till Castilla-Léon går likaså till ett offentligt företag, "Sociedad para el Desarollo Industrial de Castilla y Léon SA" med syfte att stimulera utvecklingen och konsolideringen av företagsprojekt avsedda att modernisera och diversifiera regionens industriella förutsättningar genom att tillhandahålla företagare olika former av riskkapital eller teknisk assi stans. Det globala stödet till Andalusien, värdemässigt det största (223,9 miljoner'ecu), kommer att genomföras av de regionala myndigheterna och har följande tre syften: modernisering av produk tionsapparaten genom stöd till investeringar i företag (industri-och tjänsteföretag, bl. a. inom tu rism), teknisk modernisering av företagen och kompetensutveckling av mänskliga resurser. Det icke regionsbundna globala stödet, slutligen, som förmedlas av rådet för handels-, industri- och sjöfarts föreningar, är inriktat på internationalisering av SMF genom utbildningsåtgärder för utlandsförsälj ning, stöd- och informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder. De övriga tre stödåtgärder som antogs 1995 gäller OP som finansieras av en enda fond. Ett program gäller stöd från ESF i Cantabria (stöd på 8,96 miljoner ecu), medan de övriga två är EUGFJ-program gällande Andalusien och teknisk assistans med tillsammans 355,8 miljoner ecu till sitt förfogande. Vad gäller EUGFJ återstod endast att anta det multiregionala programmet "Ekonomisk diversifie- ring på landsbygden" för att GSR planerade anslag till fonden skulle vara helt programlagda. 48 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Genomförande under 1995 I den spanska GSR åtgärder ingår miljöskydd för första gången i samtliga åtgärder som planeras inom GSR genom nationella strategiplanen för miljön. Detta visar sig såväl i valet av målen som i prioriteringen av stödåtgärder. Målen betingas av ihållande problem i Spanien: bekämpning av ökenbildning (återplantering av skog, hydrologi i skogsområden, bekämpning av jorderosion och av skogsbränder), kvalitetsförbättring av vatten och förvaltning av vattenresurser (målet är att minska efterfrågan särskilt inom jordbrukssektorn), hantering av hushållssopor och industriav fall, främjande av förnybara former av energi, förbättring av stadsmiljöns kvalitet med hjälp av mekanismer för samordning av de olika offentliga förvaltningarna (planering av stadsområden, trafik i och kring tätorter, buller, luftföroreningar). Vad gäller prioriteringen av miljöåtgärder inom GSR omfattar det prioriterade området för utveckling av mänskliga resurser ett underområde för utbildningsåtgärder i sektorer med miljöan knytning vilket tilldelas 1,730 miljarder ecu från ERUF. Huvuddelen av miljöåtgärderna ingår dock i ett prioriterat område, utveckling av infrastrukturer, med inriktning på energisektorn eller vattenfrågor. Detta prioriterade område erhöll 1,927 miljarder ecu i anslag från ERUF eller 7,3% av GSR sammanlagda gemenskapsanslag. Så mycket som 1,304 miljarder ecu anslogs (43% av miljöbudgeten) till infrastrukturerför vattenfrågor. Direkta miljöinvesteringar (utbildning och vatteninfrastrukturer) i Spanien uppgår sammanlagt till 3,034 miljarder ecu eller 11,5% av anslagen inom GSR. På grund av tidsskillnaden mellan datumet för programmens officiella och verkliga början och på grund av det mycket stora antalet stödsystem som medfinansieras av strukturfonderna och som måste granskas med avseende på artiklarna 92 och 93 i fördraget, kännetecknas 1995 av att investeringar som godkändes tidigare genom beslut som i de flesta fall innehöll undantagsklausuler började genomföras. Stödåtgärderna från EUFGJ började genomföras på ett i allmänhet tillfreds ställande sätt. Åtaganden gjordes för samtliga planerade EUGFJ-anslag förutom för OP för Cantab- ria som är försenat. Vad gäller OP om åtgärder inom stödområde 5a däremot gjordes under 1995 redan åtaganden som delvis hänför sig till 1996 års anslag. Vidare bör påpekas att de flesta stödåtgärderna har omplanerats på begäran av de spanska myndigheterna. Det bör understrykas att samtliga åtaganden har genomförts. Vad gäller stödåtgärderna inom fisket bör noteras att OP för fisket antogs i december 1994 och därför inte kunde börja genomföras förrän under 1995. Hittills har 60% av programmet för 1994 genomförts så att budgetårets andra förskott kunde utbetalas till medlemsstaten och åtaganden kunde göras rörande 1995 års anslag. En omplanering av tidsplanen har dock varit nödvändig för att överföra 56 miljoner ecu från 1994 års anslag till 1995 och 20 miljoner ecu från 1999 års anslag till 1995l0. 1 Vad gäller stödet till besättningar och redare som drabbas av att fiskeavtalet med Marocko upphörde hänvisas till kapitel I. A. 5. 2 (mål 5a fiske). Sjunde årsrapporten — Strukturfotulerna 1995 49 Ar 1995 i programperioden 1994-1999 Tabell 13: Mål 1 — Spanien — Finansiellt genomförande av programmen (i miljoner ecu) Program och antagandcar Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 % (2)/(l) (2) Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 % (3)/(2) (3) 1995 Regionala OP OP Andalucien (3) GB Andalucien OP Cantabra (2) GB Salamanca GB Sodical (Caslilla y Leôn) Mulliregionala OP GB Handelskammare OP Teknisk assistans (3) 1994 Regionala OP OP Andalucien (2) OP Andalucien (1) OP Aslurien (3) OPAsturien(l) OP Aslurien (2) OPKanarioama(l) OP Kanariöama (2) OP Kanarioarna (3) OP Castilla-Leön (3) OP Castilla-Leön (2) OPCaslilla-Leôn(l) OP Castilla-La-Mancha (1) OP Castilla-La-Mancha (3) OP Castilla-La-Mancha (2) OPCeuta(l) OP Extremadura (3) OPExtremadura(l) OP Extremadura (2) OP Galicia (3) OPGalicia(l) OP Galicia (2) OP Meiilla OP Murcia (2) OP Murcia (3) OP Murcia (I) GB Murcia OP Multiregionalt Cantabria (3) OP Multiregionalt Cantabria (I) OP Regionalt Cantabria (1) OP Valencia (1) OP Valencia (2) OP Valencia (3) Mulliregionala OP OP Regionalt stod GB Konkurrenskraft SME OP Doftana Fas 2 (4) OP Lokal miljO OP FORCEM OP Livsmedelsindustri OP INEM OP Vctenskapsinfraslniktur OP Lokalt OP Departement OP Utbildningsdepartement OP Självstyrande organ OP Fiske GB Industriell teknik TOTALT 575. 3 1. 894,5 12,0 39,1 43. 1 37,0 18,4 434,0 5. 559,0 116,5 1. 398,5 41,6 1. 179. 4 215,2 154,4 746. 3 172,6 2. 752,3 1. 779,5 628,5 47,5 70,9 307,1 1. 577,5 209,9 464,1 2. 493,4 242,0 82,4 59. 4 127. 3 767,3 5 6 23 110. 8 536. 6 158,6 3. 691,7 413,2 274,2 3. 125. 9 300,9 213. 9 828. 6 447,6 3. 028,6 3. 426,3 479,4 812. 5 52,9 1. 935,8 416,6 2. 158,0 482,5 47. 702,8 342,0 223,9 9. 0 12,9 6,5 19. 2 13,8 325,5 2. 938,9 81,1 809,2 31,2 694,7 182,9 80,7 381,1 129,4 1. 612,6 936. 6 288,4 35. 6 47. 4 174,8 1. 011,9 167,9 303,5 1. 544,5 181,5 42,1 44,6 55,6 487,3 79,2 54,3 343,0 105,0 1. 207,9 309,9 103. 5 387,0 210. 6 146. 6 580,6 262,5 1. 220,0 2. 569,8 342,2 580,6 39. 7 1. 451,9 312,4 995,0 150,2 24. 668,3 103. 7 67,9 1. 4 6,3 3,6 1. 1 2. 0 50,3 478. 4 12,8 206. 8 5,1 266,8 29,7 11. 1 58,1 0,0 228,1 187. 5 46. 7 5. 9 13,3 30. 7 124. 5 0,0 44,5 519,8 25,5 12,1 0. 0 9. 3 160,1 0. 0 0. 0 105. 0 0,2 507,9 64,2 17. 5 85,7 36,0 0. 0 0. 0 41,3 234,7 411,2 72,7 96. 8 0,0 146. 5 56,8 167,9 21. 5 4. 778,9 103,7 67,9 1. 4 6. 3 3,6 1. 1 2,0 74,0 1. 033,9 25,2 303,0 10,5 368,4 54,8 29. 8 105,3 19,7 403,0 310,1 85,2 11. 7 28,3 47,4 216,2 21,4 82,5 806,6 48,8 15,9 5,6 17,4 228,7 12,3 5. 3 134,7 14,6 726. 3 127J 32. 4 164,5 66,7 57,8 96,8 97,5 443,5 776,2 135,6 193. 5 5,6 319,0 92,7 304,5 26,5 8. 372,4 30% 30% 15% 49% 55% 6% 14% 23% 35% 31% 37% 34% 53% 30% 37% 28% 15% 25% 33% 30% 33% 60% 27% 21% 13% 27% 52% 27% 38% 13% 31% 47% 16% 10% 39% 14% 60% 41% 31% 43% 32% 39% 17%| 37% 36% 30% 40% 33% 14% 22% 30% 31% 18% 34% 51. 8 0,0 0. 7 3,1 1. 8 0,0 1. 0 37. 0 549,4 13,9 111. 7 6. 8 225,0 14,8 14,5 60,7 0,0 235,0 211,3 34,9 6,6 15,1 20,4 127,1 0. 0 47,0 315,1 28,7 7. 2 0,0 7. 1 94,5 0,0 1,6 39. 7 0. 1 340. 4. 70,8 18,5 108,0 53. 4 0. 0 0,0 20,6 183,4 388. 1 21,2 29,0 0,0 159. 5 32,2 41. 0 22. 5 3. 772,2 51,8 0,0 0. 7 3. 1 1. 8 50%] 0% 50% 50% 50% 0. 0 1,0 0% 50% 48,9 827,1 20. 1 159,8 8,3 275,9 27,4 23. 8 84,2 9,8 322. 4 272,6 54,2 8,5 22,6 28,7 172,9 10,7 66,0 458,5 37,4 9,1 2. 1 11. 1 128,8 6,1 4,2 54,5 7,3 449,6 95,2 25,9 147,4 53,4 28. 9 48,4 48,8 319,9 570,5 52,7 77,4 2. 8 245,7 50,2 109,2 22,5 5. 570,0 66% 80% 80% 53% 78% 75% 50% 80% 80% 50% 80% 88% 64% 73% 80% 61% 80% 50% 80% 57% 77% 57% 37% 64% 56% 50% 80% 40% 50% 62% 75%| 80% 90% 80% 50% 50% 50% 72% 74% 39% 40% 50% 77% 54% 36% 85% 67% (1) OP med stod endast från ERUF (2) OP med stod endast från ESF (3) OP med stod endast från EUGFJ (4) Inbegripet anslag genomförda enligt budgetrubrik B2-1820 (Övergångs- och innovationsåtgärder) 50 FRANKRIKE Sjunde årsrapporten — Strukturfotuierna 1995 SPD-progrumplanerlug/Srperlodenl99-t-l999 A vesnes-Douai- Valenciennes Prioriterade områden Totalt ERUF miljoner ecu ESF EUGFJ Stimulering av den ekonomiska verksamheten (a) Forskning och utveckling (b) Mänskliga resurser (c) Förnyelse av regionen (d) Teknisk assistans (e) Totalt % 141,8 38. 6 92. 5 165,1 2,0 440,0 100% 100,8 34,1 43. 9 128. 4 0. 9 308,1 70% 22. 3 4,5 48,6. 6,1 0. 9 82,4 19% 18,7 30,6 0. 2 49,5 11% (ej o. oi% (a) 32% (d) (C) 21% (b) 8% SPD-programplaneringJSrperlodenl994-1999 Korsika Prioriterade områden Totalt ERUF ESF Minskad isolering (a) Jordbruks- och havsprodukter (b) Universitet, forskning (c) Turistiskt och kulturellt arv (d) Miljö (e) Ekonomisk utveckling (Q Mänskliga resurser (g) Teknisk assistans (h) 67. 9 72,4 12. 5 15. 0 30. 7 18. 3 31. 0 2. 1 249,9 100% 67. 9 1. 5 12. 5 15,0 30. 7 18. 3 0. 6 0. 9 147,4 59% Totalt % miljoner eci EUGFJ FFU 63,4 7. 5 (g) 12% (h) ** (a) 27% (f) 7% 30,4 0. 6 31,0 12% 0,6 64,0 26% 7,5 3% (C) 5% (b) 30% SPD-programplanerlngJ6rperlodenl99-i-l999 Franska utomeuropeiska departementen Prioriterade områden Totalt ERUF ESF miljoner ecu EUGFJ FFU (g) i% Brytande av isolering, regional jämvikt (a) MiljO, infrastrukturer (b) Produktion, konkurrenskraft, industri, hantverk (c) Mänskliga resurser, social jämvikt (d) Jordbruk, landsbygdsutveckling (e) Fiskeri och vattenbruk (0 Turism (g) Teknisk assistans (h) Totalt % Genomförande under 1995 214,6 305,9 279,7 202,7 291,1 178,6 1. 8 46,3 35,1 359. 2 10. 1 14,8 48. 7 242,7 21. 1 9. 8 738,4 49% 4. 8 412,1 27% 1. 7 318,0 21% 394. 3 242. 7 24. 5 21. 1 16. 4 1. 499,2 100% te) i ** C ' w ** T (h)1% (a) 14% (d) 27% (b) 20% (C) 19% 6. 1 24. 5 0. 1 30,7 2% I de franska SPD är miljöproblematiken mycket varierande på grund av regionernas stora olikheter. De gemenskapsmedel som satsas på miljöfrågor uppgår sammanlagt till nära 323 miljoner ecu (15% av anslagen till mål 1 i Frankrike). Ide utomeuropeiska franska departementen står vattenfrågor högst på prioriteringslistan. På Guadeloupe (där ERUF och EUGFJ tillsammans anslagit 39,6 miljoner ecu till miljöfrågor) gäller den största av EUGFJ medfinansierade investe ringen ett omfattande konstbevattningsprojekt. På Martinique (där ERUF. s miljöanslag uppgår till 50,5 miljoner ecu) är den främsta målsättningen skydd mot vatten och högt vattenstånd. På Réunion (där ERUF. s miljöanslag uppgår till 178,5 miljoner ecu) koncentreras anslagen på att hushålla med vattenresurserna för konstbevattningsändamål. I Guyana (där ERUF:s miljöanslag uppgår till 18,9 miljoner ecu) inriktas ungefär hälften av åtgärderna på renoveringen av vattenled ningssystemet. Därtill kommer 2 miljoner ecu från EUGFJ för att förbättra kunskapen om och skydda den tropiska skogens biologiska mångfald. På Korsika inriktas miljöskyddet (30,7 miljo ner ecu från ERUF) dels på sanering av kustområden och omhändertagande av hushållssopor (84% av miljöanslagen), dels på uppvärdering av kulturarvet särskilt restaurering av byggnader uppförda med traditionella material. I Nord-Pas-de-Calais till slut går den största delen av gemenskapens miljöstöd till återställande av övergivna industri- och stadsområden och till avgift- ning av industrimark (29,1 miljoner ecu från ERUF) samt till miljöforskning och miljöteknik (11,3 miljoner ecu från ERUF) och till utbildning i miljöfrågor (0,9 miljoner ecu från ESF). Sjunde årsrapporten — Strukturfondenia 1995 51 De 6 franska SPD (Korsika, Guadeloupe, Guyana, Martinique, Réunion och Avesnes-Douai- Valenciennes i Nord-Pas-de-Calais) godkändes av kommissionen i juli 1994 och får ett strukturstöd på sammanlagt 2,189 miljarder ecu. Dessa SPD kommer relativt långsamt i gång. Vad gäller uppföljning av stödet återstår problem i samband med övervakningen av gemenskapsprogrammen då den planerade samordningsenheten med Europa ännu inte inrättats. Det bör dock noteras att de nationella och regionala myndigheterna gör ansträngningar för att närmare definiera metoderna för projektförvaltning på lokal nivå och för att meddela information om projekturvalskriterier och projektförteckningar till övervakningskommittéerna. I tre regioner har ett system för utvärdering redan införts eller håller på att införas. I fråga om partnerskap bör noteras att ett seminarium med deltagande av regionala tjänstemän organiserades på Réunion den 21-23 november 1995 för att diskutera olika frågor i samband med genomförandet av gemenskapsprogrammen såsom förvaltning av strukturfonderna och utvecklings teknologi. År 1995 i programperioden 1994-1999 Vad gäller det finansiella verkställandet, med undantag dock för Korsika och Martinique där fördröjningen är stor och inga finansiella åtgärder från ERUF verkställts under 1995, var de utgifter som deklarerats av samtliga regioner (Guadeloupe, Réunion, Nord-Pas-de-Calais och Guyana) tillräckligt stora för att tillåta kommissionen att göra åtaganden rörande 1995 års programanslag och betala ut det andra förskottet av 1994 års anslag. Emellertid har endast Guadeloupe och Guyana deklarerat utgifter (60% av 1994 års anslag) som var tillräckligt stora för att tillåta att det första förskottet på 1995 års anslag betalades ut. Vad gäller fiskerisektorn antogs färre än tio program för varje region, med undantag för Korsika, där programmet framskrider i tillfredsställande takt. Tabell 14: Mål 1 — Frankrike — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd, 1994 SPD Hainaut SPD Korsika SPD Guadeloupe SPD Guyana SPD Martinique SPD Réunion (1) 440,0 249. 9 344. 8 164,9 329,8 659,7 2. 189,2 1. 339,6 679. 4 794,2 304,4 620,7 1. 267,2 5. 005,4 TOTALT Åtaganden. 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 9. 4 14,2 54. 0 8,1 24,4 112,2 222,4 69,9 48,5 100,6 26,9 57,6 194,2 497,6 16% 19% 29% 16% 17% 29% 23% 8,9 10,5 32,4 7,6 21,9 66,2 147,4 40,0 27,4 56,0 17,0 38,5 107,9 286,7 57% 56% 56% 63% 67% 56% 58% Avslutningsvis bör noteras att på begäran av de franska myndigheterna har för flera program från föregående programperiod 1989-1993 tidsfristen förlängts för utbetalning av nationella medel till slutmottagarna. IRLAND SPD-prograniplantring/Sr ptrtodenl 994-1999 Prioriterade områden Totalt ERUF ESF miljoner eci EUGFJ FFU Produktionssektor (a) Ekonomisk infrastruktur (b) Mänskliga resurser (c) Lokal utveckling (d) Teknisk assistans (e) 2. 508,0 1. 113,0 1. 732,0 257,0 10,0 5. 620,0 100% 1. 099,0 1. 113,0 160,0 180,0 10. 0 2. 562,0 46% Totalt % 324. 0 1. 038,0 47,0 (c) 1. 572,0 57,0 20,0 1. 953,0 35% 1. 058,0 19% 47,0 1% (d) 5% (e)o. 2% (a) 44% (b) 20% 52 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Nya stödåtgärder som antogs 1995 Den enda nya stödåtgärd som antogs under 1995 när det gäller Irland är stödet från ERUF till ett större projekt i den mening som avses i artikel 16. 2 i samordningsförordningen, närmare bestämt sjukhuset i Tallaght. Stödet från ERUF uppgår till 39,4 miljoner ecu på en totalkostnad av 131,2 miljoner ecu (dvs. 30%) ". Detta är första exemplet på en stödåtgärd från ERUF på hälsovårdsområ det på Irland och gäller konstruktion och utrustning av ett universitetssjukhus i Tallaght (Dublin området). Det nya sjukhuset kommer att ha 513 sängplatser och beräknas ge 1500 direkta och 1100 indirekta arbetstillfällen. Genomförande under 1995 Miljöfrågorna ingår som ett underområde i det prioriterade området "ekonomisk infrastruktur" inom GSR. Detta underområde har utformats som ett OP med 78 miljoner ecu ERUF-medel (1,4% av gemenskapens anslag). OP avser vattenförsörjning, rening av avloppsvatten, vattenled ningar, hantering av hushållssopor och farligt avfall, förvaltning och skydd av kustområden samt övervakning och forskning på miljöområdet. De irländska OP genomfördes i normal takt under 1995. Endast OP "industri" som även omfattar åtgärder inom livmedelsindustrin har blivit något försenat på grund av fördröjningar vid igångsätt ningen. Denna måttliga försening beräknas hämtas in under 1996 genom en ökad utbetalningsgrad. Utvecklingen är tillfredsställande vad gäller genomförandet av de kvantifierade målen (makro- och mikroekonömiska indikatorer) fastställa i GSR. Endast ett program, programmet om teknisk assistans (stöd från strukturfonderna: 10 miljoner ecu) återstod att godkänna vilket förväntades ske i början på 1996. OP jordbruk och landsbygdsutveckling håller på att genomföras för fullt, med undantag för några åtgärder. Utgifterna följer finansieringsplanen. Vissa åtgärder är mycket efterfrågade, särskilt åtgärderna för kontroll av föroreningar inom jordbruket. Andra åtgärder har skjutits upp på grund av bristande anslag. Under 1995 har en oberoende konsult undersökt systemet med kompensationsbi drag och balansen mellan inkomststöd och utvecklingsåtgärder. Inom fiskerisektorn godkändes sammanlagt 155 projekt med stöd från FFU på områden som modernisering av fiskeflottan, vattenbruk, saluföring av produkter och säljfrämjande åtgärder. Dessa projekt omfattar investeringar på sammanlagt 31 miljoner ecu. Övervakningen av stödåtgärderna sker på tre nivåer: övervakningskommittén för GSR, särskilda övervakningskommittéer för varje OP och åtta regionala myndighetskommittéer. Övervakningskom mittén för GSR består av företrädare för de berörda departementen, kommissionen och EIB. I övervakningskommittén för OP ingår företrädare för arbetsmarknadens parter och för de berörda tjänstemännen. Som ett exempel kan nämnas att samordningskommittén för åtgärder rörande mänskliga resurser, vars uppgift är att övervaka de övergripande åtgärder som har en inverkan på utbildningssystemets kvalitet och effektivitet, hade sitt första sammanträde under 1995. Därvid granskades utvecklingen av de åtgärder som medfinansieras av ESF inom hela GSR, samt utvecklin gen av åtgärderna rörande utbildning av yrkeslärare, jämställdhet och certifiering. På regional nivå deltar företrädare för ideella organisationer och lokalsamhällen i dessa kommittéer parallellt med företrädare för myndigheterna och offentliga förvaltningsorgan samt arbetsmarknadsparterna. Ö- vervakningskommittéerna för de viktigaste OP bistås av externa, oberoende och permanenta utvär derare. Därutöver finns tre heltidsarbetande värderingsenheter och en fjärde enhet kommer att sättas upp i början av 1996. Dessa enheter kommer att utvärdera särskilda aspekter av GSR och OP och ger assistans till de externa utvärderarna. De kommer även att medverka vid genomgången i halvtid av samtliga program. Se även bilaga 6 "Större projekt som antogs 1995". Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 53 Àr 1995 i programperioden 1994-1999 Även om utbetalningarna under 1994 var under prognosen (513 miljoner ecu jämfört med beräknade 771 miljoner) har förseningen till största delen hämtats in i slutet av 1995. Utbetalningarna från strukturfonderna under 1995 uppgick till 834 miljoner ecu jämfört med en ursprunglig budget på 856 miljoner. Detta betyder att 85 % av anslagen för GSR:s första två år har betalats ut. Tabell 15: Mål 1 — Irland — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandear Totalkostnad Strukturstöd O) Åtaganden. 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/<I) Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1995 SP Tallaght sjukhus | 131,2| 39,4| 39,4| 39. 4] 100%| 31. 5| 31. 5| 80% 1994 ' OP Jordbruk, landsbygsutveckting OP Lokal utveckling OP Industri OP Ekonomisk infrastruktur OP Fiske OP Mänskliga resurser OP MiljOtjanster OP Turism OP Transport TOTALT 1. 791,4 420. 1 2. 843. 7 319. 6 177,0 2. 362,3 125,6 805,9 1. 406,2 10. 383,1 956. 7 257. 0 1. 029. 0 108,0 78. 0 1. 732. 1 78. 0 456,3 888. 0 5. 622,5 160,1 33. 6 127. 1 10. 3 12. 3 266. 1 6. 2 51. 5 247. 6 954,2 299. 4 54,8 261,1 11. 9 20,5 541. 9 24,0 94,0 333. 2 1. 680,1 31% 21% 25% 11% 26% 31% 31% 21% 38% 30% 178,6 22,1 102,9 8,7 10. 6 264,9 10,3 51. 0 175,8 856,5 263. 0 32. 7 196. 0 9. 5 14. 7 481,6 19,2 77. 2 244. 2 1. 369,6 88% 60% 75% 80% 72% 89% 80% 82% 73% 82% ITALIEN SPD-protramplanerlngJSrptrtodenl99-t-1999 Prioriterade områden Kommunikationer (a) Industri, hantverk (b) Turism (c) Landsbygsutveckting (d) Fiske (c) Ekonomiska infrastrukturer (t) Mänskliga resurser (g) Teknisk assistans (h) Totalt % Totalt 2. 159,6 3. 707,5 862,1 2. 340,7 257. 4 3. 235,9 2. 209,1 87. 7 14. 860,0 ' 100% ERUF 2. 159,6 3. 557,2 774,6 55. 0 2. 992. 5. 61. 4 59. 7 9. 660,0 65% miljoner ecu EUGFJ FFU ESF 150,3 87. 5 57. 7 24. 4 243. 4 2. 147. 7 28. 0 2. 739,0 18% 2. 228. 0 233. 0 2. 228,0 15% 233,0 2% (g) i5% (h) t% (a) is% (e)2% (d)ie% e»6*' (b) 24% I GSR för mål 1-områden i Italien (Mezzogiorno) beräknas utgifterna sammanlagt uppgå till 32,44 miljarder ecu varav 14,860 utgör gemenskapsstöd. Programmet genomförs genom 13 multiregionala OP, 10 regionala OP och ett större projekt, vilka samtliga antogs under 1994 och 1995. Nya program som antogs 1995 Under 1995 antogs totalt 11 stödåtgärder med ett finansiellt stöd från strukturfonderna på samman lagt 8,085 miljarder ecu. Sex av stödåtgärderna utgörs av regionala OP med ett gemenskapsstöd om 4,289 miljarder ecu och fyra utgörs av regionala program. Ett av dessa, OP "industri", upptar hela 26% av ERUF:s anslag till Mezzogiorno och avser bl. a. medfinansiering av Italiens allmänna system för stöd till produktionsinvesteringar. Slutligen antogs ett större projekt i Calabrien, Gioia Tauro- projektet (40 miljoner ecu på en beräknad totalkostnad om 120 miljoner ecu)12. Detta s. k. större projekt i den mening som avses i artikel 16. 2 i samordningsförordningen, syftar till att göra om Gioia Tauro-hamnen till en stor containerhamn inriktad på omlastning och att anpassa hamnens basinfra strukturer till utvecklingen av den internationella sjötransporten. Projektet förväntas skapa 1500 direkta och indirekta arbetstillfällen. 11 Se även bilaga 6 "Större projekt antagna under 1995" 54 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Knappt 10% av ERUF:s samlade medel är ännu inte programlagda på nationell nivå. Det gäller bl. a. de multiregionala OP "energi", "miljö" och "teknisk assistans", multiregionala och regionala stödåt gärder som skall genomföras med globalt stöd (med inramning på nationell nivå), samt vissa större projekt (motorvägen Messina-Palermo). De åtaganden som kommer att belasta kommande år kommer således att betingas av att dessa stödåtgärder godkänns och av att framsteg görs i form av nationella utgifter när det gäller sådana program som redan är godkända. Genomförande under 1995 Den försening som uppstod 1994 i genomförandet av GSR har delvis hämtats in under 1995. De svårigheter som Italien ställts inför i samband med användningen av gemenskapsmedel och som framträdde med all tydlighet under föregående programperiod, kan i första hand förklaras av det nationella förvaltningspolitiska systemets svagheter. I syfte att förbättra de allmänna förutsättning arna för genomförandet av gemenskapsåtgärder i Italien, tecknades ett avtal mellan kommissionen och den italienska regeringen den 26 juli 1995. I samband med konferensen mellan stat och regioner den 29 september 1995 utvidgades avtalet till de självstyrande regionerna och provinserna. Inom ramen för avtalet har den italienska regeringen förbundit sig att förstärka de centrala och regionala förvaltningsstrukturerna, att förbättra förfarandena för genomförandet av medfinansierade åtgär der, att öka den tekniska assistansen, bl. a. systemet för övervakning, utvärdering och kontroll av programmen, samt att garantera den finansiella täckningen av den nationella delen av programmen. Genomförandet av detta avtal är en grundläggande förutsättning för att gemenskapsmedlen skall komma till bättre användning under nuvarande programperiod. Vid utgången av 1995 kunde den italienska regeringen påvisa att en rad initiativ hade tagits, särskilt under andra halvåret rörande förvaltningsstrukturer, införande av ett nytt integrerat övervakningssystem, förfaringssätt vid val av externa experter och tillhandahållande av den nationella delen av medfinansieringen. Dessa initiativ återspeglar avtalets andemening och ger all anledning att förutse att förutsättningarna för förvaltnin gen av programmen kommer att förbättras. Miljön görs till föremål för två underområden till den italienska GSR, som båda omfattas av det prioriterade området "infrastrukturer". För det första gäller det vattenresurser (1,119 miljarder i bidrag från ERUF), där målet är att öka tillgången och förbättra fördelningen, minska läckaget i vattenledningarna samt rationalisera och underhålla konstruktionerna. För det andra gäller det miljöskydd (748 miljoner ecu i bidrag från ERUF och ESF), nämligen sanering av särskilt förfallna och förorenade områden, undanröjning av allvarliga miljöfarliga situationer, bevarande av naturarv och främjande av allmänna tjänster på miljöområdet (vatten och hushållssopor). Dessa två underområden står för 1,867 miljarder gemenskapsstöd eller 12,6% av anslagen i GSR. De genomförs för hälften av anslagen på multiregional nivå och för den andra hälften på regional nivå inom varje regionalt OP. På multiregional nivå antogs OPför vattenresurser under 1995 med ett stöd från ERUF på 871 miljoner ecu, medan OPför miljön förväntas antas under 1996 (48 miljoner ecu stöd från ERUF). Stödåtgärderna från EUGFJ organiseras i de flesta programmen per produktionslinje och syftar till att medverka till moderniseringen av produktion och försäljning i enlighet med efterfrågan på marknaden. Åtgärder planeras även för att stödja alternativ till de traditionella jordbruksverksamhe terna, såsom turism i jordbruksmiljö, landsbygdsturism, småskalig förädling och direktförsäljning av typiskt traditionella gårdsprodukter. Dessutom innehåller programmen åtgärder på området för forskning och tjänster avsedda att sprida teknologisk kunskap och kunskap om moderna jordbruks metoder. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 55 Vissa betydelsefulla resultat inom jordbruk och landsbygdsutveckling På Sardinien (OP antaget 1994): • Gemenskapsstöd beviljades till 1300 företag inom får- och getsektorn för att förbättra de sanitära och hygieniska förhållandena inom mjölkproduktionen. • 32 projekt för modernisering av kooperativ för osttillverkning. • 34 projekt för uppfödning och dressyr av det "angloarabiska sardiska " fullblodet i sektorn för landsbygdsturism. I Abruzzerna (OP antaget 1994) • Finansiering av 160 projekt för landsbygdsutveckling varav 110 inom landsbygdsturism. År 1995 i programperioden 1994-1999 Vad gäller det finansiella genomförandet är nivån på de fondåtaganden som gjordes av kommissio nen tillfredsställande med hänsyn till de belopp som planerades i GSR, frånsett åtagandena från ESF som är mycket lägre än beräknat. 1995 års åtagandenivå är dock inte tillräckligt hög för att helt arbeta in den fördröjning som uppstod 1994 vilket förklarar varför bristen på åtaganden i slutet av 1995 uppgick till 1,2 miljarder ecu. Vad gäller förverkligandet på fältet (dvs. utgifter gjorda av myndigheterna för genomförandet) är 1995 års situation för dessa program fortfarande mycket allvarlig. Utgifterna vid slutet av programperiodens andra år uppgick sammanlagt till endast 2°7o av de anslag som var planerade för hela sexårsperioden. Tabell 16: Mål 1 — Italien — Finansiellt genomförande av programmen (i miljoner ecu) Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2V(1) Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (?) % (3V(2) 1995 Regionala OP OP Abruzzerna OP Abruzzerna (1) OP Calabria (1) SP Gioia Tauro OP Campania OP Puglia OP Sicilien Multiregionala OP OP Industri och tjänster OP Kunskap om jordbruk (1) OP Vattenresurser OP Turism WT Regionala OP OP Basilkata OP Calabria OPMolisa OP Sardinien Multiregionala OP OP "Akuta" sysselsattningsatgarder OP Utbildning av yrkeslarare OP Invandra/utbildning OP Utbildningsdepartementet OP Fiske OPFoU OP Telekommunikationer OP Järnvägstransport OP Teknisk assistans (2) (1 ) OP med stod endast från EUGFJ (2) OP med stod endast från ESF TOTALT 333. 4 167,1 482,0 120. 0 2. 890,8 2. 406,4 2. 603,1 4. 962,4 231,4 2. 0083 302,8 1. 129,5 1308,0 522. 7 2. 103. 4 524. 0 271. 4 29,5 395. 0 560,0 1. 341. 3 1. 076. 1 1. 756. 6 112. 1 27. 637,4 150,5 83. 9 241,0 40,0 1. 327,9 1. 148,4 1337,2 2. 592. 7 162,0 871,0 130. 0 5833 580,3 292,0 967,1 355,7 184,0 20,0 254. 0 233,0 784,0 376. 7 701. 0 76. 0 13. 491,6 75. 0 59,4 76,2 40,0 124,0 203,7 189,4 746,9 34. 4 140,7 22. 2 51. 7 1,0 26. 8 50,9 0,0 0. 0 0,0 48,9 34,6 8,2 102,3 192. 6 0. 0 2. 228,6 91,5 59. 4 76. 2 40,0 177,2 203,7 189,4 750,3 34,4 140. 7 22. 2 61% 71% 32% 100% 13% 18% 14%| 29% 21% 16% 17% 98,1 72. 9 37. 7 170,6 17% 13% ,13% 18% 32. 7 16,9 1. 8 68. 5 66,5 65. 9 215,9 385,2 7. 1 3. 024,7 9% 9% 9% 27% 29% 8% 57% 55%| 9% 22% 37. 5 30. 7 41. 8 0,0 63,2 92,9 74,1 373. 5 17. 2 703 11,1 293 19. ) 15,5 25,5 0,0 0. 0 0,0 24,4 0,0 4. 1 34,1 211,9 0,0 1. 176,1 45,8 30,7 41,8 0,0 89,8 92. 9 74. 1 375,2 17,2 70,3 11,1 52. 4 36,5 19. 3 86. 9 16. 3 8. 5 0. 9 34. 3 16,0 32. 9 90. 9 308. 2 3. 5 1555. 4 50% 52% 55% 0% 51% 46% 39% 50% 50% 50% 50% 53% 50% 51% 51% 50% 50% 50% 50% 24% 50% 42% 80% 50% Sl% Vad gäller GSR för första programperioden 1989-1993 var det otillfredsställande resultatet i sam band med användningen av gemenskapens fondmedel anledningen till att kommissionen och den italienska regeringen, inom ramen för avtalet av den 26 juli 1995, enades om en sista förlängning av tidsfristerna för de nationella åtagandena till den 31 december 1995. Eftersom den italienska 56 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 regeringen vid 1995 års slut tagit olika initiativ för att omsätta avtalet i praktik bekräftades förlängningen av tidsfristen för utbetalning av gemenskapsmedel, varigenom de italienska myndighe terna får en frist på två år efter sista dagen för de nationella åtagandena för att göra motsvarande utbetalningar. Dessa förlängningar gjorde det möjligt för de italienska myndigheterna att fullfölja nästan samtliga nationella och regionala åtaganden för perioden 1989-1993 (100% för OP förvaltade av regeringen och 98,7 °7o för regionalt förvaltade OP), även om det fortfarande finns utrymme för förbättringar vad gäller betalningarna, bl. a. med avseende på regionalt förvaltade OP som i slutet av 1995 i genomsnitt uppgick till storleksordningen 65% (från 44% för Apulien till 75% för Basilicata). NEDERLÄNDERNA SPD-prograniplantringJtrptrlodenl994-l999 Prioriterade områden Totalt ERUF ESF miljoner ecu EUGFJ FFU Stod till näringslivet (a) Turism (b) Jordbruk, landsbygdsutveckling (c) Fiske (d) Mänskliga resurser (c) FOrefagsinfrastruktur (Q Transportinfrasiruktur (g) Forskning och utveckling (h) Teknisk assistans (1) 22. 0 5. 2 21. 2 8. 2 28. 0 17. 0 31,4 14,4 2,6 Totalt % 150,0 100% 11. 9 4. 3 10,1 0. 9 0,9 16,5 31. 0 14. 4 1. 0 80,0 53% 27,1 0. 5 0,4 1. 0 40,0 27% (h) 10% <'>2% <a>15% 21,2 83 (g) 0,3 21,5 14% 0,3 8,5 6% (e) 1«* Genomförande under 1995 De SPD som antogs för Nederländerna den 21 juni 1994 avser Flevoland. Det sammanlagda strukturstödet uppgår till 150 miljoner ecu. Det största projektet i programmet är ombyggnaden av riksväg N27 till en motorväg (A27) för att förbättra förbindelserna mellan Flevoland och Nederlän dernas centrala och sydliga delar. Projektet genomförs enligt tidplanen. En annan del av programmet utgörs av åtgärden "sysselsättning" och ger möjligheten att bevilja stöd till sysselsättningsskapande företag som redan är etablerade eller etablerar sig i Flevoland. År 1995 har det totala antalet deltagare i stödåtgärder från ESF varit större än beräknat (1 788 jämfört med 985). Det regionala sysselsättningskontoret satte igång några av de viktigaste åtgärder som planerats inom SPD, vilket krävde intensiva förberedelser och inblandning av nya parter samtidigt som det förstärkte under byggnaden för de verksamheter som medfinansieras av ESF. Skydd av miljön utgör inget enskilt område inom SPD för Flevoland. Miljöåtgärderna är spridda över ett antal olika områden: jordbruk, turism, industri. Bidraget till miljöskydd kan dock uppskattas till 5 miljoner ecu (eller 3% av gemenskapens sammanlagda stöd) och går huvudsakli gen till åtgärder av följande slag: stöd till små och medelstora företag för att använda miljövänli- gare och energisnålare metoder (1 miljon ecu), bekämpning av luft- och vattenföroreningar, minskad användning av bekämpningsmedel och ogräsbekämpningsmedel, bevarande av den biologiska mångfalden, förvaltning av grundvattnet från polder, avgiftning av Ketelmeer. Vad gäller övervakning och granskning av SPD:s effekter utvecklade regionen Flevoland nätverket DIN Çtargets-efforts network") för att följa upp SPD och mäta dess inverkan på Flevolands ekonomi. Programmet färdigställdes under 1995 och kommer att användas under 1996. De projekt som antogs före slutet av 1995, till exempel, förväntas skapa 1600 direkta nya arbetstillfällen, 3000 indirekta fasta arbetstillfällen och nära 2800 tillfälliga arbetstillfällen. Målet är en nettoökning med 15 000 arbetstillfällen mellan 1994 och 1999. Vidare utarbetade universitetet i Wageningen ett arbetsdokument om mycket stränga urvalskriterier för jordbruksprojekt, kriterier för utvärdering av innovativa projekt och sysselsättningseffekter inom jordbruk. Slutligen organiserades under 1995 ett seminarium med andra mål 1-områden för att utväxla erfarenheterna i samband med genomförandet av programmen. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 År 1995 i programperioden 1994-1999 57 Även det finansiella verkställandet av SPD fortgick på ett tillfredsställande sätt, vilket framgår av åtagandena på nationell nivå. Vad gäller EUGFJ har dock utbetalningarna blivit betydligt försenade på grund av tröghet vid igångsättningen av åtgärderna. I slutet av 1995 uppgick de offentliga utgifterna för åtgärder inom jordbruk till 1,3 miljoner ecu, medan utgiftsprognosen för 1994 och 1995 sammanlagt uppgick till 24,8 miljoner ecu. Däremot vad gäller budgetanslag från ERUF överlämnade provinsen Flevoland i december 1995 en ansökan om åtagande av 1995 års anslag, vilket visar att samtliga planerade projekt utvecklas i normal takt. En liknande utveckling konstate rades vad gäller de åtgärder i fiskerisektorn som finansieras av FFU. Tabell 17: Mål 1 — Nederländerna — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd 0) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) | 958,7| 150,0| 17. 2| 37,2| 25%| 9. 6| I9,6| 53% 1994 SPD Flevoland PORTUGAL Sr O-programplanering fbr ptrloitnl 994-1999 Prioriterade områden Totalt ERUF Mänskliga resurser och sysselsättning (a) Konkurrenskraft (b) Livskvalitet (c) 3. 059. 6 6. 306. 2 1. 264,0 918. 0 4. 073,2 936. 0 ESF 2. 141,6 414,0 328,0 miljoner eci EUGFJ FFU 1. 637,0 182,0 Regionala ekonomiska grundförutsättningar (d) Teknisk assistans (e) Totalt % 3. 144,3 205,9 13. 980,0 100% 2. 661,8 134. 9 8. 7233 62% 194,1 71,0 3. 148,7 23% 257. 2 31. 2 1J943 14% 213,2 2% (C) 9% (b) 4fl% Under 1995 antagna stödåtgärder Kommissionen godkände endast en global åtgärd för stöd till kommunala investeringar under 1995. Överenskommelsen mellan kommissionen och det förmedlande organet undertecknades den 15 november 1995. Den portugisiska GSR genomförs således genom 9 multiregionala OP och 7 regionala OP, samtliga antagna under 1994, och en global stödåtgärd antagen under 1995. Dessa stödåtgärder utgör hela stödprogrammet inom ramen för GSR. Genomförande under 1995 Utvecklingen under 1995 har på det hela taget varit tillfredsställande. I de flesta programmen har årets målsättningar uppfyllts. I vissa fall har genomförandet dock visat sig vara mindre positivt, men tack vare de portugisiska myndigheternas oavbrutna ansträngningar och övervakning på fältet förväntas förseningen i de olika programmen hämtas in. 5H Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Miljöåtgärderna inom den portugisiska GSR ingår i det prioriterade området "livskvalitet", men även i de regionala utvecklingsprogrammen. Ett mycket omfattande finansiellt stöd har planerats i de regionala OP (1,056 miljarder ecu, 7,6% av GSR finansiella stöd) och avser huvudsakligen vattenförsörjning och -fördelning, uppsamling och behandling av hushållsavfall och avloppsvat ten, minskning avföroreningarna i floderna, skydd av kustområden och naturliga livsmiljöer och information till befolkningen. Inom ramen för prioriteringen av livskvaliteten omfattas miljö och återställande av stadsområden dessutom av ett OP med 559 miljoner ecu i bidrag från ERUF, som består av två underprogram. Underprogrammet miljö (260 miljoner ecu) avser åtgärder för bevarande och uppvärdering av naturarvet, förbättring av produktionsverksamhetens inverkan på miljön, information och utbildning samt teknisk assistans. Underprogrammet återställande av stadsområden (299 miljoner ecu) avser renovering av slumkvarter och förfallna områden, EXPO 98 och teknisk assistans. Vad gäller redan antagna program bör noteras att 1995 års indexering medförde att två komplette rande anslag tilldelades, dels av EUGFJ-U på ett belopp av 39,1 miljoner ecu inom ramen för underprogrammet "jordbruk" för att åtgärda följderna av 1995 års långvariga torka, dels av ESF på ett belopp av 14,5 miljoner ecu inom ramen för OP "kunskap och innovation" för att förstärka yrkesundervisningen i underprogrammet "utbildning". Vad gäller genomförandegraden noteras en viss försening vid igångsättningen av OP för främjande av den internt genererade tillväxten ("intern utveckling"). Förseningen kan delvis förklaras av programmets nyskapande karaktär och behovet att upprätta nya rättsliga instrument för att decent ralisera programförvaltningen (överenskommelser med lokala utvecklingsorganisationer, banker, osv. ). Det förväntades dock att flera underprogram och åtgärder inom detta OP (landsbygdscentra, historiska byar, stödsystem) i praktiken skulle kunna påbörjas i början av 1996. Inom OP "miljö och stadförnyelse" är genomförandegraden för underprogrammet "stadsförnyelse" mycket blygsam (16%), vilket beror på svårigheter i samband med tvångsinlösen av mark. Vad gäller programmet "handel" som ingår som ett led i OP för ekonomisk modernisering och som beräknas omplaneras beror den blygsamma genomförandegraden (20% för åren 1994-95) framför allt på den förberedelsetid som krävs för den typ av åtgärder som programmet avser att finansiera. I OP för ekonomisk modernisering ingår även underprogrammet "fiske" där första halvåret huvudsak ligen markerades av valet av möjliga stödmottagare och av de första ministeriella besluten till förmån för dessa, samt av att de planerade programmen igångsattes. Andra halvåret markerades av en ökad genomförandegrad samt av förberedelserna inför utvärderingen av de olika OP medan anbudsin- fordringarna för att utse oberoende experter planerades till början av 1996. Övervakningskommittén hade sex sammanträden under denna period vilket bidrog till att påskynda genomförandet av de första åtgärderna. För att råda bot på den låga genomförandegraden under 1994 beslutade övervak- ningskommittéen dock vid sina senaste sammanträden att planera om tidpunkterna för utbetalning. Vidare antogs en särskild FFU-åtgärd till förmån för de portugisiska sjömän som drabbades av att fiskeriavtalet med Marocko har upphört". Åtgärden avsåg finansiell ersättning för avbrott i verk samheten (från maj till november 1995) på grund av avtalets upphörande. Åtgärdens belopp är begränsat till 4,8 miljoner ecu. Vidare har anslag från FFU som redan beviljats Portugal inom ramen för GSR delvis omorienterats för att ersätta rederierna för fartygens tillfälliga stillestånd i enlighet med artikel 14 i förordning (EEG) nr 3699/93. För hela stilleståndperioden anslogs 4 miljoner ecu varav 3 belastar gemenskapens budget. Vad gäller underprogrammet "energi" som ingår i OP "infrastrukturer" beror förseningen i genom förandet på att vissa program som ursprungligen omfattades av dessa underprogram överfördes till gemenskapsinitiativet gemena-REGEN14 och framför allt på att de överförda projekten beräknades " Se kapitel I. A. 5. 2. Mål 5a fiske. 14 Se kapitel I. B. l. Gemenskapsinitiativ. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 59 ha en hög genomförandegrad under 1994 och 1995. I slutet av 1995 höll en omplanering på att genomföras för att anpassa prognosen för 1994 och 1995 till dessa överföringar. Vad gäller OP "teknisk assistans" till slut antog kommissionen beslutet om godkännande av detta program så sent som den 20 december 1994. Det sena godkännandet förklarar den låga genomföran degraden. ERUF:s anslag för 1994 avses överföras till 1996 och de portugisiska myndigheterna lämnade in en ansökan om omplanering av ESF-delen för att överföra outnyttjade anslag från 1994 (8,2 miljoner ecu) till 1996 (4,1 miljoner ecu) och 1997 (4,1 miljoner ecu). Endast ett program ändrades under 1995 nämligen det redan nämnda OP "främjande av den regionala utvecklingspotentialen". Ändringen gjordes den 13 november 1995 som en följd av övervakningskommitténs beslut. Gemenskapsfinansieringen av programmet förblir oförändrad (595 miljoner ecu varav 405 från ERUF, 81 från ESF och 109 från EUGFJ-U). Den viktigaste ändringen gäller införandet av ett stödsystem för små och medelstora företag vars främsta syfte är att främja skapandet av nya arbetstillfällen (uppskattningsvis 20 000). Systemet har mycket stor betydelse som incitament för de ekonomiska förhållandena på de orter och landsbygder som drabbats av utflyttning och andra utvecklingssvårigheter. De åtaganden som urprungligen gjordes i programmet, bl. a. inrättande av lokala utvecklingskontor (i syfte att stegvis uppnå större decentralisering och ett ökad partnerskap mellan offentliga och privata ekonomiska aktörer) och fler politiska åtgärder till förmån för medelstora städer (som ett led i utvecklingen av tätorter med strukturerande effekter på regional nivå) bekräftas i den reviderade versionen. År 1995 i programperioden 1994-1999 På det hela taget är utvecklingen av den portugisiska GSR relativt tillfredsställande finansiellt sett. I genomsnitt uppgick genomförandegraden på fältet under 1995 till 85% för alla fonder sammantagna (93% för ERUF, 98% för ESF). Gemenskapens åtaganden utgör en tredjedel av hela periodens anslag. Tabell 18: Mål 1 — Portugal — Finansiellt genomförande av programmen (i miljoner ecu) Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2Vd) Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1995 Multiregionala OP GB Stod till lokal investering 1994 Regionala OP OP Azorerna OP Alentejo OP Algarva OP Centre OP Lissabon och Tagodalen OP Madeira OP None Multiregionala OP OP Miljö/stadsförnyelse OP Teknisk assistans OP Kunskap och innovation OP Utbildning och sysselsättning OP Infrastrukturer OP Ekonomisk modernisering OPPRINEST(l) OP Internt genererad utveckling OP Hälsovård och social integration (1) Statistisk infrastruktur TOTALT 33,3 35. 01 25. 0J 25. 01 lOOVJ 0,0l o. « 0% 857,6 250,6 101,9 490,5 517,2 665,2 721,1 973,7 135. 6 2357,0 1. 9033 3. 915. 8 11. 678,8 40,0 1331. 8 940. 0 26. 7133 616. 0 182. 0 76,0 362,0 382,0 369. 3 537,0 559,0 101,7 1. 675,0 1384,6 1. 987. 0 4. 319. 2 30. 0 595,0 705,0 13. 9053 84. 7. 57. 7 24,9 60,0 94. 0 82. 4 97. 8 0,0 U. O 210,7 219. 3 0. 0 284. 3 7. 3 14,0 106,6 1379,7 216,2 78,6 28,5 126,0 124,5 148,6 210,0 55. 1 28. 6 587. 6 409. 3 618,5 1. 526. 2 223 673 276. 5 4. 548,8 35% 43% 37% 35% 33% 40% 39% 10% 28% 35% 30%| 31% 35% 74% 11% 39% 33% 96,9 27,0 15,9 47,0 65,1 74. 8 77. 8 16,5 8,2 232,5 251. 8 259,0 403,8 7. 4 11. 1 72,3 1. 667,0 1813 43. 8 18,8 883 89,5 123. 8 148,3 44,1 17,0 412,7 346. 7 517. 9 998,4 173 37,7 178,1 3. 263,4 84% 56% 66% 70% 72% 83% 71% 80% 59% 70% 85% 84% 65% 77% 56% 64% 72% 60 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 FÖRENADE KUNGARIKET De miljöåtgärder som planeras i de brittiska SPD varierar beroende på olikheterna mellan de berörda regionerna. I Nordirland gäller miljöåtgärderna i huvudsak skydd av naturliga livsmiljöer (64,1 miljoner ecu, 5,2% anslag från SPD), men även utveckling av verksamheter som står i samband med miljön såsom företagsservice, produktkvalitet eller forskning och utveckling (19 miljoner ecu), bevarandet av kultur-arvet (8,1 miljoner ecu) och stadsförnyelse (25,5 miljoner ecu) samt energibesparande åtgärder iföretagen (5 miljoner ecu). I Merseyside inriktas miljöåtgärder na (45 miljoner ecu eller 5,5% av anslagen inom SPD) på bearbetning av industriavfall, utveckling av ren teknik och miljökunskap iföretagen (13 miljoner ecu från ERUF och ESF) samt återstäl lande av förfallna stadsområden och skydd av den naturliga livsmiljön och kulturarvet (29 miljoner ecu från ERUF). Miljöåtgärderna i Highlands och Islands (16,3 miljoner ecu, 5,2% av SPD-anslagen) finansieras av de tre fonderna, var och en enligt sin specifika karaktär: återan- vändning av avfall och miljöforskning finansieras av ERUF (7,6 miljoner ecu), ett projekt för skydd av den naturliga livsmiljön finansieras av EUGFJ (7,1 miljoner ecu) och utbildning finansieras av ESF (1,6 miljoner ecu). Gemenskapens sammanlagda miljöstöd i Förenade kungariket uppgår till ungefär 146 miljoner ecu eller 6% av alla anslag. Genomförande under 1995 Genomförandet av SPD i Förenade kungarikets områden inom mål 1 (Nordirland, Highlands och området Enterprise Islands samt Merseyside) stämmer väl överens med de programlagda planerna. SPD-programplanerlngförperiodenl994-1999 Nordirland Prioriterade områden Totalt ERUF ESF EUGFJ FFU miljoner ecu Ekonomisk utveckling (a) Gemenskaperna (b) Minskad perificitel (c) Jordbruk och fiske (d) MiljO (e) Teknisk assistans (Q 315,1 315,8 321,2 215,0 64,1 1. 6 Totalt % 1. 232,8 100% 199,3 90. 6 321. 2 64,1 1. 6 676,8 55% 115,8 225. 2 13,0 186,9 15,1 (e) 5% ( O0 1 3* (a) 26% (d) 354,0 29% 186,9 15% 15,1 1% (c) (b) 26% Nordirland Efter en långsam start hämtade utgiftstakten in förseningen under 1995 vilket innebär att det ursprungliga målet beräknas uppfyllas under löpet av 1996. Sektorn med de största förseningarna är energisektorn (området "minskad perifericitet") där utgifterna för ett större projekt, samman kopplingen av elnätet mellan Skottland och Nordirland fördröjs av offentliga enkäter. À andra sidan hade vid slutet av 1995 stora framsteg gjorts på området för miljötjänster. Som en följd av reformen av jordbrukspolitiken har investeringsklimatet inom jordbruk blivit bra och flera fick åtgärder skjutas upp på grund av bristande anslag eftersom samtliga anslag tilldelats åtgärder inom jordbruk. Sedan våldsamheterna upphörde i början av hösten 1994 ökade efterfrågan på investeringar inom turism och i projekt som omfattas av åtgärden om fysisk och social miljö avseende försoning mellan gemenskaperna och stadsförnyelse (område "gemenskaperna"). Ytterliga fondmedel tilldelades dessa åtgärder med anledning av övervakningskommitténs sammanträde i november 1995. Vidare gjordes ett första steg för att avgöra om SPD behövde omorienteras på grund av denna utveckling, vilket var den brittiska regeringens avsikt under förberedelserna till initiativet PEACE som godkändes i juli 19951S. Slutligen, vad avser utvärderingen av SPD, enades man vid övervakningskommitténs samm anträde i november om att utse en extern utvärderare. Ytterligare externa utvärderare kommer att utses för de olika områdena, med undantag för miljötjänster. 15 Se kapitel I. B. l. gemenskapsinitiativ. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 SPD-prograuq>lanerlngfirperiodenl994-1999 Highlands and Islands Prioriterade områden Totalt ERUF ESF miljoner ect EUGFJ FFU Företagsutveckling (a) Turism, kultur (b) MiljO (c) Jordbrukssektor (d) Gcmenskapsutveckling (e) Kommunikationer, tjänster (f) Teknisk assistans (g) 72. 1 24. 2 16,3 68,7 46,9 79. 7 3. 1 311,0 100% 543 22,0 7. 6 13. 9 79. 7 2,5 180,0 58% 17. 8 23 1. 6 33. 0 0,6 553 18% 7. 1 48,9 19,8 56,0 - 18% 19,8 6% (0 (e) Totalt % (g) i% (a) 23% (0) 22% 61 Highlands och området Enterprise Islands. Sedan SPD godkändes 1994 presenterades 1 500 projekt varav 604 blev antagna. Betydande framsteg har uppnåtts om man ser till det ökade antalet deltagare i programmet: de antagna projekten innebär att fler än 130 organisationer kommer att beviljas stöd från ERUF och ESF. Nätet "Highlands och området Enterprise Islands" har beviljats en tredjedel av dessa två fonders tillgängliga medel. Stödåtgärderna från ERUF är särskilt omfattande på öarna på Västkusten, Caithness, Sutherland och Argyll och genomförs med hjälp av ett antal program avsedda att utveckla kommunikationer, turism och företag. Med hänsyn till åtagandena är programmen mycket långt framskridna inom turism och kulturarv, medan utvecklingen är långsammare på andra områden (forskning och utveckling, företagens tillgång till information, assistans genom rådgivning) samtidigt som åtgärderna inom jordbruk utvecklar sig på ett tillfredsställande sätt förutom på området miljö och skog. Vad gäller betalningar uppstod förseningar mellan fasen för projektens godkännande och utgiftsdeklarationerna. De ansvariga myndigheterna har åtagit sig att vidta lämpliga åtgärder under 1996 för att undvika att förseningarna förvärras. Vad gäller stödet från FFU däremot har alla åtgärder satts i gång och fortgår på ett tillfredsställande sätt. Under 1995 saman trädde två övervakningskommittéer och fyra förvaltningskommittéer för att utvärdera projekten innan de godkänns. I november 1995 beslutade övervakningskommittén att ompröva föreskrifterna för programmets genomförande för att i enlighet med den s. k. "bottom up" principen främja ett större deltagande av lokala aktörer. Ett antal lokala enheter kommer att sättas upp för att undersöka de projekt som framförs i deras respektive områden samt hur de lokala strategierna passar in i SPD:s övergripande målsättning. Därtill kommer att övervakningskommittén påbörjade olika studier om teman som utvärdering av inverkan på miljön, BNP och arbetsmarknaden. SPD-programplaiterlngflrperioienl994-1999 Merseyside Prioriterade områden Totalt ERUF miljoner ect ESF EUGFJ Stora företag (a) Lokala företag (b) Teknologisk utveckling (c) Kultur (d) Åtgärder för befolkningen (e) Teknisk assistans (0 186,0 149,0 62,0 54. 0 361. 0 4. 0 816,0 100% 178. 0 106. 0 42. 0 38. 0 109. 0 2,0 475,0 58% 8. 0 40,0 20. 0 16. 0 252,0 2. 0 338,0 41% (e) 3. 0 3,0 0% Totalt % (fl 0. 50% (a) 23% (b) «* (d) 7% (c) '* Merseyside. Övervakningskommittén sammanträdde fem gånger under det gånga året medan de tekniska kommittéerna som bär huvudansvaret för projekturvalet hade tio sammanträden. Ett poängsystem infördes för att avgöra vilka åtgärder som kan få stöd av ERUF och 688 åtgärder antogs till ett belopp på sammanlagt 45 miljoner ecu. Inom ramen för den ekonomiska utvecklingen på lokal nivå definierades 38 ytterst fattiga områden som målområde. För dessa områden upprätta des ett lokalt partnerskap bestående av det lokala samhället och de viktigaste organ som berörs av programmet och utarbetades en särskild utveckUngsstrategi. På industriområdet har drygt 500 projekt lämnats in hos ERUF. Efter tillämpningen av ett urvalsförfarande på två nivåer och ett poängsystem antogs 181 av dessa projekt. Därutöver godkändes ett omfattande innovationsprojekt för utveckling av små och medelstora företag. Det gäller ett stöd på 18,9 miljoner ecu till en särskild investeringsfond för Merseyside med målsättningen att förbättra kapitalmarkandens sätt att fungera 62 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 genom inrättandet av tre investeringsfonder med sammanlagt 29,4 miljoner ecu till sitt förfogande. Ansökan om kommissionens godkännande har inlämnats och fonden förväntas börja sin verksamhet 1996. Ett annat viktigt projekt som godkändes är "Chevasse Park Media Factory" med syfte att förvalta lokaler och tillhandahålla utbildning för att främja tillväxten av företag i kommunikations sektorn. Åtgärden förväntas bidra till upprättandet av ett verksamhetscentrum inom kultur och kommunikation i närheten av Liverpools stadskärna, som bl. a. omfattar "Liverpool Institute of Performing Arts" som redan erhöll finansiellt stöd inom ramen för det föregående programmet. Föreskrifterna för ansökan om finansiering från ERUF och utvärderingen av dessa reviderades i partnerskap: infordran av projekt kommer att ske kontinuerligt under hela året och strängare kriterier kommer att tillämpas vid projektutvärdering, bl. a. på miljöområdet. Förutom övervak ningskommittéernas normala sammanträden organiserade de lokala partners två strategidagar där drygt 100 personer deltog. Under dessa dagar behandlades programmets genomförande mer ingåen de och förbättrades underlaget för de strategiska valen genom inrättandet av tekniska arbetsgrupper. Vad gäller utvärderingen genomfördes en analys av de ekonomiska förhållandena i Merseyside som resulterade i rekommendationer för programmets förverkligande och belyste den ekonomiska till växtpotentialen i Merseyside samt nödvändigheten att hjälpa invånarna i de minst gynnade områden att få eller återfå en plats på arbetsmarknaden. År 1995 i programperioden 1994-1999 Vad gäller Merseyside fortgår det finansiella verkställandet (åtaganden och betalningar) i normal takt med avseende på ESF, medan utvecklingen är mindre snabb när det gäller ËRUF och EUGFJ. Vad avser ERUF var betalningsansökningarna blygsamma, trots att 65 % av de sammanlagda tillgängliga medlen i princip redan hade godkänts i slutet av 1995. Samma konstaterande kan göras vad gäller Highlands och Islands. Det finansiella verkställandet (åtaganden och betalningar) fortgår normalt för ESF och FFU, medan utvecklingen är långsammare för EUGFJ och ERUF. Den 31 december 1995 uppgick ERUF:s åtagandegrad till cirka 30% av de disponibla medlen, medan procentsatsen för betalningsansökningarna var mycket lägre. I december 1995 ändrades den finansiella planeringska lendern för att möjliggöra åtaganden utifrån ERUF:s 1995 års anslag. Tabell 19: Mål 1 — Förenade kungariket — Finansiellt verkställande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2W1) Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 SPD Highlands and Islands SPD Nordirland SPD Merseyside 1. 012,4 2. 658. 3 2. 000,0 5. 670,7 311,0 1332. 8 816,0 2. 359,8 39,1 129. 3 50,2 218,6 81,9 288,3 162,1 5323 26% 23% 20% 23% 16. 6 102,8 44,5 163,8 40. 7 190. 2 100. 5 331,4 50% 66% 62% 62% TOTALT Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 63 3. Mål 2 Tabell 20: Översikt av OP/SPD för mål 2 antagna under 1994 och 1995 (i miljoner ecu) SPD ANTAGNA 1994 OPANTACNA 1995 Medtcmfital/rcglon Btlfkn Aubange Utge Umbourg Tumhoul Danmark Lolland Sona Jylland Baytm Berlin Brtmtn lient Sachsen-Anholl S'ordrhein-H'est/alen Rhttnlond-Palatinat Saarland Schleswlg-Holsleln Altaet Aquitaine Auvergne Basst-Normandit Bourgogne Bretagne Centre Champagnt-Ardtnnt Franche-Comté Haute-Normandie Languedoc-Roussillon Lorraine Midi-Pyrénées Nord-Pas-de-Calais Payi de la Lolrr Picardie Pollou-Chartnles Provenct-Alpts-Cite d'Azur Mone-Alpei Emilia Romagna Friuli-VeneloJulla Lmh Uguria Lombardia Marche Pitmonle Totcana Umbria Aoila l'enelo Luxemburg Nederländerna Arhnem-Nijmegen Cronmgen-Drenthe T*cnte-Overijscl Zuld-Limhurg Ztiid-Ooil Brabant F»renade kungariket East London and the Lee Volley EaslMldlondt Eastern Scotland Gibraltar Greater Manchester, Lancashire, Cheshire Industrial South Wales North East England Plymouth Thanel If est Cumbria and Fumess WestMtdlands Western Scotland Yorkshire and llumhtrslde TOTALT 1994 160,0 U 88. 5 46. 8 23. 4 S6. 0 9. 5 46. 5 733,0 14. 7 158. 3 46. 9 21. 3 42. 5 361. 4 23. 5 49,1 15. 4 1. 763,2 19. 6 107,1 61. 1 57. 8 49,4 89. 7 243 77,5 47. 8 146,0 70. 5 127,4 42. 6 318. 1 135. 9 122. 4 53,3 113. 1 99. 7 «84,0 12,0 24. 0 64,0 96,0 23,0 21. 0 205,0 127. 0 35,0 6. 0 71. 0 7,0 300,0 36,0 76,0 58,0 43. 0 67. 0 2. 142,0 74. 0 79,0 121,0 5. 0 329. 0 188,0 308. 0 29,0 14. 0 25,0 371,0 286. 0 313,0 5. 8454 lOOH 130,0 0. 9 75. 3 35. 1 18. 7 444 7. 0 37. 2 513,7 9,5 102. 1. 30,5 18. 3 29. 8 263. 8 153 34,4 10. 0 1. 452,6 16. 1 91. 5 50. 6 46,6 42,0 77,6 204 62. 1 413 112. 1 59. 9 102. 9 34. 6 265. 5 109,6 98. 8 43. 6 95. 7 813 542^ 9. 6 18. 4 523 67. 5 18,8 17. 9 164,0 103. 0 274 5. 8 57,6 6,0 206,0 39. 4 48. 6 39,4 31. 7 47,0 1. 606,9 Î5. S 59,3 96,8 4. 1 230,3 141,0 231,0 23. 3 U. 9 18,8 278,0 222. 9 234. 0 4. 501,7 77* ESF Medlemiitat/reglon 30,0 Spanien 0. 4 13,2 11. 7 4J_ IM 24 94 2I9J Aragon Baltartmo Kalalonlen La Rioja Madrid Kavorra Batklen Multirtgionalt 5. 1 56. 2 16. 4 3. 0 12. 7 97,6 84 14. 7 5. 4 310,6 3. 5 15. 6 10. 5 11. 3 7. 4 12,1 3. 7 15. 4 6. 6 33,9 10. 6 244 8. 0 52,6 26. 3 23. 6 9. 7 17. 4 17. 9 141,7 2. 4 5. 6 11. 8 284 4. 2 3. 1 41. 0 24,0 74 03 13,4 1. 0 94,0 16. 6 27. 5 18. 6 11. 3 20,0 535,1 18,5 19. 8 24. 2 0. 9 98. 7 47. 0 77,0 5. 7 2. 1 63 93,0 63,1 79. 0 1J43. 4 23* 1. 130,0 64,2 10. 4 510. 1 11. » 145. 0 22. 8 325. 9 39. 7 1. 130,0 toon •70,1 49. 4 8. 8 402. 2 104 113. 7 17. 7 267. 8 0. 0 870,1 77X »9. 9 I4. it 1. 0 107. 9 1. 4 JU 5. 1 58. 1 39. 7 259,9 23ti TOTALT 1995 TOTALT 1994-1995 X 6. 9753 100* 5. 371,8 77X 1. 60341 23*\ 64 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 3. 1. Genomförande av mål 2 under 1995 Vad gäller mål 2 sattes programmen effektivt i gång under 1995 i de tolv medlemsstaterna (program mens första treårsfas löper från 1994 till 1996). Samtliga program (SPD) inom stödområde 2 samt GSR till Spanien antogs i slutet av 1994, medan endast de 8 OP för genomförandet av denna GSR och de samlade programplaneringsdokumenten för de nya medlemsstaterna antogs under 1995,6. För de femton medlemsstaterna uppgår antalet stödåtgärder inom stödområde 2 till 82: 8 OP inom GSR i Spanien och 74 SPD i de övriga medlemsstaterna. Det bör erinras om att 64 SPD hade antagits 1994 vilket skall jämföras med 18 godkända stödåtgärder 1995 varav 10 berör de nya medlemsstaterna. Vad gäller samspelet mellan de två fonder som lämnar stöd till stödområde 2, ERUF och ESF, bör erinras om att dessa deltar gemensamt i samtliga program förutom ett (ESF:s multiregionala OP i Spanien). Tabell 21: Mål 2 — År 1995 i programperioden 1994-1996 (i miljoner ecu) B 160,0 • 160. 0 100% 62. 2 39% 29. 3 18% DK 56. 0' 56,0 100% 30. 3 54% 20,0 36% D 733,0 • 733. 0 100% 286. 9 39% 156. 9 21% E 1. 130. 0 •• 1. 130,0 100% 659,2 58% 448,0 40% F 1. 7633 * 1. 763,2 100% 904,4 51% 423,3 24% I 684,0 • 684,0 100% 299. 9 44% 150. 0 22% L 7. 0* 7. 0 100% 8,0 114% 4. 0 57% N 300. 0» 300,0 100% 105,0 35% 52. 5 18% AT 101,0 • 101,0 100% 54,1 54% 21,4 21% Fl 69,2 • 693 100% 31. 1 45% 15,6 22% SE 160. 0 • 160,0 100% 105,8 66% 38. 1 24% UK 2. 142. 0 • 2. 142. 0 100% 1350,0 58% 518,9 24% Totalt 7305. 4 7. 305. 4 100% 3. 796,9 52% 1. 877. 8 26% Programlagt Antaget % antaget Åtaganden 1994-1995 % av anslagen Betalningar 1994-1995 % av anslagen ' Programlagt i SPD 1 Programlagt i GSR Genomförandegraden för mål 2 under perioden 1994-1995 bör analyseras ur olika perspektiv. Programmeringsdokumenten (i huvudsak SPD) har antagits till 100% och 52% av dessa anslag är redan föremål för åtaganden. Betalningarna efter dessa två år uppgår till en fjärdedel av anslagen. Vid första anblicken kan dessa resultat förefalla vara otillräckliga. De skall dock sättas i samband med tidpunkten för antagandet av de olika SPD och OP som i de allra flesta fall inföll under sista kvartalet av 1994 och i början av 1995. Anslagen förväntades därför upptas i betydligt snabbare takt under 1996. Situationen skiljer sig dock mycket från en medlemsstat till en annan eftersom åtagande na i förhållande till anslagen varierar från 35% (Nederländerna) till nästan 60% (Förenade kungari ket, t. o. m. 66% i Sverige) medan betalningarna i procent av anslagen pendlar mellan 20% (Belgien) och 57% (Luxemburg). '* Se kapitel I. A. 7 De nya medlemsstaternas integration i strukturpolitiken. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 65 Miljöhänsyn inom mål 2 Stödet till en hållbar utveckling inom stödområde 2 tar sig många olika uttryck sedan området blivit föremål för en alldeles särskild uppmärksamhet under förberedelsen av programmen. För miljöåtgärder i strikt mening programlades 397 miljoner ecu i anslag för perioden 1994-1996 eller 5,7% av de totala anslagen till områden inom mål 2. Därtill kommer investeringsstödet för återställande av industri- och stadsområden som uppgår till 956 miljoner ecu eller 14% av anslagen till områden inom mål 2 för perioden 1994-1996. Utöver dessa belopp kommer sedan anslagen för perioden 1997-1999. De största svårigheter som uppstår i regionerna inom området för mål 2 sammanhänger med deras tidigare eller nuvarande industriella verksamhet. Det gäller jord- eller grundvattenföroreningar förorsakade av industriell verksamhet eller bristande upparbetning av avfall och övergivna industri- och stadsområden. Miljöåtgärderna inriktas därför i huvudsak på bekämpning av föroreningar och incitament att använda miljövänliga förfaranden och anläggningar i samband med nya produktionsinvesteringar. Dessa åtgärder utgör mer än hälften (53%) av det direkta finansiella miljöstödet inom området för mål 2. En annan mycket stor del av stödet (41 %) är inriktad på vård och sanering av förfallna områden. På gnind av sin lika stora effektivitet pä längre sikt får stödet till investeringar i produktion, inklusive förebyggande åtgärder, en mycket framträdande plats inom ramen för mål 2. Det gäller incitament, i första hand riktade till små och medelstora företag, till förmån för miljövänliga produkter, tekniska metoder och energikällor, till användning av grön teknologi, forskning och utveckling på miljöområdet eller också ansträngningar för att genom yrkesutbildning öka medve tenheten om behovet att anpassa arbetskraften till produktionsförändringarna. Tabell 22: Mål 2 och miljön - —1994 års priser) Fördelning av direkta miljöanslag 1994-1996 (EUR 9 — i miljoner ecu Miljörening, avfallshantering och ren teknik (a) Sanering av industri- och stadsomrâden (b) Utbildning och Övrigt (c) 210,8 162,0 24,2 397,0 (b) Totalt (C) 6% (a) 53% 3. 2. Genomgång per medlemsstat BELGIEN Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miltoner ecu) Fördelning per sektor : Produktionsmiljö (a) Mänskliga resurser (b) Planering och rehabilitering (c) Miljöskydd (d) Teknisk assistans (e) Fördelning per fond : ERUF ESF Totalt 130,0 30,0 160,0 4 SPD Medel per SPD | 76,0 52,8 18,8 8,1 4,1 81% 19% 100% 40,0 (c) 12% (d)5% (e) 3% (a) 47% (b) 33% 66 Genomförande i 1995 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Miljöåtgärderna ingår i ett område eller underområde inom varje SPD förutom för Aubange. Strukturfondernas stöd uppgår generellt sett till 22 miljoner ecu (14% av det sammanlagda stödet) varav 8 miljoner ecu gäller direkta miljöskyddsåtgärder. Den största delen av anslagen är avsedd för avfallshantering, medan en del går till åtgärder för sanering av övergivna industriområden. Det bör noteras att i Limburg och Turnhout ägnas en del av anslagen åt miljöforskning samt utbildning och sysselsättning på miljöforskningsområdet, närmare bestämt 5% av miljöanslagen (vilket belastar ESF). Strukturfondernas sammanlagda stöd till mål 2-områden i Belgien17 uppgår till 160 miljoner ecu och är programlagt i fyra SPD som antogs i december 1994. I Turnhout och Limburg har programmen blivit operativa. Vad gäller Turnhout, där prioriteten går till industri, tjänster och miljö gäller det största av de antagna projekten upprättandet av ett stöd-, demonstrations-, forsknings- och rådgiv ningscentrum avsett att hjälpa små och medelstora företag med utformning och tillämpning av miljövänliga produktions- och förvaltningsmetoder. Även i Limburg prioriteteras industri, tjänster och miljö och av de projekt som antogs är det största ett tekniskt projekt om främjande av och forskning kring nya material inom industrisektorn. I båda fallen har övervakningskommittén och förvaltningskommittén fungerat på ett tillfredsställande sätt. Vad gäller Liège däremot, där ekonomisk diversifiering, tekniska innovationer, höjningen av områ dets attraktionsvärde och Ökad sysselsättning prioriteras, har programmets genomförande blivit påtagligt försenat (under 1995 har inga åtaganden gjorts för ERUF:s anslag för 1995), särskilt vad gäller tekniska innovationer, utnyttjande av turistpotentialen och sanering av övergivna industriom råden. Åtgärder avsedda att tillvarata interna utvecklingsmöjligheter (informationsspridning till små och medelstora företag, assistans, stöd till företagsbildning) utvecklar sig däremot på ett tillfredsstäl lande sätt. Eftersom systemet för stöd till produktionsinvesteringar godkändes vid årets slut (13,7 miljoner ecu från ERUF eller 18% av ERUF:s totala stöd) kommer denna åtgärd att kunna påbörjas. Redan då det beslutades 1994 blev programmet för Aubange föremål för ett engångsåtagande (1,3 miljoner ecu). Åtagandet ändrades hösten 1995 då första övervakningskommittén beslutade att frångå den planerade åtgärden rörande företagsfastigheter för att i stället genomföra fyra åtgärder rörande infrastrukturer för företagsservice på området för det Europeiska utvecklingscentret, varav en i avvaktan på inrättandet av ett centrum för företagsgemensamma tjänster. År 1995 i programperioden 1994-1999 Tabell 23: Mål 2- Belgien — Finansiellt verkställande av SPD (i miljoner ecu) Program ocb antagandeår Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(l) Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 SPD Aubange SPD Liege SPD Limbourg SPDTumhout 3. 2 314,2 121,8 58,1 497,2 1. 3 88. 5 46,8 23,4 160,0 0,4 4,2 0,0 0,0 4,6 1. 3 22. 5 14. 9 23,4 62,2 100% 25% 32% 100% 39% 0,5 H. 3 0,0 0. 0 11,7 0. 5 11,3 7. 5 10,1 29,3 37% 50% 50% 43% 47% TOTALT " Aubange, Liège, Limburg och Turnhout. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 67 DANMARK Samnutnfattning av programplaneringen 1994-1996 (miltoner ecu) Fördelning per sektor: Produktionsmiljö (a) Mänskliga resurser (b) - Teknisk assistans (c) Fördelning per fond: ERUFl ESF Totalt! 44^1 11,8 56,01 2 SPD Medel per SPD| 23,4 31,6 1,0 79% 21% 100% 28,0 (b) 56% (a) 42% Genomförande under 1995 Miljöfrågor betraktas inte som ett enskilt prioriterat område inom det danska SPD. De ingår i de flesta områden som t. ex. företagsstöd där stöd ges till användning av ren teknik. I de två SPD som beslutades i december 1994 rörande stödberättigade områden i Danmark'• uppgår det sammanlagda stödet från strukturfonderna för perioden 1994-1996 till 56 miljoner ecu. Dessa två program utvecklades under gynnsamma förhållanden under 1995. Med anledning av övervaknings kommittéerna och med hänsyn till de ekonomiska förhållandena i de berörda områdena framträdde behovet av att öka ERUF:s stöd till investeringar i de befintliga små och medelstora företagen samt till nyetablering av företag särskilt på Norra Jylland. På grund av programmens finansiella framskri dande kunde åtaganden göras för Norra Jylland med ERUF:s budgetanslag för 1995 och 80% av dessa anslag utbetalas. Vad gäller SPD för Lolland har 50% av ERUF:s engångsanslag redan utbetalats. Tabell 24: Mål 2 — Danmark — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd (»> Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 SPD Lolland SPD Norra Jylland TOTALT 36,1 185. 3 221,4 9. 5 46,5 56,0 o. o 6,0 6,0 9,5 20,8 30,3 100% 45% 54% 0,0 8,3 8,3 4,3 15,7 20,0 45% 76% 66% '• Norra Jylland och Lolland. 68 TYSKLAND Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu) Fördelning per sektor: Produktionsmiljö (a) Mänskliga resurser (b) Planering och rehabilitering (c) Miljöskydd (d) Teknisk assistans (e) Fördelning per fond: ERUF ESF Totaltj 513,7 219,3 7 3 3»0| 9 SPD Medel per SPD| 245,0 293,0 132,0 52,0 11,0 70% 30% 100% 81,4 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 (d) 7% (e) 2% ( a) 3 3% (c) 18% (b) 40% Genomförande under 1995 Miljöskyddet i de nio stödberättigade delstater som omfattas av mål 2 varierar från en delstat till en annan, men gemenskapens samlade stod uppgår till 198 miljoner ecu för både direkta (52 miljoner ecu) och indirekta miljöåtgärder. Tillsammans med Luxemburg är Tyskland den med lemsstat med den proportionellt sett största budgeten för miljöskydd. I två av de stödberättigade delstaterna inom mål 2, Rheinland-Palatinat och Schleswig-Holstein, planerades inget struktur stöd för miljöskydd. Faktum är att gemenskapsstödet till dessa delstater är mycket lågt. Däremot satsas en betydande del av de finansiella medlen på miljön i delstaterna Berlin, Nordrhein- Westfalen och Hesse som har större miljöproblem är de två förra delstaterna. Ett av de mest intressanta experimenten utförs i Nordrhein-Westfalen som koncentrerar sig på återställande av övergiven industrimark inom ramen för den internationella utställningen om stadsplanering C Internationale Bauaustellung Emscherpark"). Dessa industriområden omdestineras och gamla byggnader byggs om till teknikcentra, samtidigt som stöd ges till företag som är specialiserade på miljöfrågor. I delstaten Berlin finns dessutom en ny typ av program, det s. k. "Programmet för förbättring av miljön och r Initiativet för miljörelaterade ekonomiska verksamheter" där miljö frågor ingår som ett led i sociala eller ekonomiska program. Det bör noteras att stödet från ESF till sysselsättning och utbildning i denna delstat uppgår till 14 miljoner ecu. Vad avser programperioden 1994-1996 hade i december 1994 nio SPD godkänts för det tyska området inom mål 2 ". Dessa program avser att ge dessa områden ökad konkurrenskraft, att befästa och öka sysselsättningen, att återställa vissa markområden, att uppmuntra forskning och utveckling och omfattar vissa åtgärder för att skydda miljön. Strukturfondernas sammanlagda stöd uppgår till 733 miljoner ecu. Varje delstat har sin egen utvecklingsstrategi och fastställer följaktligen själv de viktigaste aspekterna av sin strukturpolitik. '* Bayern, Västberlin, Bremen, Hesse, Sachsen-Anhalt, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Palatinat, Saarland, Schles wig-Holstein. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 69 i und Technologie" eller håller på att genomföras Exempel på åtgärder som genomförts Tyskland Saarland: ett prioriterat område (stöd från E R U F: 3,5 miljoner ecu, totalkostnad: 14,8 miljoner ecu) gäller kunskaps- och teknologiöverfö ring. Detta kommer konkret till uttryck i att det institutionella samarbe (ZPT), tet främjas mellan "Zentrale fur Produktivität från Saarlands uni "'Kontaktstelle fur Wissens- und Technologitransfer" versitet (KWT) och "Institut des Technologietransfer" (FITT) från Hoch- schule fur Technik und Wirtschaft. Z PT erbjuder råd och tjänster till små och medelstora företag och bistås av en tjänst för information till allmänheten om gemenskapens verksamhet och en informationstjänst om patent. En av F I TT och KWT:s viktigaste uppgifter är att främja samarbetet mellan högskolor och små och medelstora företag (informa tionsspridning om högskoleutbildning, organisation av samarbetsåtgär- der, konferenser och seminarier samt tillhandahållande av tjänster vid ansökan om stöd från offentliga stödprogram). Nordrhein- Westfalen: Tonvikten ligger på återställande av industriområ den och återanvändning av fabriksbyggnader för ekonomiska ändamål. Som exempel kan nämnas att på det gamla gruvområdet Zollverein XII i Essen har den gamla pannrumsbyggnaden byggts om till ett designcenter för hela Nordrhein-Westfalen (stöd från E R U F: 9,8 miljoner ecu, total kostnad 19,9 miljoner ecu). Genom saneringsarbetet i gruvorna har nära 300 arbetslösa skaffat sig yrkeskompetens inom byggverksamheten (stöd från ESF: 2,1 miljoner ecu, totalkostnad: 6,4 miljoner ecu). Niedersachsen: Med anslag från mål 2 och från RESIDER-initiativet20 (stöd från ERUF: 0,75 miljoner ecu inom mål 2 och 3,1 miljoner ecu inom RESIDER I, totalkostnad: 16,6 miljoner ecu) har två områden för företagsverksamhet byggts i Peine, i närheten av A2-motorvägen Hanno ver-Berlin. De erbjuder lokaler för administrativ och social verksamhet samt verkstäder. Ett av dessa områden, Peine II fick "Deutscher Städt- ebaupreis 1995". Sammanlagt 23 företag har etablerat sig på dessa områ den varvid 500 nya arbetstillfällen skapades. På en av dessa platser erbjuder en kommunal entreprenör utbildningsverksamhet och arbetsträ- ning huvudsakligen knuten till miljön i vilka 160 personer deltog 1994 och som omfattas av stöd från ESF med ca. 0,55 miljoner ecu. År 1995 i programperioden 1994-1999 När det gäller det finansiella genomförandet för 1995 kan konstateras att utbetalningsnivån är låg (55% av åtagandena, men endast 2 1% av anslagen). Detta beror på det relativt sena antagandet av SPD (december 1994) och på fördröjningar vid igångsättningen av de planerade stödåtgärderna för 1995. Tabell 25: Mål 2- Tyskland — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 SPD Bayern SPD Berlin SPD Bremen SPD Hesse SPD Sachsen-Anhalt SPD Nordrhein-Westfalen SPD Rheinland-Palatinat SPD Saarland SPD Schleswig-Holstein TOTALT 33. 5 390,7 172,5 61. 3 126,4 1. 298,8 49. 0 212,6 32. 0 2. 376,9 14. 7 158,3 46,9 21,3 42,5 361,4 23,5 49. 1 15,4 733,0 0,0 13,1 2. 6 1. 2 6. 5 5. 4 3. 1 6. 1 o. o 38,0 13,6 49,2 14. 9 21,3 13,5 115,0 23,5 20. 5 15,4 286,9 93% 31% 32% 100% 32% 32% 100% 42% 100% 39% 2. 6 »1. 9 4. 2 0,6 3. 2 2. 7 1. 5 5,8 0. 0 32,5 9,4 29. 9 10. 4 10,6 6,8 57,5 11. 7 12. 9 7. 7 156,9 69% 61% 69% 50% 50% 50% 50% 63% 50% 55% Se kapitel I. B. l Gemenskapsinitiativ. 70 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Vdare bör nämnas att programmen från föregående programfas 1992-1993 fortsattes och i de flesta fall avslutades 1995. Det gäller sju program som berör de sex delstaterna i väst vilka erhöll anslag på sammanlagt 303,2 miljoner ecu varav 266,4 miljoner från ERUF och 76,9 miljoner från ESF. I slutet av 1993 hade samtliga programmedel gjorts till föremål för åtaganden. År 1995 betalade kommissio nen sammanlagt 60,6 miljoner ecu till fyra program (Berlin, Sachsen-Anhalt, Rheinland och Nord rhein-Westfalen) vilket betyder att det utbetalda gemenskapsstödet för perioden 1992-1993 till de västliga delstaterna i slutet av 1995 uppgick till 185,6 miljoner ecu sammanlagt (82% av åtagandena). För OP Peine-Salzgitter (Sachsen-Anhalt) har ansökningarna om slutbetalning redan lämnats in, medan betalningsfristen har uppskjutits till den 31 december 1996 i två fall (Rheinland och Nord rhein-Westfalen) på grund av förseningar vid genomförandet av vissa projekt och i fallet för Berlin både på grund av svårigheter vid genomförandet av infrastrukturprojekten och på grund av att vissa privata investerares ansökningar om gemenskapsanslag lämnades in för sent. SPANIEN Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu) Fördelning per sektor: Produktionsmiljö (a) Mänskliga resurser (b) Planering och rehabilitering (c) Miljöskydd (d) Teknisk assistans (c) Fördelning per fond: ERUF ESF Totalt 870,1 259,9 1. 130,0 / GSRAOP Medel per OPl 592,0 317,0 174,0 40,0 8,0 77% 23% 100% 141,3 Genomförande under 1995 (c) 15% (d) 4% (e)l% (b) 28% (a) 52% Miljöskydd är ett prioriterat område inom GSR och programläggs genom ett OP med 40 miljoner ecu i anslag från ERUF som antogs 1995 (3,5% av de totala anslagen). De stödberättigade åtgärder som planeras i detta OP avser utrustning för att förebygga och behandla industriförore ningar, återställande av förfallna industriområden, övervakning av miljöns kvalitet samt infra strukturer för att förebygga och minska produktionens negativa effekter på miljön. Spanien är den enda medlemsstaten där de centrala myndigheterna har valt att programlägga stödåtgärderna inom området för mål 2 genom en GSR och operativa program. GSR antogs i slutet av 1994 och började genomföras under första halvåret 1995 då åtta OP godkändes, dvs. sju stödåtgärder från ERUF och ESF i var och en av de stödmottagande självstyrande gemenskaperna21 plus det multiregionala programmet från ESF som innehåller GSR åtgärder för yrkesutbildning, där ansvaret för genomförandet ligger på de centrala myndigheterna. Strukturfondernas sammanlagda stöd till dessa åtta OP uppgår till 1,130 miljarder ecu. Vart och ett av de 8 OP ligger i linje med RGS prioriteringar: stöd till sysselsättning och företagens konkurrenskraft, miljöskydd, stöd till teknik forskning och innovationer, utveckling av transporter i förbindelse med ekonomisk verksamhet, lokal utveckling och stadsutveckling samt teknisk assistans. 21 La Rioja, Aragon, Balearerna, Kalalonien, Navarra, Madrid och Baskien. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 71 Tabell 26: Mål 2 — Spanien — Prioritering av program antagna 1995 (i miljoner ecu) S j r M f t s l l l a l ag «ek tarctag«a> k o a k a r r c a i k r a ft 21. ) It. t 11. 7 M U 1. 1 167. 0 m. i 1S. 9 *2. S 9. 0 7. 7 1. 3 5. 4 J. J 1. 9 131. 6 »1. 1 il. i 10. » 415,5 1119. 7 111. 1 A r a { «a ERUF ESF B a l t a r cr ERUF ESF Kaialoaica ERUF ESF M a d r id ERUF ESF N a v a r ra ERUF ESF La Rioja ERUF ESF B a t k i ca ERUF ESF M v l l r i r e g M a a ll ESF T O T A LT ERUF ESF T e l a l k o t l a ad 1 J S I. 1. M i l jö 1 0. 6 0. 6 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 1. 1 7. 3 0. 0 0,6 0. 0 l,« /. * 0. 0 0. 0 o. o 0. 0 29. 3 19. 1 0. 0 0,0 39. 5 JS. J 0,0 79,0 F a r a k a i af U a o v a l i a a cr T r a a s p o r t ar L a k al a l v t c k l i ag T c k u Uk a s m l a at S l id f r ia t t r a k t a r- foadcraa O n c a t l i gl a a l l H c Nl • l id «,5 S. S 1. 0 0. 3 0. 0 0. 3 20. S 16. 1 26. 6 ll. t 1. 0 4. 5 1. » l. i 1. 0 0. 7 OJ 11. 0 '. a 111 IM » IP 3«. « J 2. i M 4A 17. 0 / 7. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 162. 9 i « 2. » 0. 0 30. 6 JO. tf 0. 0 5. 1 S. l 0. 0 3. 6 0. 0 13. 1 »1. 1 0. 0 0,0 302. 2 101. 1 0. 0 774. » 9. 3 9. 1 0. 0 0. 9 0. 9 0. 0 130. 9 «7. 4 «3. 3 23. 1 11. 1 1. 1 2. 2 0. 0 1. 1 1. 7 1. 1 0. 1 55. 9 1. 1 0,0 243,» /74. 0 69. » 525,0 0,6 0. 3 0. / 0. 4 OJ 0. 1 I. S 0. 4 1. 1 1. 6 /. < 0. 0 0. 3 0. 1 0. 1 0. 1 0. / 0. 0 3. 1 2. » 0. 2 0,0 7,6 1. 9 1. 7 »,3 «4a 49. 4 14. * 10,4 *. » 510,1 402. 2 101. 9 145,0 7/3. 7 32. 3 2 24 n. i S. l i i ,» V0. 3 1. 4 325. » 2<7. « 3 Ä/ 3»,7 1. 130,0 «70. / 239. 0 3. 911,7 73,1 39. 0 14. 9 10,1 «. * /. 3 « » 64 i / 5. 7 »0. « 162,1 110. 9 J /. 9 2«,4 20,1! 5. » 14,1 /2. < A3 361,0 3 / 4. 7 53. -I 4 «J 1-110,1 7. 062,3 247. 0 - I november och december höll övervakningskommittéerna för de olika programmen sitt första sammanträde i de regionala huvudstäderna, medan övervakningskommittén för GSR sammanträdde i Madrid i slutet av oktober. Det bör noteras att undantagsbestämmelser gäller för interventionen i Catalonien och Baskien med avseende på en respektive två av programmets åtgärder. År 1995 i programperioden 1994-1996 De operativa programmens finansiella genomförande kan anses ha kommit anmärkningsvärt långt med tanke på att godkännandet av stödåtgärderna försenades och mot bakgrunden av att i princip ett planeringsår återstår men hela tre år för att slutreglera åtagandena och utbetalningen av nationella medel. Detta gäller dock inte för stödåtgärden i Aragon där de spanska myndigheterna på grund av fördröjningen i december 1995 tvingades att begära en omplanering för att förflytta programmets tyngdpunkt till 1996, medan det operativa programmet på Balearerna, i Navarra och La Rioja godkändes under förutsättning att gemenskapens totala anslagsbelopp gjordes till föremål för ett engångs åt ägande. Tabell 27: Mål 2 — Spanien — Finansiellt verkställande av programmen (i miljoner ecu) Program och antagandear Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) (2V(D Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % P)/(2) • 199S Regionala OP OP Aragon OP Balearerna OP Katalonien OP La Rioja OP Madrid OP Navarra OP Baskien Multiregionala OP OP Multiregionalt 199,3 61,1 1. 994. 0 74,1 398,8 62. 5 1. 033. 4 88,3 3. 911,7 64,2 10,4 510,1 11,9 145,0 22. 8 325,9 • 39,7 1. 130,0 13,9 10. 4 289. 0 11. 9 79,1 22,8 192. 4 39,7 659,2 13. 9 10,4 289,0 H. 9 79. 1 22,8 192. 4 ' 22% 100% 57% 100% 55% 100% 59% 39,7 659,2 100% 58% 6,9 5,2 220,4 5,9 29,5 16. 7 148,4 14,9 448,0 6. 9 5,2 220,4 5,9 29,5 16. 7 148,4 50% 50% 76% 50% 37% 73% 77% 14,9 448,0 38% 68% TOTALT 72 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 I övrigt bör noteras att 1992-1993 års stödåtgärder inom GSR fortsatte under 1995. Enligt denna GSR som godkändes den 18 december 1992 uppgick gemenskapsstödet till 724 miljoner ecu (1992 års priser): sju OP med stöd från ERUF (520 miljoner ecu), sju OP med stöd från ESF (166,6 miljoner ecu), gemenskapsprogrammen RENA V AL och RESIDER i Baskien (34,2 miljoner ecu) och ett gemenskapsprogram RENA V AL i Cantabrien (3 miljoner ecu) som till slut inte blev genomfört och vars anslagsbelopp överfördes till motsvarande regionala OP. De fjorton OP grundade på nationella initiativ (sju för ERUF och sju för ESF) började genomföras i enlighet med målsättningen för GSR fem prioriterade områden, dvs. skapande och utveckling av produktionsverksamhet, skydd och förbättring av miljön, stöd till forskning, utveckling och utbildningsmaterial, förbättring av kommu nikationsnätet och teknisk assistans. Vad gäller de nio program som medfinansieras av ERUF avslutades alla åtaganden redan före den 31 december 1993, förutom för Aragon, Cantabrien och Madrid som fick förlängning till den 31 december 1994. Sista betalningsdagen för varje OP var den 31 december 1995. I slutet av november 1995 bad de spanska myndigheterna kommissionen att förlänga tidsfristen till den 31 mars 1996 för programmen i Aragon och Madrid och till den 30 juni 1996 för Cantabrien, vilket accepterades. FRANKRIKE Sanmutnfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu) Fördelning per sektor Produktionsmiljö (a) Mänskliga resurser (b) Planering och rehabilitering (c) Miljöskydd (d) Teknisk assistans (d) Fördelning per fond ERUF ESF Totalt 1. 452,6 310,6 1. 763,2 19 SPD Medel per SPD] 710,0 614,0 313,0 103,0 25,0 82% 18% 100% 92,8 Genomförande under 1995 <d)6% (e)i% (a)4o% (c) 18% (b) 35% Miljöåtgärderna i Frankrike skiljer sig mycket från region till region. Det sammanlagda stödet från strukturfonderna uppgår till 234 miljoner ecu (varav 103 miljoner ecu till direkta miljös kyddsåtgärder) eller 13% av det totala stödet. Andelen varierar dock från 28% i Alsace till 3,5% i Pays de Loire och till och med 0% i Basse-Normandie. De flesta åtgärderna avser stadsförnyelse kompletterad med återställande av industriområden, huvudsakligen genom undanröjning av industriföroreningar. Picardie är ett ganska typiskt exempel: en stor del av gemenskapsstödet går till miljöprojekt (18%). Användning av ren teknik uppmuntras liksom rådgivning till företag inom ramen för Regionala miljö- och energifonden samtidigt som det finns medel för att finansiera sysselsättning och utbildning på miljöområdet. De 19 SPD rörande de franska områdena för mål 2" godkändes i december 1994 och samtliga övervakningskommittéer för dessa program var redan upprättade i slutet av mars 1995. Igångsättnin gen av programmen är i allmänhet tämligen långsam och det finns anledning att hysa viss oro för genomförandetakten. " Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bretagne, Bourgogne, Cemtre, Champagne-Ardenne, Franche- Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Lorraine, Midi-Pyrénées, Nord-Pas-de-Calais, Pays-de-Loire, Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur och Rhône-Alpes. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 73 Vad gäller övervakning av stödåtgärderna infördes eller håller på att införas en struktur för utvärdering i sju av nitton regioner. Vad gäller övervakningssystemet finns det goda tecken på att uppföljningen förbättras i de flesta regionerna tack vare personalförstärkningen, vilket visar sig i kvalitetsförbättringen av de upplysningar som kommer in hos övervakningskommittéerna, bl. a. vad avser valet av projekt som görs till föremål för gemenskapsstöd. Inom ramen för partnerskapet organiserades på initiativ av DAT AR" ett sammanträde med de regionala parterna i maj 1995 för att utbyta erfarenheter på olika områden, särskilt utvärdering. År 1995 i programperioden 1994-1996 Mot bakgrund av den utgiftsredogörelse om 1994 års budgetanslag som överlämnades till kommissio nen i slutet av 1995 kunde åtagandena rörande 1995 års anslag genomföras helt för elva av sjutton regioner", medan för tre regioner endast det första förskottet för 1995 kunde utbetalas. Detta innebär att nivån på de offentliga utgifterna med avseende på 1994 års programanslag är lägre än 40% i sex regioner och lägre än 60% i fjorton regioner. Det bör understrykas att regionerna Rhône- Alpes, Nord-Pas-de-Calais, Aquitaine, Bretagne, Champagne-Ardenne och Franche-Comté inte har deklarerat tillräckliga utgifter för att kunna ansöka om utbetalning av gemenskapsstöd eller om ett gemenskapsåtagande rörande 1995 års budgetmedel. Detta innebär att Frankrike vid utgången av 1995 sammanlagt erhållit 348,3 miljoner ecu, om man sammanräknar första förskottet för 1995 och andra förskottet för 1994. Situationen är särskilt oroväckande eftersom programmen på nationell nivå måste vara fullständigt planerade och åtagna före slutet av 1996. i i Tabell 28: Mål 2 — Frankrike — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner'ecu) Program ock anlagandear Totalkostnad Strukturstöd (») Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2V(1) Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % P)/(2) 1994 SPD Alsace SPD Aquitaine SPD Auvergne SPD Basse-Normandie SPD Bourgogne SPD Breugne SPD Centre SPD Champagne-Ardenne SPD Franche-Comtd SPD Haute-Normandie SPD Languedoc-Roussillon SPD Lorraine SPD Midi-Pyrénées SPD Nord-Pas-dc-Calais SPD Pays de la Loire SPD Picardie SPD Poitou-Charcntes SPD P. A. CA. (1) SPD Rhöne-Alpes (1) Provence-Alpes-Cdie d'Azur TOTALT 46,0 379,2 126,0 169. 5 130,4 262,3 108,4 211,3 111. 7 396. 9 219. S 282. 7 151. 3 923,1 321. 7 429. 2 130. 7 295,7 316,7 5. 012,0 19. 6 107,1 61,1 57. 8 49,4 89,7 24. 2 77. 5 47,8 146. 0 70. 5 127,4 42,6 318,1 135. 9 122. 4 53. 3 113. 1 99. 7 1. 763,2 0. 0 3. 8 193 17. 1 13. 9 0,0 0,0 0,0 2. 1 45,2 19,9 40,0 13,6 12,0 41,9 37. 6 17. 1 29. 6 0,0 313,1 19. 6 37,9 38. 7 35. 5 29. 6 28. 5 24,2 24,6 173 91. 6 42. 3 80,4 27. 2 114,1 85. 1 76. 5 34. 0 65. 6 31. 7 904,4 100% 35% 63% 61% 60% 32% 100% 32% 36% 63% 60% 63% 64% 36% 63% 62% 64% 58% 32% 51% 0,0 2,6 15,6 12,2 0,0 0,0 0,0 0,0 1. 1 18. 5 5. 7 15. 5 2. 1 U. 7 22. 9 30,5 6. 7 0. 0 0,0 145,1 9,8 19,6 25,3 21. 3 7. 9 143 12. 1 123 8. 7 41,7 16. 9 35. 7 8. 9 62,8 27,0 49. 9 15. 2 18,0 15,8 4233 50% 52% 65% 60% 27% 50% " 50% 50% 50% 46% 40% 44% 33% 55% 32% 65% 45% 27% 50% 47% Slutligen bör nämnas att kommissionen, på de franska myndigheternas begäran, beslutat att förlänga fristen för betalning av nationella medel till slutmottagarna vad gäller ett antal program som ingår i tidigare planeringsfaser (1989-1991 och 1992-1993). " Delegationen för fysisk planering och regionala åtgärder. u 17 och inte 19 eftersom två SPD, Alsace och Centre, redan vid antagandet gjorts till föremål för ett engångsåtagan- de. 74 ITALIEN Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu) Fördelning per sektor : Miljöproduktion (a) Mänskliga resurser (b) Planering och rehabilitering (c) Miljöskydd (d) Teknisk assistans (e) Fördelning per fond: ERUF ESF Totalt! 542,3 141,7 684,01 USPD Medel per SPD | 334,7 204,3 86,0 48,4 10,6 79% 21% 100% 62,2 (b) 30% Enligt den nya programperioden 1994-1996 uppgår det sammanlagda gemenskapstödet till de elva regionerna i norra och centrala Italien till 684 miljoner ecu". Samtliga SPD var redan godkända i slutet av 1994 med ett gemenskapsstöd som varierar från 56 miljoner ecu för Aosta till 205 miljoner ecu för Piemonte. Vad avser programmens innehåll bör påminnas om att sysselsättningsskapande åtgärder betonas mer än förut. Detta innebär stöd till små och medelstora företag för att införa ny teknik, inte bara genom stöd till FoU utan även genom teknologiöverföring (vetenskaps- och teknologiparker, innovativa tjänster till SME, särskilda utbildningsåtgärder, konsortiebildning mel lan producenter och potentiella användare av resultaten av forskning och innovation. Större upp märksamhet ägnas även åt uppvärdenng av mänskliga resurser som utgör ett särskilt område i varje program förutom i två regioner (Aosta och Lombardia). Detta område omfattar tvärgående åtgärder och/eller innovationsåtgärder rörande yrkesmässiga kvalifikationer, stöd till det ekonomiska syste met och experimentering med nya former av stöd. Det består av tre delar: uppvärdering av mänskliga resurser vad gäller arbetstagare i stora företag som hotas av arbetslöshet eller blivit arbetslösa, innovationsprojekt rörande utbildningsåtgärder i samband med nyanställningspotential (komplette rande åtgärder och lokala utvecklingsinitiativ), stärkande av utbildningssystemet. Skyddet av miljön får alldeles särskild uppmärksamhet. Stödet från strukturfonderna uppgår sammanlagt till 105 miljoner ecu (varav 48 miljoner ecu till direkta miljöåtgärder) eller 15% av det totala stödet. Det finns stora skillnader mellan regionerna eftersom finansieringen kan variera från noll (Emilia-Romagna) till 20% (Piemonte). Generellt sett koncentreras stödet i huvudsak på industriområdet bl. a. kontrollsystemen, miljöinfrastrukturer, återställande av övergivna områ den, program för stöd till investeringar i ren teknik och vissa särskilda utbildningsåtgärder. I Lombardia t. ex. anslås ett omfattande stöd till små och medelstora företag för modernisering av anläggningar för vattenrening och avfallshantering. I Piemonte går en stor del av finansieringen, förutom ren teknik, till lagring och återvinning av industriavfall och sanering av övergiven industrimark. Programmen präglas slutligen av ett ökat stöd till lokal utveckling genom en rad åtgärder som omfattar stödprogram för nya investeringar, tjänster, ekonomisk stimulans och nyskapande finan siella instrument. Genomförande under 1995 Genomförandet av SPD påbörjades i de flesta regionerna så snart programmen blivit godkända. Resultaten skiljer sig dock mycket från en åtgärd till en annan. I regel har stödprogrammen för SME " Emilia-Romagna, Friuli-Veneto-Julia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, Piemonte, Toscana, Umbria, Aosta, Veneto. Sjutuic årsrapporten — Strukturfonderna 1995 75 (hantverk, turism, tjänster) varit mycket framgångsrika, med åtaganden som närmar sig 100% i ett stort antal regioner. Däremot behövs mer tid för de åtgärder som gäller nya infrastrukturer, även om antalet sökande var stort, på grund av det i italiensk lagstiftning omständliga offentliga anbudsför farandet. Vad gäller stödberättigade projekt bör observeras att urvalsförfarandet bidrog till ökad öppenhet och till iakttagande av principen att strukturstödet skall ge ett mervärde, eftersom endast projekt med de bästa utsikter till framgång antagits i enlighet med urvalskriterierna. Samtliga övervakningskommittéer för SPD sammanträdde under 1995 så att nödvändiga steg kunde tas för att frige de åtgärder som blockerats i samband med antagandet av SPD. Kommittéerna godkände de olika projekturvalskriterierna och infordrade förslag. När det ansågs vara nödvändigt har vissa kommittéer antagit korrigeringsåtgärder för att anpassa programmen till utvecklingen i den berörda regionen (Liguria, Toscana). År 1995 i programperioden 1994-1996 Tabell 29: Mål 2 — Italien — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd O) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 SPD Emilia-Romagna SPD Friuli-Veneto-Julia SPD Lazio SPD Liguria SPD Lombardia SPD Marche SPD Piemonte SPD Toscana SPD Umbria SPD Aosta SPD Veneto TOTALT 39,4 104,8 193,4 274. 7 76,1 57,0 695. 9 485,1 80,1 15,4 223. 7 2. 245,7 12,0 24,0 64,0 96,0 23,0 21,0 205,0 127,0 35. 0 * 6,0 71,0 684,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 12,0 24. 0 20. 3 30,5 23. 0 21,0 65,1 40,4 35. 0. 6. 0 22. 6 299,9 100% 100% 32% 32% 100% 100% 32% 32% 100% 100% 32% 44% 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 6. 0 12. 0 10. 2 15,3 11. 5 10,5 32. 6 20. 2 17,5 3,0 11,3 150,0 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% Vad gäller det finansiella genomförandet på nationell nivå är läget för utbetalningen av nationella medel mycket oroväckande på grund av den mycket låga genomförandegraden i slutet av 1995 (mellan 0% och 8% av planerna för 1994-1996). När det gäller föregående programperiod bör i övrigt påpekas att första fasen för 1989-1991 har slutförts. Att utbetalningarna sammanlagt endast uppgår till mellan 80 och 90% av de disponibla anslagen (158 miljoner ecu) beror dels på svårigheter under inledningsfasen (långa och otydliga administrativa förfaranden, avbrott av projekt för vilka åtaganden redan hade gjorts), dels på lirans devalvering. Som en följd av devalveringen borde de nationella myndigheterna ha satsat ytterligare medel för att hela stödet från ERUF skulle kunna tas i anspråk, men detta ansågs inte vara nödvändigt av nationella budgetåtstramningsskäl. Varje region gjorde i sin slutrapport en första allmän bedömning av effekterna på ekonomi och sysselsättning. En mera komplett utvärdering i efterhand kommer dock att göras av en oberoende utvärderare som skall utses av kommissionen. I övrigt vidtogs informations- och publicitetsåtgärder för att förklara ESF verksamhet. Vad gäller andra fasen 1992-1993 omfattade de nio programmen ett gemenskapsstöd på sammanlagt 183 miljoner ecu (ERUF 127 miljoner, ESF 56 miljoner). Den totala investering som följer av dessa program, inklusive nationella, offentliga och privata medel uppgår till 1 miljard ecu och har en multiplikatoreffekt på 5,7. Även om åtagandena på nationell nivå i nästan samtliga fall nådde 100% försenades genomförandet av att programmen antogs i slutet av 1992 och av de praktiska konsekven ser som detta medförde när det gäller utbetalningarna. Detta ledde till att sju regioner fick tillstånd att uppskjuta slutbetalningen i sex månader. I slutet av 1995 låg betalningsnivån i genomsnitt på 50% Då utgiftsnivån i regel ökar kraftigt under de senaste månaderna före sista betalningsdagen, finns all anledning att tro att situationen kommer att förbättras under 1996. 76 LUXEMBURG Samnmnfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu) Fördelning per sektor Miljöproduktion (a) Mänskliga resurser (b) Planering och rehabilitering (c) Miljöskydd (d) Fördelning per fond ERUF ESF Totalt! 6,0 1,0 7,01 1SPD Medel per SPD| 1,0 2,0 2,0 2^0 86% 14% 100% 7,0 Genomförande under 1995 Sjunde årsrapporten —Strukturfonderna 1995 (d) 29% (a) 14% (C) 29% (b) 28% Skydd av miljön tilldelas proportionellt sett de största anslagen i SPD för mål 2 i Luxemburg eller 30% av anslagen från strukturfonderna (2,2 miljoner ecu). Det gäller ett område inriktat på sanering av förfallna industriområden och avfallshantering. Åtgärderna inom det samlade programplaneringsdokument för Luxemburg som antogs 1994 har fortskridit relativt ojämnt. Vissa åtgärder utvecklar sig prognosenligt såsom iordningsställandet av områden med grundläggande infrastrukturer och förverkligandet av infrastrukturer för turism. De övriga åtgärderna har inte riktigt kommit i gång under 1995 på gnlnd av svårigheter under förberedelsefasen. Vissa anläggningar var planerade för 1996 (bl. a. projektet rörande igentäckandet av avfallsstationen Ronnieberg). Tabell 30: Mål 2 — Luxemburg — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandear Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2Vd) Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 SPD Luxemburg 20/71 7. 0 ¥ 8,0| 1I4%| M 4. 01 50% NEDERLÄNDERNA Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu) Fördelning per sektor Miljöproduktion (a) Mänskliga resurser (b) Planering och rehabilitering (c) Miljöskydd (d) Teknisk assistons (c) Fördelning per fond: 141,4 112,8 41,5 5,0 9,2 (c) 13% (d)2% (e)3% (a) 46% ERUF I ESF Totaltj 206,0 94,0 300,0| 69% 31% 100% (b) 36% 5 SPD Medel per SPD | ~~6Öfi Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 77 Genomförande under 1995 Miljöåtgärderna i Nederländerna är mycket varierande. I tre av SPD (Groningen, Zuid-Oost Brabant, Zuid-Limburg) anslogs gemenskapsmedel till detta särskilda ändamål på ett belopp om 13 miljoner ecu (5 miljoner för direkta åtgärder) eller 4,5% av det totala stödet. Åtgärderna är koncentrerade på förbättringen av stads- och industrimiljön och inriktas på att göra dessa områden mer attraktiva. Det totala stödet från strukturfonderna till de nederländska stödberättigade områden inom mål 226 uppgår till 300 miljoner ecu i form av 5 SPD som antogs 1994. Generelt sett kan programmen under 1995 anses ha inletts enligt förväntningarna, vilket framgår av gemenskapens åtagandegrad, men det praktiska genomförandet på fältet varierar från ett program till ett annat. Vad gäller Zuid-Oost Brabant började genomförandet av SPD långsamt på grund av att godkännandet försenades, men genomförandetakten ökade i slutet av 1995 så att i början av 1996 54% av de sammanlagda anslagen hade anvisats till godkända projekt (48% för ERUF och 66% för ESF). Bland dessa återfinns flera stora projekt som har väckt stort intresse hos privata investerare (ungefär 250 bolag berörs av detta). Vad gäller programmet Arnhem-Nijmegen uppgår de utgifter som gjorts av slutmottagarna samman lagt till 40% av totalkostnaden för 1994. Vad gäller ESF däremot hade endast 2 av 16,6 miljoner anvisats vilket medförde att en särskild arbetsgrupp inrättades för att se till att ett större antal projekt medfinansieras av ESF. Gruppen har gjort lovande framsteg. Stora framsteg i genomförandet I Zuidoost-Brabant kommer åtgärder för renovering av områden avsed da för nya ekonomiska verksamheter att vara fullbordade i början av 1996 och förväntningarna är stora vad gäller KIC-projektet (Kennisinten- sieve Industrie Clustering) om tekniskt samarbete inte enbart mellan företag i Zuidoost-Brabant utan även i Zuid-Limburg, som är ett annat mål 2-område, och norra och centrala Limburg, som är mål 5b-områden. I Arnhem/Nijmegen syftar programmet till att skapa 3 000 arbetstillfäl len och det totala antalet arbetstillfällen som skapats av projekt som godkänts hittils verkar antyda att målsättningen redan är uppfylld. / Twente är det viktigaste projekt som godkändes 1995 det allmänna programmet för stöd till små och medelstora företag (totalkostnad 11,4 miljoner ecu varav 8,5 miljoner täcks av bidrag från ERUF) som består av tre delar: stöd/rådgivning, investeringsbidrag och lån till innovations projekt. De första två delar godkändes av kommissionen våren 1995. Vad gäller SPD för Twente anslogs 43% av stödet från ERUF (39,4 miljoner ecu) till individuella projekt. Därigenom uppgår ERUFrs medfinansiering till 24 miljoner ecu. Följaktligen följs tidspla nen vad gäller åtagandena, men när det gäller utbetalningarna har det uppstått förseningar därför att 1995 års anslag ännu inte har betalats ut. Situationen är jämförbar med Groningen-Drenthe. Ungefär 40% av ERUF:s medel (48,6 miljoner ecu) har anvisats, men utbetalningarna är försenade och 1995 års anslag förväntas betalas ut under 1996. Programmet för Zuid-Limburg slutligen började redan genomföras efter några månader, bl. a. därför att programmet är en ren fortsättning av tidigare program. I slutet av 1995 hade 32% av anslagen anvisats. På grund av att flera godkända projekt är relativt stora (bl. a. utveckling av områden och anläggningar avsedda för ekonomisk verksamhet) kommer de konkreta utbetalningarna att effektueras längre fram. " Zuidoost-Brabant, Arnhem-Nijmegen, Groningen-Drenthe, Twente och Zuid-Limburg. 78 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 År 1995 i programperioden 1994-1996 Tabell 31: Mål 2 — Nederländerna — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandear Totalkostnad Strukturstöd 0) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) •% (2)/(l) Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 SPD Arhnem-Nijmegen SPD Groningen-Drenthe SPD Twente-Overijsel SPD Zuid-Limburg SPD Zuid-Oost Drabant TOTALT 171,6 252. 7 197,5 130. 3 172,0 924,1 56,0 76. 0 58. 0 43. 0 67,0 300,0 0. 0 9. 1 0. 0 0,0 0. 0 9,1 17. 9 33,4 18. 6 13,8 21,4 105,0 32% 44% 32% 32% 32% 35% 0,0 12,3 0. 0 0. 0 0,0 12,3 9,0 16. 7 9,3 6. 9 10. 7 52,5 50% 50% 50% 50% 50% 50% FÖRENADE KUNGARIKET Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu) Fördelning per sektor: Miljöproduktion (a) Mänskliga resurser (b) Planering och rehabilitering (c) Miljöskydd (d) Teknisk assistans (e) Fördelning per fond: |. 1. 038,0 755,0 189,0 138,0 22,0 ERUFl ESF Totalt! 1. 606,9 535,1 2. 142,01 75% 25% 100% (b) 13 SPD Medel per SPD| ' 164,8 (d) 6% (e) 1% a) 49% Genomförande under 1995 Miljöskyddsåtgärder återfinns i nästan samtliga SPD. De tar cirka 138 miljoner ecu i anspråk eller 6,5% av gemenskapsstödet. Även om de är av mycket skilda slag kan de grupperas i två områden. Många regioner vill förbättra sin image och koncentrerar därför sina åtgärder på förnyelse av innerstaden. Andra inriktar sina åtgärder på utveckling av ren teknik för att minska industriföro reningarna. Årets första månader ägnades mest åt att upprätta övervakningskommittéer för de tretton SPD" som godkändes i slutet av 1994 och att fastställa förfaranden och projekturvalskriterier. Övervak ningskommittéerna har inrättat olika undergrupper i varje region (arbetsgrupper, rådgivande grup per, osv. ) för att ge stöd under programmets genomförande och särskilt vid projektutvärdering eller — urval. Grupperna är organiserade antingen på regional nivå eller nivån under (för hela Yorkshire- Humberside t. ex. svarar en särskild rådgivande grupp för projekturvalet i tre stödberättigade områden, South Yorkshire, West Yorkshire och Humberside) eller sektorsvis (t. ex. en sektorsgrupp för var och en av programmens prioriteringar: snå och medelstora företag, FoU, lokal utveckling, osv. I samtliga dessa kommittéer finns företrädare för kommissionen. Eastern Scotland, Western Scotland, East Midlands, Gibraltar, East London & the Lee valley, Industrial South wales, North East England, Greater Manchester Lancashire Cheshire, Plymouth, Thanet, West Cumbria & Furness, West Midlands, Yorkshire & Humberside. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 79 Nya arbetsmekanismer Övervakningskommittéerna och arbetsgrupperna får stöd av olika kans lier. Kommissionen har ansett det vara mycket viktigt att inrätta obero ende kanslier som ansvarar inför övervakningskommittén. Oberoende kanslier (externt anställd personal, struktur kostnader delvis finansierade genom teknisk assistans) har dock endast inrättats i Skottland vilket skett med stöd från lokala partners och givit mycket goda resultat. I England och Wales inrättades kanslier med personal från de regionala "Govern ment offices" eller "Welsh office" och i vissa fall med personal utsänd från partnerskapet och delvis betald med medel från teknisk assistans. I samtliga regioner antog övervakningskommittéerna tydliga projektur valskriterier. Alla projekt utvärderas enligt ett poängsystem grundad på urvalskriterier fastställda i samförstånd av respektive övervakningskom mitté. Ett av kriterierna är projektets kapacitet att skapa permanent sysselsättning. Andra kriterier är kostnads-effektivitetsförhållandet, pro jektets varaktighet, komplementariteten med andra projekt, osv. Projekt med ett stöd under 5 miljoner ecu granskas och väljs i regel av en arbetsgrupp som rapporterar till den berörda övervakningskommittén. Projekt på ett högre belopp skall i regel godkännas av övervakningskom mittén. Arbetsmekanismerna upprättades i samtliga regioner under februari-mars 1995. Tiden under resten av året ägnades framför allt åt att infordra projekt med regelbundna mellanrum och att välja ut dessa. Vad gäller de åtgärder som sorterar under ESF valdes projekten i varje region efter en enda anbudsinfordran och detsamma gäller för ERUF i fråga om de minst stora programmen. För större program har flera anbudsinf ordringar genomförts med omväxlande resultat. Som exempel kan nämnas att första anbudsinf ordran inom SPD för West Midlands resulterade i fler än 800 förslag. Svaren är olika beroende på vilken åtgärd det gäller. Ibland har de anvisade medlen snabbt kommit till användning i traditionella åtgärder som "industribyggnader och -områden" och "turistutveck ling". Mer nyskapande åtgärder såsom användning av ren teknik och lokal ekonomisk utveckling har inte utvecklat sig lika fort. Vissa sökanden, särskilt föreningar, möter ofta svårigheter när det gäller att finna den medfinansiering som behövs för att genomföra sina projekt. Övervakningskommittéerna har även funnit lösningar för vissa grundläggande frågor rörande ge nomförandet av SPD. Det gällde bl. a. genomförandet av de lämpligaste prioriteringarna med hänsyn till den lokala utvecklingen där programmen eftersträvar att främja ett närmande från botten till toppen ("bottom up") och bekämpa utestängningen av de mest utsatta sociala grupper som är koncentrerade till vissa områden inom varje region. Övervakningskommittéerna definierade dessa områden under 1995 i de fall dessa inte var definierade i SPD. Den mest koncentrerade målgruppen finns i Plymouth där 14% av befolkningen omfattas av mål 2-området. Vad gäller teknisk assistans beviljades visst stöd, t. ex. för att upprätta arbetsprogram eller förstärka kanslierna med utsänd personal från det utvidgade partnerskapet. Vad gäller övervakning och utvärdering började de lokala partners med att komplettera de basindi katorer som delvis saknades vid godkännandet av SPD i slutet av 1994. 1 slutet av 1995 återstod det ännu att fastställa vissa viktiga indikatorer för ett antal stödområden. Utvärderingar av tidigare program (t. ex. Eastern Scotland) eller undersökningar rörande särskilda teman påbörjades och resultaten kommer att granskas av övervakningskommittéerna. Vidare inledde kommissionen under 1995 en undersökning rörande den lokala ekonomiska utvecklingen i Förenade kungariket. I vissa regioner som North-East England organiserades särskilda seminarier för att sprida information om de möjligheter som erbjuds på detta område. 80 Sjunde årsrapporten —Strukturfonderna 1995 Ar 1995 i programperioden 1994-1996 Tabell 32: Mål 2 — Förenade kungariket — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandear Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(l) Betalningar 1 Betalningar 1994-1995 O) 1995 1 % (3)/(2) 1994 SPD East London &. the Lee valley SPD East Midlands SPD Eastern Scotland SPD Gibraltar SPD Greater Manchester SPD Industrial south Wales SPD North east England SPD Plymouth SPD Thanet SPD West Cumbria & Fumess SPD West Midlands SPD Westcm Scotland SPD Yorkshire & Humberside TOTALT 191,3 218,2 293,0 11,5 814,5 526. 4 723,7 69,2 69,1 65,3 938,4 665,8 813,7 5. 400,1 74,0 79. 0 121,0 5,0 329,0 188,0 308,0 29. 0 14,0 25,0 371,0 286,0 313,0 2. 142,0 6,1 6,5 40,1 0,0 32,7 15. 6 95. 7 0,0 0. 0 0,0 123. 0 94,8 103,8 518,3 29. 7 31. 7 78,6 5,0 137,3 75. 3 193,6 29. 0 14,0 25,0 240,9 185,7 204,4 1. 250,0 40% 40% 65% 100% 42% 40% 63% 100% 100% 100% 65% 65% 65% 58% 4,4 5,8 6,6 0,0 27,5 14. 3 37. 4 0. 0 0. 0 0. 0 19. 1 18. 5 19. 3 153,0 16. 1 18,4 25,9 2. 5 79,8 44,2 86,3 14. 5 7. 0 12. 5 78. 1 63. 9 69,6 518,9 54% 58% 33% 50% 58% 59% 45% 50% 50% 50% 32% 34% 34% 42% Generellt sett är resultatet av åtgärdsprogrammet mycket bra vad gäller strukturfondernas åtagande grad. Vid årets slut representerade de projekt som omfattades av ett principgodkännande ungefär hälften av de totala medel avsatta för detta ändamål. På utgiftssidan har framstegen dock inte varit lika stora. Det bör noteras att fyra SPD ändrades i december 1995 (Eastern Scotland, Western Scotland, Yorkshire och Humberside), bl. a. för att mera noggrant definiera bidraget från den privata sektorn och för att överföra ERUF:s och ESF:s icke förbrukade anslag från 1994 till 1995. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 4. Mål 3 och 4 4. 1. Genomförande av mål 3 och 4 under 1995 81 Samtliga program för den nya programperioden inom stödområde 3 är numera godkända, eftersom alla GSR, OP och SPD rörande de nio tidigare medlemsstaterna godkändes 1994 medan de tre SPD för de nya medlemsstaterna godkändes 1995". Följaktligen finns sammanlagt 4 GSR, 46 OP och 7 SPD (varav tre rör de nya medlemsstaterna) för att genomföra mål 3. Även inom mål 4 godkändes samtliga program för de nio medlemsstaterna 1994, medan för de nya medlemsstaterna endast SPD för Sverige återstod att godkännas i slutet av 1995. Sammanlagt berör 9 SPD (varav två i de nya medlemsstaterna), en GSR och 5 OP stödområde 4. Genomförandet av mål 3 i medlemsstaterna under 1995 var tillfredsställande. Tonvikten lades på en fortsättning av de nya riktlinjerna för programperioden 1994-1999, som innebär att nya möjligheter till stödåtgärder införs både vad gäller målgrupp (alla personer som riskerar att bli utestängda från arbetsmarknaden) och typ av åtgärder (färdväg för integration i arbetslivet, system för grundutbild ning, vidareutbildning eller praktikutbildning). GSR och SPD inom stödområde 4 godkändes i december 1994 och därför kunde åtgärderna börja förberedas under 1995 i olika takt beroende på vilken medlemsstat det gällde. Ansträngningarna koncentrerades på spridning av information om inrättandet av partnerskap och projekturval, bl. a. genom seminarier och informationskampanjer. I vissa medlemsstater påbörjades dessa åtgärder redan under 1995 medan de i andra länder inte kommer att inledas förrän under 1996. Nyheterna vad gäller mål 4, särskilt förberedelsen av åtgärderna, såsom inrättandet av ett utvidgat partnerskap och kravet att iakkta konkurrensreglerna, medförde dock att genomförandet försenades jämfört med de ursprungliga planerna. Tabell 33: Mål 3 och 4- År 1995 i programperioden 1994/95-1996/99 (i miljoner ecu) | | I D 263,0 • 263,0 100% 85,0 32% 74. 2 28% 396. 2 •• 400. 9 101% 97,8 24% 74. 5 19% DK Mil 3 (1994/95-1999 förutom UK: 1994-1996) Programlagt Antaget % Åtaganden 1994-1995 % av anslagen Betalningar 1994-1995 % av anslagen Mil 4 (1994/95-1996 förutom E, t, N, UK: 1994-1999) Programlagt Antaget % Åtaganden 1994-1995 % av anslagen Betalningar 1994-1995 % av anslagen * Programlagt inom SPD *' Programlagt inom GSR 25. 4 •• 25. 7 101% 4. 6 18% 2. 3 9% 13,0* 13,0 100% 6,0 46% 3. 0 23% 1. 682,1 •• 1. 682. 1 100% 307,8 18% 234,3 14% 104,5 • 104,5 100% 29,6 28% 14,8 14% V | E | F | t | L | N | AT | Fl | SE | UK | ToUlt 1. 474,4 •• 1. 480. 3 100% 426. 6 29% 244. 5 17% 2. 562,4 • 2. 562,4 100% 778,4 30% • 503,7 20% 1. 316,3 •* 1. 300,1 99% 200,5 15% 1Ç0. 2 8% 368,6 • 368,6 100% 118,1 32% 65,8 18% 299,6* 299,6 100% 95,4 32% 47,7 16% 398,8 • 398,8 100% 60,6 15% 30,3 8% 20,7 •• 20,7 100% 6. 5 31% 5,6 27% • 0,9 0,9 99% 0. 5 59% 0,3 38% 922,8 * 922,8 100% 282,3 31% 253. 3. 27% 156,2 • 156. 2 100% 22,2 14% 11,1 7% 334,0 • 334,0 100% 64,1 19% 32,0 10% 61,0 * 61,0 100% 11,7 19% 5,9 10% 258,4 • 258,4 100% 60,3 23% 30,2 12% 84,6» 84,6 100% 14,8 18% 7,4 9% 347,0 • 347. 0 100% 73. 0 21% 36. 5 11% 1. 501,0 • 1. 501,0 100% 975,0 65% 818,6 55% II. 078,3 11. 072,7 100% 3. 357,1 30% 2. 407,6 22% 173,0 • 0,0 0% 0,0 0% 0,0 0% 329. 7 * 0. 0 0% 0,0 0% 0,0 0% 2. 015. 3 1. 512,9 75% 363,6 24% 188,7 12% Underanvändningen av ESF anslag för 1995" påpekades för övrigt av de olika instanserna inom gemenskapsinsitutionerna och medlemsstaterna. Brister och fördröjningar vid genomförandet i vissa medlemsstater, förseningar vid ett stort antal beslut är de viktigaste anledningar till denna situation. Situationen bör dock nyanseras beroende på vilket mål och vilken medlemsstat det är frågan om. En åtgärdsplan som berör både medlemsstaterna och kommissionen antogs för att förbättra genomför andet och ha bättre kontroll över den redan från 1996. Se kapitel I. A. 7 Integration av de nya medlemsstaterna i strukturpolitiken. Se kapitel ILA Budgetgenomförande. 82 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Miljöhänsyn inom mål 3 och 4 Den specifika karaktären för mål 3 och 4, dvs. åtgärder som gäller de mänskliga resurserna och som är avsedda att bekämpa långtidsarbeslöshet samt underlätta integrationen i arbetslivet (mål 3) och anpassningen av arbetstagare till industriella förändringar (mål 4), medför att hänsynstagan det till miljöaspekter endast kan vara indirekt och gälla arbetserfarenhet och yrkesutbildning. På längre sikt bidrar dessa åtgärder dock till att anpassa löntagarna till nya arbetsformer och till att öka medborgarnas medvetenhet om miljöfrågor. Inom mål 3 ger ESF därför stöd till miljöåtgär der genom att medfinansiera sysselsättningsstödet. Stödet gäller miljöförbättrande åtgärder såsom sanering av industriområden, rening av floder och stränder och bevarande av naturmiljöer. Inom mål 4 rör det sig om stöd till åtgärder för yrkesutbildning och rådgivning rörande omorientering av arbetstagarnas yrkesfärdigheter med hänsyn till industriella förändringar. Dessa åtgärder syftar huvudsakligen till kompetensutveckling för att underlätta anpassningen till miljövänliga förfaran- den som ofta ställer krav på större tekniska kvalifikationer. 4. 2. Presentation per medlemsstat BELGIEN Mil i - Prograntplanering 1994-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden Integration av långtidsarbetslösa i yrkeslivet (a) Integration av unga arbetssökande i yrkeslivet (b) Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden (c) Lika mojligheter för män och kvinnor pä arbetsmarknaden (d) Stod till utbildnings- och integrationssystem (e) Totalt! ESF 133,0 84,8 124,6 26,4 27,4 396,2 (d) ?% a) 34% (C) 31% (b) 21% Mål 3:1 Belgien omfattas programplaneringen inom mål 3 av en RGS och fem OP, samtliga antagna 1994, där stödet från ESF uppgår till sammanlagt 396,2 miljoner ecu. De åtgärder som var planerade för 1995 utvecklade sig på ett tillfredsställande sätt. De olika övervakningskommittéerna för OP arbetar med de strukturer som behöver inrättas för att utnyttja den bästa färdvägen till integration i arbetslivet, vilket från och med 1997 kommer att vara ett av kriterierna för att få stöd. Arbetet kommer att bygga på slutsatserna från ett symposium som beräknas äga rum under 1996 och kretsar kring praktikanter som omfattas av stödåtgärder medfinansierade av ESF. Vidare arbetade övervak ningskommittéerna med att upprätta en kravspecifikation för utvärdering och utse oberoende utvärderare. Lokala delegationer i Bryssel. Initiativet till lokala delegationer kom från de olika kommuner som bildar storstadsområdet Bryssel, de offentliga organen för socialt stöd (CPAS, Centres Publics d'Aide Sociale) och vissa andra parter som önskade en samlad kraftansträngning för att stödja den lokalbefolkning som lever under svåra förhållanden. Åtgärderna går således inte efter någon enhetlig modell. De lokala delegationerna har till syfte att slopa gränserna mellan olika åtgärder och att sammanföra de olika kommuna la, regionala och federala åtgärderna och bestämmelserna för att komma närmare den lokala befolkningens verkliga levnadsförhållanden. De spe lar en viktig roll som lokala samordnare för att förbättra medborgarnas tillgång till åtgärder för återinförande i arbetslivet och främja utvecklin gen av vägar och genvägar till integration i arbetslivet. De lokala delega tionerna i Bryssel har upprättat mottagnings- och rådgivingstrukturer. Varje lokal delegation ger årligen en första social och yrkesinriktad rådgivning till mellan 300 och 600 människor. Det finns för närvarande nio sådana delegationer i de största kommunerna i storstadsområdet. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Mål 4 - Programplanering 1994-1996 (miljoner ecu) Prioriterade onvåden Föregripande av tendenserna pä arbetsmarknaden (a) Förbättring av utbildnings- och rådgivningssystemen (b) Vidareutveckling av satsningen på utbildning och rådgivning (c) övergripande åtgärder (d) ESF 8,3 6,4 8,7 2^0 25,4 Totalt 83 (d) B% (a) 33% (C) 34% (b) 25% Mål 4. Som för mål 3 omfattar även programplaneringen för mål 4 en GSR och fem OP, samtliga antagna 1994, med ett stöd från ESF på sammanlagt 25,4 miljoner ecu fram till 1996. Däremot har endast ett fåtal åtgärder kunnat organiseras under 1995 jämfört med de ursprungliga planerna. Anledningen är att övervakningskommittéerna för OP först önskade definiera projekturvalskriterier och urvalsförfaranden på ett noggrannare sätt för att undvika risken att komma bort från det specifika syftet för mål 4. Detta förberedelsearbete förväntas ge resultat under 1996. Tabell 34: Mål 3 och 4 — Belgien — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandelr Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(U Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2). n i a i a - ^. ^ ^ m VM 1994 * ,. •*. *•. *,. ?** \. >. -. ~ s. , k *< A ^ - : '. V; y. ' ' M ^ Ä J S -Ä OP Flamländska befolkningen OP Franska befolkningen OP Tysktalande befolkningen OP Bryssel huvudsladsomrade OP Arbetsmarknadsdepartementet 632. 0 361,7 12,4 32. 7 94. 3 1. 133,0 188,3 158. 7 5. 5 12. 4 36,0 400,9 0,0 25,9 0,0 1. 9 5,6 33,4 30,4 51,9 0,8 3. 7 10,9 97,8 16% 33% 15% 30% 30% 24% 9. 4 25,9 0,1 1. 5 5. 5 42,3 Totalt M IM ••'Wfà$&të»$&&>x * ^ w - ^ *< * * *v %. #*<*^^'-&*-*<t}-- 1994 ' " < **. * -vr'&c-•*<•?*v>sv,* *?w%$& WÊ$ÊMÊisiÊ$Ê$Ê* 24,6 38,9 0,5 2. 4 8. 1 74,5 81% 75% 56% 64% 75% 76% WÈmm OP Flamländska befolkningen OP Franska befolkningen OP Tysktalande befolkningen OP Bryssel huvudstadsomrade OP Arbetsmarknadsdepartementet Totalt TOTALT 45. 1 11. 1 0. 6 3,1 6. 9 66,8 1. 199,8 18,3 3. 7 0. 3 1,0 2. 6 25,7 426,6 0,0 o. o 0,0 0,0 0. 0 0,0 33,4 3. 5 0,2 0,1 0. 3 0,6 4,6 102,4 19% 5% 25% 30% 24% 18% 24% 0,0 0,0 0. 0 o. o 0. 0 0,0 42,3 1. 7 0. 1 0,0 0. 1 03 2,3 76,8 50% 50% 50% 50% 50% 50% 1SV» De åtgärder rörande mål 3 som medfinansierades under 1995 gäller kampen mot arbetslöshet och särskilt åtgärder för att främja sådana förfaranden för integration i arbetslivet där anpassad handledning på ett mer effektivt sätt kan ge de arbetslösa en varaktig sysselsättning. Genomförandet av det ambitiösa konceptet om en "färdväg till integration i arbetslivet" sker med stor framgång. De förseningar som uppstod i början 1994 har praktiskt taget hämtats in och genomförandegraden förväntas ligga lOOVo vid beräkningen av restbeloppen. Inom mål 4, som är mycket nyare både vad gäller tillvägagångssätt och inriktning, varierar de framgångsrika resultaten mycket mer beroende på vilken region av landet det gäller. Under 1995 genomfördes endast det federala OP enligt de ursprungliga planerna. DANMARK Mil 3 - Programplanering 1994-1999 (nuljoner ecu) Prioriterade områden ESF 22% Integration av ungdomar i yrkeslivet (a) Integration av arbetslösa och långtidsarbetslösa i yrkeslivet (b) Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden (c) Teknisk assistans (d) Totalt 55,0 144,0 58,5 5. 5 263,0 (b) 55% K4 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Mål 3:1 Danmark gjordes mål 3 till föremål för ett enda SPD som antogs 1994 och som fick 41 miljoner ecu i anslag 1995. SPD utgör ett komplement och ett stöd till den dynamiska sysselsättnings politik som förs i Danmark i och med att stödet koncentreras på ett mindre antal stödmottagare — färre än antalet officiellt bidragsberättigade arbetslösa — och på mer långsiktiga projekt än under föregående programperiod. Utfallet för 1995 visar att tillämpningen av koncentrationsprincipen ger goda resultat. Mål 4 - Programplanering 1994-1996 (miljoner ecu) _ ^ _ _ ^ _ _ _ _ _ __ Prioriterade områden Föregripande av tendenserna på arbetsmarknaden och av behovet av yrkesutbildning (a) Yrkesutbildning och -orientering, rådgivning (b) Förbättring av systemen för yrkesutbildning (c) Teknisk assistans (d) __ Totalt ESF (c) 30% 1. 9 6,7 3,9 0. 5 13,0 (b) 51% Mål 4: Är 1995 var året då SPD 1994-1996 för första gången genomfördes under ett helt år. På grund av det försenade godkännandet av SPD kunde ingen verksamhet äga rum under 1994 vilket ledde till att ett anslag på 1 miljon ecu överfördes från 1994. Under 1995 gjordes åtaganden för 5 miljoner ecu. De åtgärder som omfattas av SPD syftar särskilt till att förbättra nuvarande system för övervakning av arbetsmarknaden och att hjälpa företagen att använda systemet på ett bättre sätt. Åtgärderna från ESF kan strategiskt sett delas in i två delar, dels utveckling av arbetsmarknadsinriktad yrkesutbild ning för dem som behöver det mest, som en komplettering av de möjligheter som det danska systemet erbjuder, dels sidan rådgivningstjänster till företag, särskilt små och medelstora sådana. Vad gäller övervakning inrättades den permanenta utvärderingskommittén enligt planerna i SPD. Kommittén medverkar till införande, tillämpning och utveckling av nya system för att föregripa och övervaka arbetsmarknadens behov. Undersökning av de datoriserade informationsutbytets effekter (EDE) Projektet syftar till att undersöka i vilken omfattning EDE kommer att ställa krav på ökad yrkeskompetens hos personalen och hur Överskottet av mänskliga resurser skall kunna användas i andra sammanhang. Den främsta målgruppen är den personal som direkt berörs av införandet av EDE. Ledningspersonalen kommer i andra hand. Första fasen av projek tet som påbörjades 1995 består i att samla information och definiera företagens nuvarande och framtida användning av EDE genom interna intervjuer och utnyttjande av erfarenheter från utlandet. Projektet finan sieras av ESF (39%), den nationella offentliga sektorn (339b) och den privata sektorn (28%). Tabell 35: Mål 3 och 4 — Danmark — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 85 TYSKLAND Mål 3 - Programplanering 1994-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden Integration i yrkeslivet av arbetslösa som hotas av långtidsarbetslöshet (a) Integration av unga arbetssökande i yrkeslivet (b) Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden (c) Lika möjligheter för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) Teknisk assistans och pilotprojekt (c) Totalt | ESF 951,4 441,7 78,1 160,1 50,7 1. 682,0 (b) 3fi« (a) 56% Mål 3:1 Tyskland omfattas programplaneringen inom mål 3 av en GSR och tolv OP (ett per delstat och ett OP på förbundsnivå) vilka antogs 1994 och sammanlagt erhåller ett stöd på 1,682 miljarder ecu från ESF. Är 1995 var året då dessa OP genomfördes för första gången under ett helt år. Detta förklarar varför endast 18% (48,2 miljoner ecu) av budgetanslagen för 1995 på sammanlagt 268,7 miljoner ecu anvisades och varför åtagandena för 1994-1995 endast uppgår till 58% av vad som planerats. De flesta programmen kom inte riktigt i gång förrän under andra halvåret 1995. På förbundsnivå används ESF-anslagen inom mål 3 för att komplettera det nationella arbetsmar knadsstödet, dvs. den federala arbetsmarknadsstyrelsens {Bundesansta. lt fur Arbeit) program "AFG- plus, som själv är en komplettering av det utbildnings- och sysselsättningsstöd som föreskrivs i "AFG" (Arbeitsförderungsgesetz eller lagen för främjande av sysselsättningen). Huvudpunkten i AFG-plus är stöd till deltagare i åtgärder för yrkesutbildning som inte är bidragsberättigande enligt AFG. Då stödet framför allt beviljas kvinnor bidrar AFG-plus programmet till ökad jämställdhet. På delstatsnivå är den mest betydelsefulla åtgärden i den nya raden av program skapandet eller utvecklingen av s. k. "soziale Betriebe" eller sociala företag. Syftet med dessa är att se till att mindre gynnade arbetslösa integreras i arbetslivet genom att bilda företag som efter en viss tid blir livskraftiga och oberoende av myndigheternas finansiella stöd. Dessa sociala företag har framför allt utvecklat sig i Niedersachsen och håller på att breda ut sig under något olika former till andra regioner inom landet. De kommer att ha stor betydelse vid utvärderingen av OP. Busskörkortsutbildning för kvinnor i Munster Projektet syftar till att ge lämplig utbildning till kvinnor som efter en period av arbetslöshet önskar återgå till arbetslivet som busschaufför. Halvtidsutbildningen är avsedd att ge dem möjligheten till deltidsarbete på ett område där kvinnorna är underrepresenterade. Genom att tyngdpunkten förskjutits från kravet på fysisk kraft till krav på kundser vice har den typen av yrken blivit mer attraktiv för kvinnor. Utbildnin gen pågår i 21 månader och omfattar såväl generella aspekter (körteknik, trafiksäkerhet och trafikregler, arbetsrätt, person- och godstransport, försäljningsmetoder, kontorsorganisation och användning av personda torer) som ett längre och delvis roterande praktikarbete som bereder möjligheten till kontakter med blivande arbetsgivare. Vad gäller genomförandet av OP, har det intensivare samarbete som planerades i GSR mellan den federala förvaltningens regionala avdelningar och delstaternas departement för sysselsättning och sociala frågor redan givit positiva resultat. I flera delstater ändrades delstatsprogrammens särskilda tillämpningföreskrifter för att bättre stämma överens med det federala programmet AFG-plus. Därtill kommer att de flesta programförvaltningsorganen har kunnat konstatera att programmens kvalitet på det hela taget har höjts genom tillämpningen av de kvalitativa kriterierna i GSR, som bl. a. föreskriver att projekten skall uppfylla lokala och regionala behov av yrkesmässig kompetens och ha största möjliga anknytning till företag som kan skapa sysselsättning. Även om de är påvisbara är framstegen dock långsamma och måste pådrivas genom programövervakning. På grund av de sociala 86 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 parternas och de oberoende arbetsmarknadsexperternas medverkan i övervakningskommittéerna har debatten om vilka politiska val som skall göras blivit intensivare. Arbetsmarknadens parter i flera delstater medverkar vid valet av projekt eller anpassning av de regionala programmen. Slutligen har övervakningskommittéernas undergrupp "utvärdering" förberett halvtidsutvärderingar av mål 3 och 4 genom att fastställa kravspecifikationer och offentliggöra en anbudsinfordran. Mål 4 - Programplanering 1994-1996 (miljoner ecu) Prioriterade områden Föregripande av tendenserna på arbetsmarknaden och av behovet av yrkesutbildning (a) Utbildning och kompetensutveckling, yrkesorientering, rådgivning (b) Förbättring och utveckling av lampliga system för yrkesutbildning (c) Teknisk assistans (d) Totalt] ESF 11,4 73,7 13,7 5,7 104,5 (c) 13% (d) 5% (a) 11% (b) 71% Mål 4:1 Tyskland genomförs mål 4 under perioden 1994-1996 med ett SPD om 104,5 miljoner ecu. Inledningen av stödåtgärderna försenades vilket innebär att de tyska myndigheternas utgifter för perioden 1994-1995 begränsades till 3 miljoner ecu. De oanvända budgetmedlen från 1994 och 1995 kommer att överföras till 1997-1999. Förseningen beror främst på att "de minimis" principen rörande statligt stöd tillämpades under viss tid varvid de tyska myndigheterna fick bevisa att de planerade stödåtgärderna var förenliga med gemenskapens konkurrensregler. Detta innebär att samtliga åtgär der som planerades i SPD inte kunde genomföras förrän i maj-juni 1995. Förseningen beror också på det nya närmande som kännetecknar mål 4 och förutsätter att lämpliga strukturer införs för att garantera ett bra projekturval. Det bör noteras att de tyska myndigheterna arrangerade ett seminari um i Berlin den 6 och 7 juli 1995 för att fördjupa debatten om föregripandet av strukturanpassningar och av arbetstagarnas utbildningsbehov. Det var det första tematiska seminariet på europeisk nivå sedan mål 4-programmen påbörjades. Tabell 36: Mål 3 och 4 — Tyskland — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandclr Totalkostnad Strukturstöd 0) Åtaganden 1995 Mi"7< 1994 Regionala OP <*"""> """":. ";" : : i"?:v£:\*^ < ; Åtaganden 1994-1995 (2) :< ;•< % (2)1(1) Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) : : - ; " 7; v:'*'T r^r1:;'"'' 0; OP Baden-Wurttemberg OP Bayem OP Berlin OP Bremen OP Hamburg OP liesse OP Sachsen-Anhalt OP Nordrhein-Weslfalen OP Rlieinland-Phalz OP Saarland OP Schleswig-I lolstein PO timltiregionula OP Förbundsrepubliken • s > •** * "v ^ Totalt ; M «M 1994 SPD Tyskland Totalt TOTALT 115,8 125,3 113,0 93,5 £6,1 135,4 276,8 674. 8 65,8 90,9 90,4 2. 589,7 4. 457,4 : 255,3 255,3 4. 712. 7 "" 52. 4 56. 5 50. 8 39. 5 39. 1 49,6 121,2 280,6 29,5 40. 9 34. 4 887. 6 1. 682. 1 - v 104. 5 104,5 1. 786,6 8. 3 0. 0 8,1 6,3 0,0 7. 9 0,0 0,0 5,0 6. 4 6. 1 0,0 48,2 0. 0 0,0 48,2 16,4 8. 7 15,9 12,3 6,0 15,5 18,6 43,0 10,2 13. 0 12. 2 31% 15% 31% 31% 15% 31% 15% 15% 34% 32% 35% 6. 6 2. 6 8. 8 6. 8 1. 8 6. 2 0,0 12,9 4. 1 7. 1 6. 7 136. 1 307,8 15% 18% , * 4 40,8 104,5 • • „ -v 29. 6 29,6 337,4 28% 28% 19% 0. 0 0,0 104,5 10. 6 6,9 12,7 9,9 4,8 10,0 9,3 34,4 6. 6 10,4 9,8 65% 80% 80% 80% 80% 65% 50% 80% 65% 80% 80% 108,8 234,3 80% 76% H. 8 14,8 249,1 50% 50% 74% Det låga budgetgenomförandet förklaras främst av att det federala mål 3-programmet, som får mer än 50% stöd från ESF, finansierar nya åtgärder som dock inte kunnat sättas igång på fältet förrän beslutet om godkännande fattats. Därför har programmet inte kommit upp till en normal takt förrän under andra halvåret 1995. 1 övrigt har genomförandet av programmen från föregående programfas fortsatt till slutet av 1995. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 SPANIEN Mål 3- Programplanering 1994-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden Integration i yrkeslivet av långtidsarbetslösa (a) Integration av unga arbetssökande i yrkeslivet (b) Integration av personer som hotas av ulestängning från arbetsmarknaden (c) Lika möjligheter fbr män och kvinnor pä arbetsmarknaden (d) Totalt ESF 499,3 725,8 187,6 61,7 1. 474,4 (b) 49% 87 34% Mål 3: Vad gäller de spanska områden som inte omfattas av mål 1 programläggs stödåtgärderna inom mål 3 i en GSR där gemenskapsstödet uppgår till 1,474 miljarder ecu. Sammanlagt finns 11 OP, varav fyra (72% av totalbeloppet) förvaltas av nationella organ medan de sju övriga (28% av totalbeloppet) förvaltas av de självstyrande gemenskaperna. De disponibla anslagen för 1995 upp gick till storleksordningen 233,8 miljoner ecu, varav ungefär 90% gjorts till föremål för åtaganden. Den genomsnittliga genomförandegraden är tillfredsställande. När det gäller de två övervaknings- kommittémöten som ägde rum 1995 har bl. a. övervakningskommitténs strategiska roll betonats när det gäller genomförandet av GSR och utvärderingen i mellantid, samt vikten av att kravspecifikatio nerna för utvärdering efter halva tiden fastställs av oberoende värderare. Stimulering av företagsamheten i Spanien Projektet "Escuela de Organization Industrial" upprättades, å ena sidan, för att medverka vid utformningen av ett projekt om nyetablering av företag inom ramen för den lokala potentialen och, å andra sidan, för att stimulera till företagsamhet och innovation genom teoretisk och praktisk utbildning. Därvid används ett kurspaket i tre delar för företagsledarut bildning (teori, praktik, handledning). Under praktikfasen utvecklar stu denterna ett förslag till företagsbildning med en projektledare som hand ledare (definition av produkt och marknad, analys av den lokala poten tialen, fastställande av strategin, osv. ), medan slutfasen består av en formell presentation av hela projektet inklusive de uppgifter som behövs för att bedöma projektets livskraft. Mål 4 - Programplanering 1994-1996 (miljoner ecu) Prioriterade områden Föregripande, orientering, rådgivning (a) Fortbildning av arbetstagare (b) Teknisk assistans (c) ESF 36,9 308,4 23,3 3 6 8-6 Totalt! (c) 6% (a) 10% Mål 4:1 Spanien omfattar programplaneringen inom mål 4 utanför målområde 1 ett SPD som antogs i slutet av 1994 för perioden 1994-1999 och en finansiering från ESF om 368,6 miljoner ecu. Genomförandet av detta SPD är kraftigt fördröjt eftersom endast 25% av 1994 års budgetmedel har förbrukats, vilket föranledde kommissionen i november 1995 att godkänna en ändring av SPD:s finansiella tidtabell för att överföra icke förbrukade medel från 1994 till 1995. Fördröjningen förklaras såväl av det försenade antagandet av SPD på grund av beslutsprocessen inom FORCEM, det partssammansatta organet för förvaltning och medfinansiering av mål 4. Vad gäller de åtgärder som genomfördes av FORCEM under 1994 med medfinansiering av ESF inom ramen för mål 4, dvs. utanför stödområde 1, framkom ett behov av att lägga tonvikten på utbildning för små och medelstora företag (färre än 250 arbetstagare), på de minst kvalificerade arbetstagarna och på jämställdhet. Två övervakningskommittémöten har ägt rum under 1995. 88 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Tabell 37: Mål 3 och 4 — Spanien — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandcar Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) V. Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) V. (3)/(2) Måf3'S*5Ä 1994 Regionala OP OP Aragon OP Balearema OP ICatalonien OP La Rioja OP Madrid OP Navarra OP Uaskicn PO multirej>ionatu OPINEM(I) OP Mullircgionall OP Universiteten OP Olika organ Mal4 1994 SPD Spanien 45. 1 28,8 210,3 9. 6 250,2 94,6 279,2 1. 364,4 730,6 201,2 75,6 3. 289,6 1. 045,0 1. 045,0 4. 334,5 20,3 12. 9 94,6 4. 3 112,6 42,6 125,7 614. 0 328,8 90,5 34,0 1. 480,3 - - 368. 6 368,6 1. 848,9 o. o 0. 0 15. 6 0,0 18. 4 6,8 20,7 110,0 35. 5 0. 0 0. 0 207,0 62,7 62,7 269,7 20,0 12,9 31,1 4. 3 36,8 13,4 41,3 167. 1 58,3 7,3 33. 9 426,6 î - -' 99% 100% 33% 100% 33% 32% 33% 27% 18% 8% 100% 29% ' Î 118. 1 118,1 544,7 32% 32% 29% 2. 1 0,0 18,5 0,6 13,4 6,7 15,5 83,6 29. 1 0,0 0,0 169,7 38,1 38,1 207,8 2. 6 1. 0 23,0 0. 6 22,6 10,1 25,9 112. 1 40. 5 3. 7 2. 4 244,5 - ~ , ^\ vv , 65,8 65,8 310,4 13% 8% 74% 14% 62% 75% 63% 67% 70% 50% 7% 57% ; ,, 56% 56% 57% Totalt Totalt TOTALT (I) Institut national de l'Emploi FRANKRIKE Mål 3 - Programplanering 1994-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden Integration i yrkeslivet av arbetslösa som hotas av långtidsarbetslöshet (a) Integration av unga arbetssökande i yrkeslivet (b) Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden (c) Lika möjl ighetcr för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) Teknisk assistans och pilotprojekt (e) ESF 705,8 987,2 714,2 17,9 136,9 (d) 1% (e) 5% (a) 28% (c) 28% Totalt! 2. 562,0 (b) 38% Mål 3: Genom ESF stödåtgärd inom mål 3 i Frankrike, som omfattas av ett SPD med 2,562 miljarder ecu stöd från ESF, infördes en nyhet i programplaneringen genom ett starkare engagemang från de s. k. collectivités territoriales både på det finansiella planet (40% av ESF anslag) och på programpla nerings- och förvaltningsnivå (decentralisering av regionala budgetanslag). Genomförandet av pro grammet under 1994 har släpat efter på planerna för det första året på grund av det försenade antagandet av SPD, reformen av det franska finansiella systemet, programplaneringen av stödåtgär der på nya områden och ett större engagemang av lokala samhällen än tidigare. Generellt sett har prioriteringen av långtidsarbetslösa dock utvecklat sig på ett tillfredsställande sätt. Åtgärderna för att främja ungdomens inträde till arbetslivet och jämställdhet har kommit igång långsammare och stött på vissa svårigheter under genomförandet. Prioriteringen av personer som hotas av utestän gning från arbetsmarknaden har stött på ännu större svårigheter än de två tidigare nämnda prioriteringarna. Den finansiella genomförandegraden för 1995 är högre än 1994 (73%). Eftersom de två övervak ningskommittéerna under sina möten 1995 inte gjorde några avstämningar rörande programmets framskridande under 1995, saknades vid upprättandet av denna rapport all information om kvalitati va resultat eller framtidsperspektiv. Dessutom har under 1995 vissa resonemang kring sysselsätt ningspolitiken börjat föras i Frankrike som kommer att påverka programplaneringen inom mål 3 (avskaffande av vissa system, sammanslagningar, osv. ). Kommissionen har upprepade gånger på mint om behovet av att snabbt sammankalla övervakningskommittén. Vad gäller utvärderingen antogs kravspecifikationerna och utsågs en utvärderare. Styrkommittén sammanträdde två gånger och förväntades avlämna en mellantidsrapport i slutet av juli 1996. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 89 Mål 4 - Programplanering 1994-1996 (miljoner ecu) Prioriterade områden ~~\ ESF (c) s% ( d) 8% ( 3) 1 1% Föregripande av kompetens- och kvalifikationsbehov (a) Utveckling av utbildningsansträngningar (b) Förbättring av utbildningssystemen (c) Teknisk assistans (d) 32,1 227,8 14,6 25,1 299,6 Totalt] ( b) 76% Mål 4: Beslutet om att godkänna SPD inom mål 4 med ett stöd från ESF på 299,6 miljoner ecu, antogs i slutet av 1994. Eftersom projektinfordran inte genomfördes förrän i början av 1995 påbörjades inga åtgärder under 1994 med 1994 års anslag. Med hänsyn till det nya målet 4 gjordes särskilda ansträngningar för att utveckla kommunikationsåtgärder (projektinfordran, spridning av tekniska medel och utbyte av erfarenheter) för att utbilda aktörerna, sensibilisera och informera de organ som bildar en länk till företagen, särskilt till små och medelstora företag (handelskammare, socioekonomiska organ, arbetsmarknadsparter). Under 1995 ägnades en stor del av tiden åt denna typ av verksamheter och därför började projekten inte presenteras förrän i slutet av 1995. 70 projekt godkändes på nationella nivå och 335 på regional nivå. Vad gäller utvärdering inrättades en styrkommitté i slutet av 1995 för att fastställa kravspecifikationerna för valet av utvärderare. Kompletterande åtgärder i samband med industriella förändringar i bil sektorn En producent av bilutrustning, Valéo Sécurité i departementet Nièvre, har utvecklat nya produkter och nya produktions- och organisationssy stem för att anpassa sig till de industriella förändringarna och för att hitta nya avsättningsmöjligheter. Som inramning för de nya utveck- lingssttrategierna organiserades olika former av utbildning för de anställ da (produktionsteknik, användning av nya material, integrerad kvalitet sövervakning, försäljning och internationell marknadsföring) för att öka deras autonomi och ge dem en mer mångsidig kompetens. Dessa åtgärder inriktades på de anställda med de lägsta kvalifikationerna och var avsed da att öka deras kompetens med hänsyn till funktionens utveckling. ESF deltog i projektet, parallelt med staten, och svarade för 8% av den totala kostnaden medan företaget svarade för 84 %. Tabell 38: Mål 3 och 4 — Frankrike — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandcar Totalkostnad Strukturstöd O) Åtaganden 1995 *" •. '''/'^'Oi * Åtaganden 1994-1995 (2) V. Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) I 5. 443 4] 2i62M 396,8 778,4) 30VJ[ 312,9[ 503,7] 65% TOTALT] 834,5 6. 277,9 299. 6 2. 862,0 OM 15o\8l 95. 4 "873JJI |M32% 3 1% OJOJ 312,9] 47. 7 551,4 SOVJ 63%\ Maliäilllli 1994 SPD Frankrike mm 1994 SPO Frankrike 90 ITALIEN Mål 3 - Programplanering 1994-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden Integration av långtidsarbetslösa i yrkeslivet (a) Grundutbildning och integration av ungdomar (b) Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden (c) Lika möjligheter för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) Stärkande av utbildningssystemen och arbetsförmedlingar (e) Totalt! ESF 424,2 566,0 131,6 105,3 92,1 1. 319,2 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 (a) 32% I Italien omfattas programplaneringen för mål 3 av ett GSR som antogs i augusti 1994 och 16 regionala och multiregionala OP antagna i december 1994, medan programplaneringen för mål 4 omfattas av ett SPD även det antaget i 1994. Först bör dock observeras att kommissionen 1995 fattade beslutet att förlänga de finansiella åtagandena för vissa regionala och multiregionala OP för mål 3 och 4 avseende perioden 1990-1993, vilket medför att den nya och den gamla programplanerin gen förlöper parallellt och att vissa förseningar uppstod vad gäller genomförandet under 1995 av GSR prioriteringar inom mål 3 och av SPD inom mål 4 för andra programperioden. Mål 4 - Programplanering 1994-1996 (miljoner ecu) Prioriterade områden Föregripande, stöd till planeringen och förvaltningen av ett system för fortbildning (a) Utbildning, anpassning av mänskliga resurser till strukturförändringar i produktionssystemen (b) Teknisk assistans (c) ~. Totalt! ESF 58,3 323,1 *^'4 398,8 (c) 4% (a)15% (b) 81% ESF har blivit en absolut nödvändig partner när det gäller att utveckla utbildningen i Italien. De flesta regionala utbildningssystemen är mycket beroende av gemenskapsstöd antingen i form av medfinansiering eller vad gäller inriktningen på utbildningen. Ett av särdragen för den nya program planeringen är att centralförvaltningen har fått större ansvar för stödåtgärdernas utveckling. Italien utvecklade för denna planeringsperiod ett system av förfaranden för projekturval genom anbudsin- fordran, som visserligen garanterar en öppen och effektiv förvaltning av utbildningssystemen, men samtidigt ger upphov till förseningar vid programmets genomförande. Detta förklarar varför det dröjde till slutet av 1995 innan alla regioner och självstyrande provinser hade genomfört projekturva let på grundval av anbudinfordringar offentliggjorda i de officiella regionala tidningarna. De projekt som lämnats in avser dels utbildningsåtgärder och åtgärder i samband med skapandet av ny sysselsättning (mål 3), dels prospekteringsåtgärder avsedda att sprida resultaten av forskning kring föregripandet av företagens behov samt utbildningsåtgärder (mål 4). En viss försening uppstod vid genomförandet av de medfinansierade åtgärderna inom mål 3 och 4 vilket ledde till att inga åtaganden eller betalningar gjordes 1995. 1995 års anslag kommer därför att överföras till senare år. Det är viktigt att understryka att mekanismen för medfinansiering, som var en av innovationerna och tidigare var behäftad med vissa brister, har reformerats. Man kan således förvänta sig vissa förbättringar i framtiden på den punkten. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 91 Tabell 39: Mål 3 och 4 — Italien — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 Regionala OP OP Bolzano OP Emilia-Romagna OP Friuli-Veneto-Julia OP Lazio OP Liguria OP Loinbardia OP Marche OP Piemonte OP Toscana OP Trenio OP Umbria OP Aosta OPVcnelo PO multiregionala OP Teknisk assistans OP lnnovationsatgtrder OP Utbildning Totalt 1994 SPD Arbetsmarknadsdepartementet Totalt TOTALT •54,4 409. 8 118,6 271. 7 94,0 389,1 81. 7 271,6 145,8 62,7 67,7 27,6 240,7 77,8 118,9 456. 8 2. 889,0 886. 1 886,1 3. 775,1 24. 5 184,4 53,4 122,3 42,3 175. 1 36,8 122,2 65,6 28. 2 30,5 12,4 108. 3 35. 0 53,5 205,6 1. 300,1 398. 8 398,8 1. 698,8 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0. 0 o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 3. 7 27. 6 8,0 18,3 6,3 26. 2 5. 5 18,3 9. 8 4,2 4,6 1. 9 16. 2 5. 9 9. 0 34,8 200,5 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 17% 17% 17% 15% 60,6 60,6 261,1 15%| 15% 15%| 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 1. 8 13. 8 4,0 9,2 3,2 13,1 2,8 9,2 4,9 2. 1 2. 3 0. 9 8,1 3. 0 4. 5 17. 4 100,2 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 303 30,3 1303 50% 50% 50% LUXEMBURG Mål 3 - Programplanering 1994-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden Integration i yrkeslivet av långtidsarbeLslösa (a) Integration av ungdomar i yrkeslivet (b) Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden (O Lika möjligheter fbr man och kvinnor på arbetsmarknaden (d). övergripande åtgärder (e) 1 T o t a l tl (e) 4% (a) 27% (C) 48% (b) 15% ^^ 5,5 - 3 ,1 9-9 1. 2 -__. 20»7 SPD för mål 3 i Luxemburg innebär ett stöd på 20,7 miljoner ecu för perioden 1994-1999 och omfattar fem prioriterade områden med sammanlagt 14 utbildningsåtgärder som berör 421 personer. SPD för mål 4 är på 0,9 miljoner ecu och inriktas på målgrupper som lågkvalificerad arbetskraft, framför allt i sektorer där det finns dålig eller ingen tillgång till utbildning. Långtidsarbetslösheten blir dock ett allt större problem. Därför förstärktes stödet till de arbetslösa, med hjälp av ESF, genom att anställa socialarbetare och upprätta en ny serviceverksamhet "arbets- förmedling-bearbetning-vägledning". Den finansiella genomförandegraden är mycket tillfredsställan de både vad gäller mål 3 och 4. Mål 4- Programplanering 1994-1996 (miljoner ecu) Prioriterade områden ^ Föregripande av tendenserna på arbetsmarknaden och av behovet av yrkesutbildning (a) ESF Utbildning och kompetensutveckling, yrkesorientering, rådgivning (b) Förbättring och utveckling av lämpliga system fbr yrkesutbildning (c) övergripande åtgärder rörande samtliga SPD (d) Totalt) 0,1 0,5 0,1 0,1 0,9 (d) 13% (a) 12% (C) 13% (b) 62% 92 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Tabell 40: Mål 3 och 4 — Luxemburg — Finansiellt genomförande av programmen (i miljoner ecu) Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd 0) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2V(I) Betalningar 1995 -,, >, t-. >+*, v ^,^ <~ 1. 5 1. 8 3,3 0. 3 0. 3 3,6 3. 0 3. 5 6,5 0. 5 0,5 7,0 31% 32% 31% 0,59 5?« 32% 1. 7 2. 3 4,0 0,2 0. 2 0. 2 % (3)/(2) Betalningar 1994-1995 (3) * ^ 2,5 3. 1 5,6 83% 90% 87% 0,3 0,3 5,9 0. 65 65% 85% hui'3"" 1994 ;% s. h * - , -; s v OP Privata initiativtagare OP Offentliga initiativtagare M4U*iÖ%;&:^ 1994 SPD Offentliga initiativtagare Totalt Totalt TOTALT 21. 6 24. 4 46,0 2. 3 2. 3 48,3 9. 7 11. 0 20,7 0. 9 0,9 21,6 NEDERLÄNDERNA Mål 3 - Programplanering 1994-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden Utbildning (a) Arbetsförmedling (b) Väg till anspassning (c) Teknisk assistans (d) ESF 480,0 120,0 277,0 46,0 9231 Totalt! (d) 5% (a) 52% Mål 3: Genomförandet av SPD för mål 3 som antogs 1994 påbörjades 1994 och kom upp till marschfart i början på 1995, så att de 143,8 miljoner ecu som var upptagna i finansieringsplanen för 1995 kunde anslås helt och hållet. Den viktigaste åtgärd som genomfördes gällde den i SPD planerade utbildningen. Det gäller grundläggande och förberedande utbildning samt yrkesutbildning, kompletterad med praktiktjänst i företag eller i utbildningsanstalter med individuell handledning och orientering. Dessutom gjordes särskilda ansträngningar under 1995 för att genomföra programmets nya åtgärd "färdväg till anpassning" som genom sin integrerade utformning är särskilt avsedd för återinförande till arbetsmarknaden av personer som utestängts. Vidare genomförde Nederländerna en arbetsförmedlingsåtgärd. Dessa olika åtgärder inriktades särskilt på ett antal områden såsom utbildning, förberedelse till integration i yrkeslivet, samordnade initiativ för att förstärka samarbetet mellan de lokala myndigheterna, anställning av arbetskraft inom hälsovården och återinförandet till arbetslivet av delvis handikappade. Vidare genomfördes åtgärder rörande personalpooler och skaf fande av yrkeserfarenhet. För unga arbetslösa ordnades utbildningsåtgärder särskilt avsedda för de som slutat skolan i förtid, särskilda system för att garantera sysselsättning och en utvidgning av systemet med praktikutbildning. Slutligen fastade övervakningskommittén särskild vikt vid förbät tringen av urvalskriterier som antagits året innan men vållade problem för de programansvariga på grund av bristande klarhet. Under årets lopp har kommittén förfinat kvalitetskriterierna för att garantera att de bästa projekten väljs ut varvid de olika regioner får tillfälle att lägga till ett antal egna kriterier och förbättra projektens samstämmighet med regionalpolitiska åtgärder. Samtidigt påbörjades omstruktrureringsprocessen för de regionala arbetsförmedlingarna. Ett projekt för personer som drabbats av utestängning från arbetsmar knaden i Noord-Brabant Detta projekt, som till en början var ett försöksprojekt från provinsens kontor för sysselsättningsstöd, har lett till etableringen av ett kontor för individanpassad rådgivning till personer som drabbats av utestängning från arbetsmarknaden på grund av mentala problem. Dessa personer följs upp individuellt under hela utbildningsprocessen, vid anställnings- sökandet och efter återanpassningen. På detta sätt tas dessa personer ur sin isolering och kan vissa av dem få ett arbete. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 93 Mål 4 - Programplanering 1994-1996 (miljoner ecu) Prioriterade områden Främjande av intresset för utbildning (a) överensstämmelse mellan utbildning och behov (b) Utbildningsprogram (c) Teknisk assistans (d) (d) 5% (a) e% ( b ) 1 9% ESF 13,0 29,1 106,7 7,4 1S6. 2 Totaltj ( c) 68% Mål 4: Eftersom det nederländska SPD för mål 4 inte påbörjades förrän under andra halvåret 1995, hade vid 1995 års slut inga åtaganden gjorts. Den kraftiga förseningen beror på osäkerheten kring programmets tillämpningsföreskrifter och på nödvändigheten att under en övergångstid upprätta ett särskilt kontor inom arbetsmarknadsdepartementet. En konferens organiserades slutligen i juni 1995 för att lansera programmet inom ramen för mål 430 och med anledning av denna presenterades officiellt en informationsbroschyr som vänder sig till eventuella initiativtagare. I mitten på året upprättades övervakningskommittén för SPD och antogs projekturvalskriterier. Nederländerna har dock stött på svårigheter när det gäller att finna lämplig medfinansiering och att använda befintliga resurser för att inrätta nya strukturer. Därför har den första raden av projekt inte kunnat presenteras förrän i slutet av 1995. Tabell 41: Mål 3 och 4 — Nederländerna — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagaudeir Totalkostnad Strukturstöd (1) 1994 SPD Nederländerna cystpiw^r';^, <• r^~ j" M 0 7-8I Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 % (2V(1) Betalningar 1995 a%%%%? ^'i^w^yw^VKvrij (2) % (3)/(2) Betalningar 1994-1995 (3) " ^ " "1 1994 SPD Nederländerna TOTALT 363. 6T 1. 771,4 156,2] 1. 079,0 0,01 143,8 22,2 3043 14%l 28% 0. 0] 142,6 11. 1 264,4 50% 87%| FÖRENADE KUNGARIKET Mål 3 - Programplanering 1994-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden Integration i yrkeslivet av personer som varit arbetslösa i minst 6 månader (a) Integration i yrkeslivet av ungdomar under 25 år (b) Integration av personer som hotas av utcstängning från arbetsmarknaden (c) Lika möjligheter för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) Teknisk assistans (c) ' Totalt) ESF 566,0 475,0 353,0 91,0 LSOTÖ (d 6* _ _ " J* (a) 37% (C) 24% Det bör påminnas om att endast mål 3 har gjorts till föremål för programplanering i Förenade kungariket genom ett SPD för perioden 1994-1996 på grund av att de brittiska myndigheterna inte önskade presentera ett program inom mål 4 för perioden 1994-1996. Mål 3: SPD inom mål 3 täcker perioden 1994-1996 och motsvarar anslag på sammanlagt 1,501 miljarder ecu varav 497 anvisades 1995. SPD omfattar fyra prioriterade målgrupper vad gäller »• samtidigt med gemenskapsinitiativen EMPLOI och ADAPT (se även kapitel I. B. l Gemenskapsinitiativ). 94 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 integration eller återinförande till arbetslivet: långtidsarbetslösa, okvalificerade eller lågkvaUficerade unga arbetstagare, personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden och de främsta potentiella mottagarna av stöd från jämställdhetsåtgärder. Varje prioriterad målgrupp görs till föremål för tre sorters åtgärder: yrkesorientering och rådgivning, utbildning och arbetssökande. Detta närmande möjliggör utvecklingen av integrerade projekt som erbjuder de berörda en strukture rad och väl avgränsad väg från ofullbordad skolgång eller arbetslöshet till lämpliga kvalifikationer och sysselsättning. Projekturvalet förvaltas av flera sorters organ (regering, lokala förvaltningar, "training and enterprise councils" och "local enterprise companies" i Skottland, högre utbildningsan stalter, universitet och välgörenhetsorganisationer). Den årliga finansieringsram som skall tilldelas varje organ, enligt prioritetsordning och typ av åtgärd, godkänns året innan av övervakningskom mittén. På grund av det försenade genomförandet under 1994 gjordes projektvalet under 1995 med retroak tiv verkan. Sedan projekten valts visade det sig dock att fördelningen mellan prioriteringarna och åtgärderna på det hela taget skilde sig från vad som planerats i SPD:s finansplan. Finansplanen fick därför revideras och därefter revideras ännu en gång när samma situation upprepades 1995. I det sista fallet var anledningen ett otillräckligt antal projekt på det prioriterade området "jämställdhet" och på området för direkt stöd till de fyra prioriterade arbetssökande målgrupperna. Det beslutades att koncentrera största delen av de finansiella medlen, dvs. 95%, på utbildningsåtgärder för de fyra prioriterade målgrupperna. Slutligen beslutade övervakningskommittén inom mål 3 att upprätta en permanent utvärderings grupp med uppgift att utarbeta, handlägga och övervaka utvärderingsförfarandet samt avlämna en rapport om detta. Utvärderingsprocessen grundas på analysen av de handlingar som inlämnats av deltagarna, på uppföljningen av stödmottagarna och på undersökningar som genomförs för ända målet. Tabell 42: Mål 3 och 4 — Föl-enade kungariket — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandcir Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(l) Betaliiingar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) Måt:3s 1994 SPD Förenade kungariket,, | 3. 898,91 1. 501,01 497,0| 975,0| 6S%| 436Ïf~ 818. 6| 84% Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 95 5. Mål 5a 5. 1. Mål 5a jordbruk Översikt av programplaneringen för 1994-1999 Mål 5a är en grundläggande aspekt av gemenskapspolitiken för landsbygsutveckling31. Målet har övergripande karaktär och avser jordbruks verksamhet en på hela unionens territorium. Det är grundat på den gemensamma jordbrukspolitiken och utgör genom uppgiften att modernisera jord bruksstrukturerna och genom anslagen på 5,4 miljarder ecu" ett betydande bidrag till strukturfon dernas ansträngningar för ekonomisk och social sammahållning. Det bör erinras om att åtgärderna under mål 5a vidtas genom tillämpning av särskilda förordningar, varav de viktigaste är, vad gäller produktionsstrukturen, förordning (EEG) nr 2328/91 och, vad gäller bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, förordningarna (EEG) nr 866/90 och 867/90. Dessa förordningar ändrades 1994 genom förordning (EG) nr 2843/94 "3 som förenklade de tidigare bestämmelserna och ökade flexibiliteten när det gäller beviljande av stöd. Konkurrenskraft och sysselsättning. Förbättringen av jordbrukssektorns konkurrenskraft och bibe- hållnadet av sysselsättningen främjas på alla nivåer, från jordbrukarens etablering utöver modernis ering av jordbruksföretaget till saluföring av produkterna. • Genom yrkesutbildning34 höjs den tekniska kunskapsnivån som behövs för att etablera sig som jordbrukare och för att bemöta de utmaningar som ständigt förändrande ekonomiska förutsätt ningar innebär. • Startstöd till unga jordbrukare33 bidrar till generationsförnyelse och motverkar en av jordbruks sektorns djupaste tendenser som skadar dess konkurrenskraft, nämligen föråldringen av den aktiva befolkningen. • Investeringsstöd till jordbruksföretag36 för modernisering av anläggningarna, rationalisering av produktionsprocessen och lönsamhetsökningar, diversifiering av företagets verksamhet, förbät tring av levnads- och arbetsvillkoren och bibehållandet av sysselsättningen. • Stöd till tjänsteverksamheten för jordbruksföretag37 (förvaltningstjänster, ömsesidigt stöd, bok föring) ger ett kvalitativt bidrag till ökad konkurrenskraft. • Stöd till producentsammanslutningar " för saluföring av produkter i områden med särskilda avsättningsproblem bidrar till att korrigera den balansen mellan olika regioner. • Investeringsstöd till bearbetning och saluföring av jord- och skogsprodukter39 bidrar till att modernisera den industriella och kommersiella verksamhet som bygger på jordbruksprodukter samtidigt som det garanterar en större avsättning för jordbrukarens produkter och ett deltagande i vinsterna från bearbetningen av dessa produkter. Innan kommissionen godkänner de konkreta åtgärder som föreslås av medlemsstaterna kontrolleras om dessa åtgärder är förenliga med andra åtgärder som omfattas av regionalpolitiska mål såsom mål 1, 5b och 6 samt med övriga gemenskapspolitiska åtgärder såsom miljöpolitiken och den gemensam ma jordbrukspolitiken. Därvid åberopas ett antal villkor (urvalskriterier, sektorsvisa förbud och begränsningar, krav som skall uppfyllas, osv. ) som är avsedda att garantera åtgärdernas samstäm- 11 Se även kapitel II. D. 2. Strukturfonderna, gemenskapspolitik för jordbruk och landsbygdsutveckling. 32 Ursprungliga anslag för perioden 1994-1999. " Se årsrapporten 1994. ,4 Förordning (EEG) nr 2328/91, artikel 28. " Förordning (EEG) nr 2328/91, artiklarna 10 och 11. 16 Förordning (EEG) nr 2328/91, artiklarna 5 till 9. " Förordning (EEG) nr 2328/91, artiklarna 13 till 16. " Förordning (EEG) nr 1360/78. " Förordningarna (EEG) nr 866/90 och 867/90. 96 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 mighet med den gemensamma jordbrukspolitiken40. Att förebygga överskottsproduktion och att inrikta verksamheten på produkter som har normala avsättningsmöjligheter på marknaden är andra viktiga faktorer för att förbättra sektors konkurrenskraft. Miljöhänsyn i stödområde 5a jordbruk Inom ramen för anpassningen av jordbruksstrukturen får stödet från EUGFJ-U under mål 5a positiva miljöeffekter genom det stöd som ges till jordbruksföretag som investerar i miljöskydd och miljöförbättring. Vad gäller anpassning av strukturen för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter ändrade kommissionen 1994 urvalskriterierna för investeringarna för att främja investeringar i förädlingsindustrier kopplade till miljövänliga tekniska innovationer, före byggande avföroreningar och avfallshantering samt ekologiska jordbruksprodukter. Vidare bör hänsyn tas till inverkan på miljön av de kompletterande åtgärder inom reformen av jordbrukspoliken som antogs av rådet 1992. En av de tre åtgärder som finansieras av EUGFJ-G gäller produktionsmetoder inom jordbruk som är förenliga med miljöskydd- och naturvårdskra- ven41. Förordningen innehåller bl. a. bestämmelser om begränsning av jordbruksproduktionen genom minskad användning av gödsel och bekämpningsmedel och om minskning av djurbesätt ningen eller av antalet djurenheter per hektar. 1 detta sammanhang betalades ett belopp om 484,5 miljoner ecu till de tolv medlemsstaterna 1995. Enligt prognosen för 1996 kommer utgifterna att överstiga 1,3 miljarder ecu för de 15 medlemsstaterna. Territoriell balans och sysselsättning. Målet om en balanserad territoriell utveckling eftersträvs abl. a. genom särskilda åtgärder för bergsområden och andra mindre gynnade områden42. Åtgärderna syftar till att bibehålla jordbruksverksamheten i dessa områden genom att kompensera för de varaktiga naturbetingade nackdelar som verksamheten möter. De består huvudsakligen i beviljandet av kompensationsbidrag per produktionsenhet och gynnsammare former av investeringsstöd än i icke missgynnadede regioner. Dessa åtgärder bidrar till att bibehålla den sociala strukturen i dessa områden som är starkt avfolkningshotade och motverkar således arbetslöshet, utvandring från landsbygden och förvandling till ekonomiska öknar. 40 Se kapitel II. D. 2. Strukturfonderna, gemensam jordbrukspolitik och landsbygdsutveckling. 41 Rådets förordning (EEG) nr 2078/92 av den 30. 6. 1992, EGT nr L 215 av den 30. 7. 1992. 4J Förordning (EEG) nr 2328/91, artiklarna 17 till 20. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 97 Tabell 43: Ytstorlek på mindre gynnade områden (i tusentals hektar)enligt direktiv 75/268/EEG (situa tion i början av 1996) MEDLEMSSTAT UJA i de mindre gynnade områdena Total UJA Bcrgsområdca (Art. 3. 3) Övriga mindre gynnade områden (Art. 3. 4) Mindre gynnade områden uied särskilda nackdelar (ArC 3. 5) Mindre gynnade områden Medlemsstat Procentuell andel mindre gynnade områden per medlemsstat Belgien Dauuiark Tyskland Grekland Spiiiiien Frankrike Frankrike (bOSf) Frankrike (DOM) Irland It-lieu Luxemburg NedcrUudcraa Portugal Förenade kungariket Totalt EUR 12 Österrike Finland Sverige Totalt EUR 15 •A 336 3. 914 7. 503 5284 5. 197 87 5. 218 1. 227 23. 482 2047 1. 407 526 27. 462 35% 273 7. 987 964 11. 343 7. 809 7. 794 15 3. 456 3. 405 122 2. 056 8. 341 45. 756 208 536 1. 011 47. 511 61% 273 0 8. 522 5. 280 19. 546 13. 897 13. 720 177 3. 468 8. 841 124 111 3. 433 8. 342 71. 837 2. 419 2. 164 1. 869 78. 290 100% 1. 357 2770 17. 012 6 408 26. 330 30 011 29. 834 177 4. 892 16. 496 127 2. 011 3. 998 18. 658 130. 070 3. 524 2. 549 3. 634 139. 777 199 402 700 804 729 75 12 218 3 111 150 1 2. 600 164 220 333 3. 317 4% 20% 0% 50% 82% 74% 46% 46% 100% 7 1% 54% 98% 6% 86% 45% 55% 69% 85% 51% 56% (I) UJA: utnyttjad jordbruksareal varav 'gemensamma marker* uppskattningsvis: 2 300 000 ha i. Grekland; 1 770 000 i Spanien; 1 239 0001 Frankrike, 450 000 ha pi Irland; 1 550 000 ha i Italien; 700 000 ha i Portugal; I 220 000 ha i Förenade kungariket; 250 000 ha i Österrike; 100 000 ha i Sverige Medlemsstaternas val rörande programmen för 1994-1999: Samtliga åtgärder under mål 5a bildar en flexibel rättslig ram som tillåter medlemsstaterna att samtidigt välja de åtgärder och fastställa de tillämpningsföreskrifter som är mest lämpade med hänsyn till varje territoriums egna behov. Genom att utnyttja denna flexibilitet har medlemsstaterna kunnat prioritera de verksamhetsområden, jord brukskategorier och jordbruksområden som de ansåg vara mest angelägna. Medlemsstaternas val för 1994-1999 Belgien Danmark Tyskland (f) 42% 25% (f) 24% (a) 45% (f) 11% (a) 13% (b) 5% (d) 8% (C) 18% (C) 21% (b) 2% (e) 50% (d) 1% D Investeringar i företag (a) • Bearbetning och saluföring (c) • Bergsområden och mindre gynnade områden (c) H Producentsammanslutningar (b) O Utbildning och stödtjänster (d) 0 Unga jordbrukare (0 98 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Spanien Frankrike Italien (f) 24% (a) 16% (f) 44% (a) 12% (b) 1% (f) 12% (a) 26% 15% (e) (e) 19% (c) 39% (d) 2% (e) 26% (d) 2% (c) 30% Luxemburg Nederländerna (f) 26% (a) 26% 4% 0. 3% Förenade Kungariket 0. 3% 5% (f). 0. 1% (e) 44% (a) 56% (C) 63% D Investeringar i företag (a) • Bearbetning och saluföring (c) • Bergsområden och mindre gynnade områden (e) E3 Producentsammanslutningar (b) D Utbildning och stödtjänster (d) Q Unga jordbrukare (f) Utsikterna vad gäller genomförandet: Efter antagandet av programplaneringsdokumenten och ut giftsprognoserna för de nya medlemsstaterna43, fastställdes följande vägledande finansiella planering för perioden 1994-1999 med avseende på åtgärderna under mål 5a utanför stödområdet 1 och 644: Tabell 44: Mål 5a jordbruk — genomförandeprognos 1994-1999 (i miljoner ecu) Belgien Totalt 170,4 Danmark 127,0 Tyskland 1. 069,9 Spanien 326,0 Frankrike 1. 745,5 Italien Luxemburg Österrike 0> 680,0 39,0 385,8 Nederländerna 118,0 Förenade kungariket Finland "' Sverige<u 361,0 331,0 90,1 Totalt 5. 443,7 Produktion Saluföring och bearbetning Produktion Saluföring och bearbetning Produktion Saluföring och bearbetning Produktion Saluföring och bearbetning Produktion Saluföring och bearbetning Produktion Saluföring och bearbetning Produktion Saluföring och bearbetning Produktion Saluföring och bearbetning Produktion Saluföring och bearbetning Produktion Saluföring och bearbetning Produktion Saluföring och bearbetning Produktion Saluföring och bearbetning Produktion SalufOring och bearbetning. 140,4 30,0 100,3 26,7 851,7 218,3 207,0 119,0 1. 486,6 258,9 494,4 185,6 37,3 1,7 323,5 62,3 78,8 39,2 134. 5 226,5 287,9 43,1. 67,2 22,9 4. 209,6 1. 234,1 % 82% 18% 79% 21% 80% 20% 63% 37% 85% 15% 73% 27% 96% 4% 84% 16% 67% 33% 37% 63% 87% 13% 75% 25% 77% 23% ^Period 1995-1999- strukturpolitiken Se Sven kapitel I. A. 7 Integration av de nya medlemsstaterna i För en utförligare redogörelse om de nya medlemsstaterna hänvisas till kapitel I. A. 7. Integration av de nya medlemsstaterna i strukturpolitiken. I mål 1 och mål 6-områdena programläggs mål 5a-åtgärderna inom ramen för GSR/SPD. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 99 Genomförande av mål 5a jordbruk under 1995 Det fysiska genomförandet och det finansiella verkställandet under 1995 utanför stödområde 1 och 6 framgår av följande tabell. Tabell 45: Mål 5a jordbruk —finansiellt genomförande 1995 (Åtaganden — / miljoner ecu) Medlemsstat Belgien Danmark Tyskland Spanien Frankrike Italien Luxemburg Österrike Nederländerna Finland Sverige Förenade kungariket (1) T O T A LT (1) Reviderat SPD Indirekta å t g ä r d er "produktionsstrukturer" Bearbetning och saluföring F. 866/90 Totalt 22,650 16,731 138,230 19,920 216,972 5,188 61,498 4,889 54,523 13. 721 22,802 577,124 7,583 26,902 1. 176 35,111 0,283 6,897 77,952 30. 233 16. 731 165,132 21,096 252. 083 5,471 61,498 4. 889 61. 420 13. 721 22,802 655,076 En stor del av programmen för bearbetning och saluföring godkändes och åtagandena i den första delen hade genomförts i slutet av 1994. Flera medlemsstater kunde dock inte få den andra delen (1995) före slutet av 1995 på grund av att programmen inte hade kommit tillräckligt långt. För Österrikes del påbörjades den första delen först i början av 1996. Sverige har inte planerat något belopp för 1995. Tabell 46: Mål 5a jordbruk — fysiskt genomförande 1994 (i miljoner ecu) Medlemsstat Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg* Nederländerna Portugal Förenade kungariket TOTALT • Ar 1993 förutom för k Etabkring av unga jordbrukar (art. 10). Antal stOdmottagare Utanför M a ll m i ll Totalt Investeringsstöd till unga jordbrukare Antal stödmottagare Utanför m a ll Må! 1 Totalt M i ll Investeringsstöd (art. 7) Antal stödmottagare Utanför m i ll Totalt Kompensationsbidrag (art. 19) Antal jordbruksföretag 772 438 4. 049 1. 212 7. 086 1. 495 59 72 984 705 3. 501 159 357 718 1. 059 81 2. 466 9. 762 57 2. 660 273 844 438 5. 033 705 4. 713 7. 245 357 2. 213 59 0 1. 059 0 22. 666 26. 251 1. 890 21 290 55 4 1. 025 8 3. 570 342 420 689 753 2. 256 412 101 90 14 5. 077 368 420 689 251 2. 643 2. 277 290 467 101 94 1. 025 22 25 2. 353 237 8. 6471 17. 914 1. 066 1. 436 2. 110 3. 277 7. 400 1. 696 96 858 409 18. 348 1. 147 1. 436 2. 110 2. 466 13. 039 7. 457 2. 660 1. 969 96 883 2. 353 646 36. 262 6. 873 140. 612 231. 275 187. 538 187. 059 140. 612 105. 619 39. 056 2. 515 3. 901 89. 510 60. 912 1. 195. 482 7. 555 ompensali 15. 111 onsbidrag år 1994 År 1995 i programperioden 1994-1999 (i miljoner ecu) Tabell 47: Mål 5a jordbruk —finansiellt genomförande av programmen (i miljoner ecu) Programlagt Antaget % antaget Åtaganden 1994-1995 % av anslagen Betalningar 1994-1995 % av anslagen 0 170. 4 * 170,4 100% 53,0 31% 16,5 10% DK 127,0 • 127. 0 100% 38,7 30% 19. 2 15% D 1. 069,9 * 1. 069. 9 100% 322,7 30% 209,8 20% £ 326. 0 • 326,0 100% 101. 9 31% 80,3 25% F 1. 745,5 • 1. 745,5 100%. 678,6 39% 402,8 23% I 680,0 •• 680,0 100% 117. 5 17% 58,7 9% L 39. 0 * 39,0 100% 12,2 31% 5. 4 14% N 118,0* 118,0 100% 25,3 21% 12,2 10% AT 385,8 * 385,8 100% 61,5 16% 30,7 8% Fl 331. 0 » 331. 0 100% 61. 4 19% 30. 7 9% SE 90,1 * 90. 1 100% 13. 7 15% 6,9 8% UK 361. 0 * 361,0 100% 85,2 24% 41,7 12% Totalt 5. 443,7 5. 443,7 100% 1. 571,6 29% 914,9 17% Programlagl i SPD Programlagt i GSR fbr förordning (EEG) 866/90 1 00 ^ Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 5. 2. Mål 5a fiske Översikt av programplaneringen för 1994-1999 För strukturanpassningen av fiskerisektorn används ett särskilt finansiellt instrument, FFU, och stödåtgärder som syftar till att skapa varaktig balans mellan marina tillgångar och fiskeriverksamhe- ten samt att stödja och stärka hela den europeiska fiskerisektorn. Vad gäller anpassningen av fiskeanstfängningen medverkade FFU under 1995 till finansieringen av nedskärningen av den europeiska fiskeflottan, i enlighet med riktlinjerna i det fleråriga utvecklingsprogrammet 1993-1996, genom definitivt upphörande av fiskeverksamhet (genom skrotning, export eller bildande av gemen samma företag). I övrigt fortsatte ansträngningarna för att stärka den europeiska fiskeri- och vattenbrukssektorn, bl. a på områden som bearbetning och saluföring av produkter, vattenbruk och utrustning i fiskehamnar. Miljöhänsyn inom mål 5a fiske Flera åtgärder som delfinansieras av FFU, däribland anpassning av fiskeansträngningen, syftar till att minska fiskeverksamhetens påfrestningar på miljön och på de marina tillgångar som fortfaran de överexploateras. Det gäller à ena sidan stöd bl. a. till materiella investeringar för att skydda marina tillgångar i kustvattenområden, för att bevara vissa kustområden och modernisera utrust ningen i fiskehamnar, vattenbruk och förädlingsindustrin. A andra sidan har de tekniska bestäm melser som fastställs inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken för att skydda marina tillgångar och den marina miljön i allmänhet, en klart förebyggande miljöskyddseffekt. Mål 5a och skyddade havsområden Utveckling och bevarande av vissa kustområden utgör det fjärde stödområdet för FFU. Skyddade havsområden kan bildas med hjälp av fasta eller rörliga byggelement i form av konstgjorda rev, genom skapande av marina reservat, genom förbud mot fiskeriverksamhet, osv. Strukturstödet kommer att bidra till att skydda återväxten och förbättra livsvillkoren för och utvecklingen av tillgångarna i de berörda områdena. FFU:s planerade stöd till dessa projekt överstiger 30 miljoner ecu, varav 16 miljoner i Spanien. Mål 5a fiske omfattar endast de åtgärder som planeras utanför stödområde 1 och 6 (i de sistnämnda stödområdet ingår fiskeristödet i GSR/SPD). Det finns sammanlagt 12 program, varav nio i de gamla medlemsstaterna som antogs 1994 och tre i de nya medlemsstaterna som antogs 1995'5. Åtagandena för 1995 uppgår till 176,9 miljoner ecu och utbetalningarna till 81 miljoner ecu (varav 65 miljoner respektive 19,1 miljoner gäller de nya medlemsstaterna). FFU:s stödåtgärder i mål 1-området genomförs med fem OP "fiske" samt genom avsnitten "fiskeri och vattenbruk" inom nio SPD och tre OP. Vad gäller mål 6 innehåller även de två SPD för Finland och Sverige ett avsnitt "fiskeri och vattenbruk". Detta medför att åtagandena under 1995 i mål 1- området uppgår till 270,8 miljoner ecu och utbetalningarna till 81,3 miljoner ecu, medan åtagandena och utbetalningarna i mål 6-området uppgår till 1,4 respektive 0,7 miljoner ecu. 45 Se kapitel I. A. 7 Integration av de nya medlemsstaterna i strukturpolitiken. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 101 Tabell 48: Mål 5a fiske — prioriterade stödåtgärder i SPD, 1994-1999 (i miljoner ecu) Anpassning och omläggning av fiskeanstrangningen Övriga åtgärder rörande fiskeflottan Fömyelie och modernisering »v fiskeflottan Vattenbruk Skyddade havsområden Anläggningar i fiskehamnar Bearbetning och saluföring av produkter Såljframjtnde åtgärder Socioekonomiska åtgärder (2) Övriga åtgärder B DK D(l) E F I L N UK Totalt 5. 2 0. 0 7. 9 1. 9 0,7 1. 5 5,9 1. 2 prn 0. 2 37,7 o. o 35. 0 9,2 3. 2 9. 8 30. 1 7. 2 pm 7,6 6,8 0,0 12,3 7,1 0,0 5. 6 39,4 2. 5 pm 1. 8 40,6 0,0 35. 9 7,2 1. 8 6. 0 23. 9 1. 8 pm 2^ Totalt 24,5 139,9 75,5 119,6 16. 2 27,0 20. 3 33,7 0,0 s. i 54. 8 5. 0 pm 24,8 189,9 35. 4 0,0 33. 6 20,5 1. 2 5. 6 28,1 3. 6 pm 6. 4 134,4 0,0 0,0 0. 0 0,7 0. 0 o. o 0,3 0. 1 pm 0. 0 1. 1 8. 0 0,0 2. 2 1. 5 0. 0 20,4 8. 5 6,0 pm 0. 0 46,6 13. 5 18,5 13. 3 3. 8 0,4 4. 3 22. 7 12,1 pm 0,2 88,7 163,4 «5,5 160,5 85,6 7,3 «U 213,7 39,5 pm 43,4 820. 2 ( 1 ) lndexerade belopp. (2) Dessa åtgärder lär inforas av medlemsstaterna sedan förordning (EG) nr 3699/93 ändrades 1995. Stödbeloppet tor dessa åtgärder skall fastställas inom den globala utgiftsramen. Genomförande av mål 5a fiske 1995 De viktigaste händelserna under 1995 var antagandet av socioekonomiska åtgärder, en särskild åtgärd till förmån för spanska och portugisiska fiskare och omplaneringen av FFU-anslagen för vissa medlemsstater. Socioekonomiska åtgärder för fiskare. Vid sidan om åtgärder för nedskärning av fiskeflottan och strukturförbättringar inom fiskeri och vattenbruk fick de åtgärder som finansieras av FFU en ny, socioekonomisk dimension. I kraft av en förordning som antogs av rådet i november46 kan FFU, på medlemsstaternas begäran, finansiera två typer av sociala åtgärder för att kompensera följderna av den djupgående omstruktureringen av denna sektor, särskilt förlusten av arbetstillfällen i samband med nedskärning av gemenskapens fiskeflotta. Det gäller stöd till de nationella system för förtidspen sionering av fiskare (under vissa förutsättningar vad gäller ålder och tjänstetid) och avgångsvederlag till yngre fiskare som tvingats överge sitt yrke på grund av nedläggningar. Dessa åtgärder uppfyller önskemål från flera medlemsstater, Europaparlamentet och branschorganisationer och kommer inte att kräva ökade anslag för strukturfonderna, eftersom de finansieras genom omplanering av anslag som redan beviljats FFU. Särskild åtgärd till förmån för spanska och portugisiska fiskare. Upphörandet av fiskeriavtalet med Marocko och faktum att ett nytt avtal saknas för tillfället, var anledningen till att cirka 700 fartyg, som var verksamma på vatten under marockansk suveränitet eller jurisdiktion, måste tas ur drift mellan maj och november 1995 i Spanien och Portugal. En särskild åtgärd bestående av en månatlig individanpassad ersättning infördes för att minska följderna av denna situation för de berörda besättningarna47. Åtgärden är begränsad till ett belopp på 31,8 miljoner ecu (27 miljoner för Spanien och 4,8 miljoner för Portugal), varav 23,85 miljoner belastar unionen. Dessutom har de av FFU redan beviljade anslagen till dessa två medlemstaterma delvis omplanerats för att ersätta rederierna för det tillfälliga avbrottet i fartygens verksamhet på grund av artikel 14 i förordning (EG) nr 3699/93. Sammanlagt har 52 miljoner ecu anslagits för hela avbrottsperioden (48 miljoner för Spanien och 4 miljoner för Portugal) varav 39 miljoner belastar unionen. Omplanering av FFU-anslag. Det försenade antagandet av flera av FFU:s programplaneringsdoku ment 1994 och de svårigheter som uppstod i samband med införandet av ett helt nytt finansiellt instrument har i flera medlemsstater medfört en viss eftersläpning i förbrukningen av FFU:s anslag för 1994. För att undvika att eftersläpningen slår igenom hela programperioden beslutade kommis sionen i partnerskap med de åtta berörda medlemsstaterna att omplanera åtagandena genom överföring av en del av anslagen från 1994 till 1995. För Spanien, Italien, Nederländerna och 44 Förordning (EG) nr 2791/95 av den 20. 11. 1995, EGT L 283, 25. 11. 1995. " Rådets beslut 95/451/EG av den 26. 10. 1995, EGT nr L 264, 7. 11. 1995. 102 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Förenade kungariket gjordes omplaneringen inom ramen för mål 5a, medan en liknande omplane ring gjordes för Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Grekland och Portugal inom ramen för mål 1. Anpassning av bestämmelserna. Förordningen (EG) nr 3699/93 om kriterier och förfaranden för gemenskapens strukturstöd inom fiskeri-och vattenbrukssektorn ändrades två gånger under 1995. Vid den första ändringen48 infördes bruttotonnage som beräkningsenhet (för att fastställa stödet vid definitivt upphörande). Den andra ändringen avser socioekonomiska åtgärder för fiskare (se ovan). Ett tredje förslag till ändring av rådets förordning lämnades in före årsslutet49, dels för att hålla bidraget för slutgiltig nedläggning av fartyg över trettio år gamla på en konstant nivå, dels för att fastställa ett kostnadstak för åtgärder rörande tillfälligt avbrott i fiskeriverksamheten. Vad gäller betalningsföreskrifterna för anslagen från FFU, antog kommissionen slutligen en ny förordning50 som fastställer förfarandet för inlämning av halvårsvisa utgiftsrapporter samt årliga genomförande- rapporter som skall ligga till grund för förskottbetalningar och slutregleringar. Dessa åtgärder syftar till att förenhetliga och rationalisera systemen för utbetalning av stöd från FFU samt att garantera större öppenhet. Ar 1995 i programperioden 1994-1999 Tabell 49: Mål 5a fiske — år 1995 i programplaneringen 1994-1999 (i miljoner ecu) Programlagt Antaget % antaget Åtaganden 1994-1995 % av anslagen Betalningar 1994-1995 % av anslagen B 24,5 24,5 100% 4. 1 17% 3,3 13% DK 139,9 139,9 100% 46,6 33% 30. 3 22% D 74,5 74,5 100% 24,9 33% 16,1 22% E 119,6 119,6 100% 39,8 33% 10,0 8% F 189,9 189,9 100% 63,3 33% 41,1 22% I 134,4 134,4 100% 44,8 33% 11,2 8% L u 1. 1 100% 1,1 100% 0,2 15% N 46,6 46,6 100% 9,2 20% 6,2 13% AT 2,0 2,0 100% 2,0 100% 0. 2 10% Fl 23,0 23,0 100% 23,0 100% 6,9 30% SE 40,0 40,0 100% 40,0 100% 12,0 30% UK Totalt 88,7 88,7 100% 14,8 17% 11. 8 13% 884,2 884,2 100% 313,4. 35% 149,3 17% Presentation per medlemsstat Tabell 50: Mål 5a fiske —finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och anlagandeir Totalkostnad Strukturstöd 1994 SPD Belgien SPD Danmark SPD Tyskland SPD Spanien SPD Frankrike SPD Italien SPD Luxemburg SPD Nederländerna SPD FOrenade kungariket TOTALT 91,9 438,8 369,2 334,1 843,0 380,8 3. 7 123,5 240,8 2. 825,8 (1) 24,5 139,9 74,5 119. 6 189. 9 134,4 l. ) 46,6 88. 7 819. 2 Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) o. o 23,3 12,5 19,9 31,6 22,4 0. 9 1. 4 0,0 111,9. 4. 1 46,6 24,9 39,8 63,3 44,8 1. 1 9. 2 14. 8 248,4 17% 33% 33% 33% 33% 33% 100% 20% 17% 30% 1. 2 18,6 9. 9 0,0 25,3 0,0 0,1 2. 3 4. 4 61,9 3. 3 30,3 16. 1 10,0 41,1 11. 2 0. 2 6. 2 11. 8 130,2 80% 65% 65% 25% 65% 25% 15% 68% 80% 52% Belgien: FFU:s bidrag till SPD inom mål 5a i Belgien uppgår till 24,5 miljoner ecu för perioden 1994- 1999, varav 4,1 miljoner ecu avser 1994 och likaledes 4,1 miljoner ecu avser 1995. Programmet började genomföras 1995 vad gäller området för anpassning av fiskeransträngningen och modernis ering av fiskeflottan. 41 Rådets förordning nr 1642/95 av den 29. 6. 1995, EGT nr L 155, 6. 7. 1995. " KOM(95) slutlig, 5. 12. 1995. " Kommissionens förordning (EG) nr 1796/95 av den 25 juli 1995, EGT nr L 174, 26. 7. 1995. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 103 1 Danmark: I Danmark uppgick åtagandena för 1995 inom mål 5a fiske till 23,3 miljoner ecu. Overvakningskommitén sammanträdde två gånger under året och antog detaljerade kriterier för projekturval. Programmet började genomföras på ett tillfredsställande sätt. I Danmark pågick under 1995 ett omfattande lagtiftningsarbete för att anpassa den nationella lagstiftningen till ordningen för strukturfonderna. De danska myndigheterna organiserade en viktig konferens i maj 1995 angående den danska fiskerisektorns framtid. Tyskland: År 1995 markerades av att två övervakningskommittéer inrättades som antog sin arbets ordning och sina projekturvalskriterier. Detta underlättade en snabb igångsättning av programmen (som antogs i december 1994) och ledde till att anslagen togs upp i tillfredsställande takt. Två tredjedelar av 1994 års budget har förverkligats vilket möjliggjorde åtaganden utifrån 1995 års budget och utbetalning av andra förskottet för 1994 och första förskottet för 1995 (totala utbetal ningar från FFU: 16,1 miljoner ecu på åtaganden om 24,9 miljoner ecu). Spanien: Eftersom det spanska SPD antogs den 22 december 1994 började det inte genomföras förrän under 1995. Programmet har förbrukat 25 Vo av 1994 års budgetanslag (summa utbetalningar från FFU: 10 miljoner ecu på ett åtagande om 19,9 miljoner ecu). En omplanering av programmet gjordes den 19 oktober 1995 varvid 15,1 miljoner ecu överfördes till 1995 års anslag så att kommissionen kunde börja göra åtaganden på 1995 års anslag. Frankrike: SPD antogs den 22 december 1994 och kunde därför inte börja genomföras förrän under 1995. Programmets genomförande har dock varit tillfredsställande eftersom 649b av 1994 års anslag har förbrukats. Därigenom kunde verksamhetsårets andra förskott utbetalas och 1995 års anslag göras till föremål för åtaganden samt första förskottet för 1995 betalas ut inom den planerade tidsfristen (summa utbetalningar från FFU: 41,1 miljoner ecu på ett åtagande om 63,3 miljoner. Nationell delfinansiering: 42,5 miljoner ecu). Italien: Är 1995 markerades av svårigheten att uppta anslagen beroende på att den nationella delfinansieringen frigjordes för sent av interna administrativa skäl (försenat godkännande av beslutet från den interministeriella kommittén för ekonomiska programplanering; Sardinien opponerade sig mot beslutet). På grund av dessa förseningar blev anslagen för den nationella delfinansieringen inte tillgängliga förrän i oktober 1995. Den 23 oktober 1995 godkände övervakningskommittéerna för de två FFU-programmen (mål 5a och mål 1) omplaneringen av 1994 års anslag för att anpassa dessa till det verkliga genomförandet och ge kommissionen möjligheten att göra åtaganden på 1995 års budget. Nästan alla finansierade projekt ingår i sista delen (1994) av det strukturstöd som betalas med FFU-anslag enligt förordning (EEG) nr 4028/86. Luxemburg: Programmets främsta målsättning är att stödja utvecklingen av vattenbruk och bearbet- ning/saluföring av produkter från vattenbruk. Övervakningskommittén sammanträdde två gånger under 1995 och den främsta stödmottagaren har redan gjort omfattande investeringar för att öka och förbättra produktionen av fisk från vattenbruk. Nederländerna: Övervakningskommittén inrättades 1995. Efter antagandet av den egna arbetsord ningen och av projekturvalskriterier började det effektiva genomförandet av programmet med de första åtgärderna för definitivt upphörande av fiskeri verksamhet. Vidare underrättade de neder ländska myndigheterna övervakningskommittén om olika åtgärder som vidtogs på andra progra mområden såsom vattenbruk, bearbetning och saluföring av produkter, främjande av fiskprodukter. En finansiell omplanering beslutades dock den 29 november 1995 varvid 1994 års ursprungliga anslagsram (7,8 miljoner ecu) minskades med 1,2 miljoner ecu, medan 1995 års anslagsram höjdes från 7,8 till 14,3 miljoner ecu. 1 04 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Förenade kungariket: SPD för mål 5a är inriktat på anpassning av fiskeansträngningen, moderniser ing och förbättring av fiskeflottans säkerhet, anpassning av bearbetningsindustrin och utveckling av hamnar. Motsvarande nationell lagstiftning antogs i juni 1995 och vissa FFU-åtgärder påbörjades i slutet av 1995. En översyn av SPD:s finansiella plan var nödvändig för att programlägga utgifterna på ett effektivare sätt över hela perioden, varvid 1994 års anslag minskades med 30Vo och 1995 års anslag höjdes i motsvarande mån. Övervakningskommittén antog projekturvalskriterier. En åtgärd för att ta fartyg ur drift pågår under perioden 1993-1998 och till dags dato har ungefär 7% av flottan tagits ur bruk. Siffran beräknas öka till 12 % mot slutet av 1998. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 105 6. Mål 5b 6. 1. Översikt av programplaneringen 1994-1999 Tabell 51: Mål 5b — stödberättigande areal och befolkning samt finansiella anslag per medlemsstat 1994- 1999 Medlemsstat Areal (km1) Befolkning iv tusental) (i Strukturstöd (miljoner ecu) Belgien Danmark Tyskland Spanien Frankrike Italien Luxemburg Nederländerna Förenade kungariket EUR 9 Österrike Finland Sverige EUR 3 Totalt 6. 831 8. 374 96. 178 85. 223 291. 558 80. 486 831 5. 405 67. 987 642. 873 50. 040 95. 219 52. 746 198. 005 840. 878 448 361 7. 823 1. 731 9. 759 4. 828 30 800 2. 841 28. 621 2. 276 1. 094 754 4. 124 32. 745 78,1 54,0 1. 229,0 664,0 2. 239,4 903,7 6. 0 150,0 820,5 6. 144,7 411. 0 194,0 138,0 743,0 6. 887,7 En granskning av de 78 SPD som antogs 1994 och 1995 för programperioden 1994-1999 inom mål 5b bekräftar att de viktigaste prioriteringar som fastställdes av kommissionen har beaktats. I artikel 4 i ramförordningen föreskrivs att "gemenskapens åtgärder skall vara sådana att de kompletterar eller bidrar till motsvarande nationella åtgärder" och därför har kommissionen anpassat stödet till varje medlemsstats och varje regions egna förutsättningar. Prioriteringar som är anpassade till nationella och regionala förhållanden Diversifiering av jordbruk, stöd till verksamhet på skogsområdet och genomförande av strukturer på landsbygden beviljas sammanlagt mer än 27Vo av gemenskapens anslag. Procentsatsen varierar kraftigt från en medlemsstat till en annan. Danmark, Spanien, Frankrike och Italien har presenterat program där anslagen till detta utvecklingsområde överstiger genomsnittet. Genom denna priorite ring kan jordbruksföretag i stödområdet 5b få stöd vid igångsättningen av projekt för att förbättra produktkvaliteten, bl. a. genom tillämpning av rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar. I känsliga landsbygdsområden uppmuntras jordbrukare starkt att ta vara på den viktiga roll som de spelar när det gäller att utveckla turism (landsbygdstur ism) och bevara eller skydda miljön. Jordbrukarna uppmuntras att göra ansträngningar för att diversifiera sin produktion mot en bredare skala av olika produkter. Dessa målinriktade åtgärder som är anpassade till regionala och till och med till underregionala förhållanden utgör en nyttig komplettering av den gemensamma jordbrukspolitiken och eftersträvar att förstärka dess effekter M. Stöd till nybildning och utveckling av små och medelstora företag utgör det andra området för strukturstöd (25Vo av gemenskapens stöd). Detta område är viktigare för Belgien, Tyskland, Neder länderna, Finland och Förenade kungariket där anslagen ligger Över genomsnittet för gemenskapen. Genom denna prioriterade åtgärd är det möjligt att bibehålla handel och hantverksyrken i byarna vilket bidrar till att förbättra servicen till befolkningen på landsbygden. Produktionsverksamheten berörs också eftersom det finns anslag för att stödja de små och medelstora företagens direkta 51 Se kapitel II. D. 2 Strukturfonderna, gemensam jordbrukspolitik och landsbygdsutveckling. 106 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 investeringar eller för att erbjuda dem goda utvecklings- eller etableringsvillkor (ekonomiska verk samhetsområden, industrifastigheter, osv. ). Dessa stödåtgärder syftar främst till att ge små och medelstora företag på landsbygden möjligheten att utnyttja den inre marknadens positiva effekter. Investeringar i mänskliga resurser är det tredje område för strukturstöd. Nära 15 Vo. av gemenskapens anslag kommer att finansiera utbildningsåtgärder och nyanställningsstöd. Investeringar i "mänskliga resurser" skall vara oskiljaktligt förbundna med andra produktiva investeringar. En prioritering på landsbygden är att anpassa utbildningsåtgärderna till områdets och befolkningens särskilda förhål landen (låg befolkningstäthet, utvecklingsprojekt som ofta är mycket specifika och inte alltid överensstämmer med på förhand bestämda utbildningsmodeller). Kommissionen har insisterat starkt på att stödet på detta område i första hand går till utbildningspaket som utformas och används för att fylla verkliga behov och komplettera den lokala utvecklingskraften. Turism (inklusive ovan nämnda turism i jordbruksmiljö) upptar mer än 12Vo av gemenskapens anslag. I Danmark är detta det viktigaste stödområdet. Även Förenade kungariket och Italien beslutade att anvisa en stor del av sina anslag till detta stödområde, som för dem utgör den andra respektive den tredje prioriteringen. Målet är att öka och förbättra inkvarteringsmöjligheterna. Vid behov planeras kompletterande investeringar för att förstärka landbygdsområdets dragningskraft (iordningställande av sevärda platser, skyltning med turistinformation, uppvårdering av kultur-, byggnads- och naturarvet). Insatsen gäller marknadsföring av originella turistprodukter (turism med anknytning till kultur, upptäcktsfärder, friluftsaktiviteter, osv. ). Miljöhänsyn inom mål 5b Miljöns kvalitet är ett av argumenten för att utveckla landsbygdsområdena. Det är en tillgång för ett stort antal aktiviteter inom turism och jordbruk som i sin tur kan öka denna tillgångs värde. Direkta investeringar i miljöprojekt inom stödområde 5b uppgår till 720,5 miljoner ecu för perioden 1994-1999 eller 11,7% av stödområdets samtliga anslag. De koncentreras i mycket stor utsträckning (56%) på framför allt förebyggande åtgärder vad gäller bevarande av naturmiljöer och biologisk mångfald. En stor del av investeringarna (30%) går även till direkta åtgärder för bekämpning avföroreningar. Mer konkret planeras till exempel införskaffande av utrustning och uppsättning av mottagningsstrukturer för utbildning i miljöskydd med anknytning till bl. a. utvecklingen av turism inom jordbruksmiljö (upptäcktsleder, utbildnings- och mottagningscen trer) eller till åtgärder för skydd av vattenmiljöer (inplantering av lax, återställande av skadade områden). Det bör noteras att gemenskapens åtgärder tar hänsyn till de särskilda krav som gäller för ekonomisk verksamhet i mycket känsliga områden (t. ex. vattenrika områden) genom att tilldela extra medel för att anpassa verksamheten till dessa förutsättningar. Dessutom uppmuntras sådana verksamheter som leder till diversifiering som bygger på en högkvalitativ miljö, som t. ex. tjänster med anknytning till forskning och utveckling på livsmedelsområdet, grön turism, ekolo giskt jordbruk eller naturbevarande. På landsbygden som i övriga områden uppmuntras små och medelstora företag att investera i miljövänliga produkter och tekniska metoder, förnybara former av energi samt energi- och vattenbesparande teknik. Tabell 52: Mål 5b och miljö — Fördelning av direkta miljöanslag 1994-1999 (EUR 9 — i miljoner ecu — 1994 års priser) Tabella 52: Obiettivo 5b ambiente - ripartizione degli stanziamenti destinati direttamente alVambien- te, 1994-1999 (EUR 9 - milioni di ECU - prezzi 1994) Förvaltning av naturmiljö, landskap och biologisk mångfald (a) Miljörcning/avfallslianlcring (ren teknik, industriavfall) (b) Uppvärdering av skogen (c) 400,5 216,2 103,8 720,5 Totalt (b) _u„ ( a) 56% Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 107 En jämförelse mellan gemenskapsinvesteringarnas inverkan i de olika medlemsstaterna Kommissionens avsikter vad gäller gemenskapens investeringar i förhållande till den förväntade totala investeringen var av två olika slag. För det första, se till att de gemenskapsmedel som tilldelas de olika programmen genom en direkt hävstångseffekt förorsakar en betydande totalinvestering och, för det andra, undvika att gemenskapsstödet sprids över en stor rad offentliga stödåtgärder så att den kvalitativt mest betydelsefulla investering som möjliggjorts genom unionens stöd försvinner i mäng den. Vid en granskning av de finansiella planerna inom varje SPD visas att förhållandet mellan gemenskapsinvesteringen och den planerade totala investeringen har ett direkt samband med pro grammens innehåll (prioriterade områden, åtgärdernas innehåll, typ av åtgärder). I genomsnitt förväntas 1 ecu gemenskapsstöd ge upphov till 3,9 ecu investeringar. • Italien och Österrike har föreslagit program som innebär investeringar på mellan 5,2 och 6,5 ecu per ecu gemenskapsstöd. • I Finland, Belgien, Frankrike, Danmark, Nederländerna, Tyskland och Luxemburg förväntas den totala investeringen uppgå till mellan 3,2 och 4,3 ecu per ecu gemenskapsmedel. • I Förenade kungariket och Spanien beräknas investeringen uppgå till mellan 2,5 och 2,7 ecu per ecu gemenskapsmedel. 108 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 6. 2. Genomförande av mål 5b under 1995 Tabell 53: Mål 5b och miljö — översikt av SPD antagna 1994 och 1995 (i miljoner ecu) SPD ANTACNA 1994 SfD ANTACNA W5 TOTALT EUCFJ tiA *UA ERUF ESF Medtemitlal/Rcgktn ERUF »0. M Belgien "1 Meetjesland Wallonien IVesthoek 49,OjTYildand 22. 3 I7. 2J 75jJ Baden- H ontembtrg f/ordrhelnland-IVestJblene Saarland Spanien Balearemo Mast!)'Cintrai Massif des Pyrinées 28. 1 »A 2. C 11. 7 6. 7 3. 0 23,8 3. 5 12,4 7. 9 68,71 42. 4 18. 3 7. 9 M. 7| 41,1 5. 2 20. 4 15. 5 S*A 27,4 2. 1. 7 7. 5 «24 1A « 2J 78,1 10,3 41. 4 26. 4 145,-1 74,9 46,8 24. 1 46. 1 IM 12. 71 8. 6 239. N 105,71 IDS. » 270JI h'riuli-i 'entlo-Julia Ugurio Marche Piemonte 30J 21. 1 44,1! 35. 8 76. 2 83. 5 20. 7 13. 3 37. 6 34. 1 25. 0 Firenadc kungariket 433. S 7I. «4 17. 8 18,1 30. 5 39. 5 184,61 20. 7 17. 1 34. 4 8. 2 28. 6 36. 2 24. 2 30. 4 25. 4 47. 7 12. 2 39. 5 53. 7 40. 6 3. 7 3. 2 6,4 2. 1 4. 8 Î. 5 7. 4 Borders Region Central Scotland I Toyside Dumfries and Galloway English Midland Uplands Grampian Lincolnshire The Marches Woks 184. 0 35. 6 115. 1 TOTALT W5 % 9*4,2 I00H 198,5 3IU 514,7 S3H 13. 2 i. r< 8. 7 2. 9 18,4 5l 4. 7 8. 7 13. 2 li. 2 Ï7' il 0. 5 27,9 ~i. 4. 3 8. 1 9. 9 ~76~3 ~\ 5. 1 6. 9 1. 8 6. 1 8. 0 8. 9 33. 3 1S1. 0 HK Me-lemutat/Reçton Danmark Tyakland Bayti-n liesse Sochsen-Anhall Rheinland-P/alz SchUrxig-IlohUln Spanien Aragon Kololonlrrme La Hioja Madrid Navarro Baskien Fnmkrik* Alsace Aquitaine Auvergne Baste-Normandie Bourgogne Bretagne Centre Champagnt-Artltime Franehe-Coml4 Haute-Normandie Lttnrvedoc-Roussillon Limousin Lorraine Midi-Pyrénées Pays-ée-la-Loire Pollou-Charenles Provence-Alpts-Cole d'Azur Rhône-Alpes Bolzano Emlli'a-Romogna Laxio Lombardio Toseona Traita UmhriaOmbrie Aosta l'enelo Luxemburg Nederländerna ¥ ritsland G roningen I Drtnthe Umbourg Overijssel Zeeland Förenade kungariket tast Anglic English Korthcm Uplands South n'est England «4 4HA 207. 3 32,3 98. 0 44. 5 34. 4 148,4 72,8 36. 0 10. 1 13. 2 12,1 4. 5 mA 24. 2 81. 5 63. 3 61. 3 39. 4 91. 1 35. 9 • 4. 2 33. 2 4. 8 41. 2 39. 1 48J 235. 3 42. 0 98. 0 44,5 34,4 393. * 197. 7 88,6 26,3 24. 3 37,8 19. 1 19. 0 113,5 80. 3 47. C 61. 2 73. 0 36. 1 12. 1 34. 3 S. O 63. 5 68. 5 36. 3 \M1A 560,2 80. 8 245,1 111,3 85. 9 M7. ~1 298. 6 148. 0 38. 9 49. 3 56,6 26. 5 2,218,1 48. 8 225. 3 164,7 133. 3 112. 7 186. 3 84,1 29,3 78. 1 1U 119. 9 128. 0 96,8 283. 1 122. 0 130. 1 95. 0 169. 4 122. 2 130. 9 47,0 59,3 46,0 75. 7 57. 7 47,4 38. 7 75,0 ««4,21 305J 2W,4j 43,0 57. 1 145. 7 40. 3 133. 0 19. 9 75. 5 4. 2 145. 6 *. <H ISO. M 68. 7 34,9 19. 1 15. 5 11,8 387,» 60,0 108. 0 219. 0 19. 9 28. 5 70. 0 It, 58. 5 9,2 33. 1 2-7. 65. 5 M 5(1,61 20. 6 11. 5 8,1 4,8 5. 6 17. 9 21-5 51,5 18,1 56,1 7. 8 32. 6 2. 0 56. 8 3,1 *M 43,5 16. 8 8. 1 8. 9 4,6 78. 6) 250,4} 10,5 27. 0 41. 1 40. 5 64. 8 145. 1 12,1 22. 2 12. 0 3. 0 10. 6 1. 4 15 J 20. 5 12. 2 30. 0 17. 3 23. 4 10,3 18,6 ~W ~~5Ji 7. 1 24,1 4,0 18,5 2. 8 9. 7 0,0 2 3J T* 17,t 6,6 2. 9 1. 8 1. 6 58,(1 S\C 16 J 32,8 760,1 ISH TOTALT 19941 5. 180,5 2. 306,2 1. 113,5 HI I00a 4SH 4IH TOTALT I994-199S 6. 144,7 2. 604,7 2. 628,2 H lOOH 41% 43K 911,8 ISH Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 109 Under 1995 godkände kommissionen 30 SPD inom stödområde 5b, varav nio gäller de nya medlems staterna", vilket innebär att det totala antalet SPD-program som antogs för perioden 1994-1999 uppgår till 78 (48 SPD godkändes 1994). Det bör noteras att bland de program som beslutades 1994 och 1995 finns det 77 fall där tre fonder deltar (ERUF, EUGFJ och ESF) och endast ett (Val d'Aosta) där finansieringen kommer från två fonder (ERUF och EUGFJ). På ett mera generellt plan var 1995 året då flertalet SPD inom mål 5b effektivt satts i gång. Det rör sig om budgetanslag på 6,9 miljarder ecu för perioden 1994-1999. Dessutom gjordes stora ansträng ningar gentemot de nya medlemsstaterna (Österrike, Finland och Sverige) för att bestämma vilka områden som är stödberättigade, avgöra storleken på gemenskapsstödet, förbereda och anta de olika SPD samt organisera övervakningskommittéernas första sammanträden. Näst intill 6,750 miljarder ecu anslogs till programmen inom mål 5b och godkändes 1994 och 1995. Under dessa två år gjorde kommissionen åtaganden för 1,181 miljarder ecu (eller 17,5% av anslagsramen för 1994-1999) och betalade ut 662 miljoner ecu (eller 9,8*70 av anslagsramen). Omedelbart efter antagandet av de 78 SPD gjorde kommissionen ett första åtagande och betalade ut hälften av det. I takt med projektens konkreta framskridande på fältet påkallade regionerna följande betalningar och åtaganden. Bortsett från Österrike, Finland och Sverige där SPD godkändes senare, kan konstateras att 21 regioner varit i stånd att påkalla en andra utbetalning av gemenskapsmedel (andra förskottsbetalning av första delen av anslagsramen från EUGFJ, ERUF och ESF). 15 regioner påkallade den tredje utbetalningen av gemenskapsmedel (restbeloppet på första delen av anslagsra men) från EUGFJ och 13 från ERUF. Få regioner har påkallat den fjärde utbetalningen (andra förskottet på andra delen av anslagsramen): 5 från ERUF och 8 från EUGFJ. Tabell 54: Mal 5b — År 1995 i programperioden 1994-1999 (i miljoner ecu) Programlagt Antaget % antaget Åtaganden 1994-1995 % av anslagen Betalningar 1994-1995 % av anslagen B 78. 1 78. 1 100% 9. 2 12% 4. 6 6% DK 54,0 54,0 100% 9. 8 18% 5,7 10% D 1. 229. 0 1. 229. 0 100% 261,7 21% 134. 2 11% E 664. 0 664. 0 100% 162,1 24% 118. 4 18% F 2. 239. 4 2. 239. 4 100% 373. 2 17% 207. 9 9% I 903. 7 903,7 100% 107. 0 12% 53. 5 6% L 6,0 6. 0 100% 0,8 14% 0. 4 7% N 150. 0 150. 0 100% 25,6 17% 12. 6 8% AT 411. 0 411,0 100% 78,3 19% 39. 2 10% Fl 194. 0 194,0 100% 32,8 17% 15. 9 8% SE 138,0. o. o 0% 0. 0 0% 0,0 0% UK 820. 5 820. 5 100% 120,7 15% 69,4 8% Totalt 6. 887,7 6. 749. 7 98% 1. 181,2 ' 18% 661,9 10% Vad gäller situationen för programmens framskridande bör först och främst observeras att det finansiella genomförandet behöver accelereras. Därför kommer ansträngningar att göras för att få anslagen att cirkulera bättre. Större inblandning av medfinansiärerna i varje sammanträde av övervakningskommittéerna bör uppmuntras. Om lämpligt bör målsättningen med integrationen av de tre fondernas verksamhet leda till ytterligare ansträngningar och konkreta resultat, där sambandet klart framgår mellan investeringar i mänskliga resurser och investeringar i produktiva sektorer. 51 Se kapitel I. A. 7 Integration av de nya medlemmstaterna i strukturpolitiken. 110 Sjunde årsrapporten —- Strukturfonderna 1995 6. 3. Presentation per medlemsstat53 BELGIEN Mål Sb - Programplanering 1994-1999 Befolkning (1000 invånare) Yta (km1) I ] miljoner ecu TSPD Totalt] Genomsnitt per SPD ~ Fördelning per fond EUGFJ I ERUF ESFj 448 6. 831 7o\ï 26,0 2 3^ 41,1 KU (e) (d) (9) 1% ( b) 26% O Jordbruk, skogsbruk, trädgårdsodling (a) O Ekonomisk stimulans och diversifiering (b) • Stabilisering av havsfisket (c) O Utveckling av turism (d) • Byarnas dragningskraft och livskvalitet (e) O Mänskliga resurser och utbildning (0 • Teknisk assistans (g) Genomförande under 1995 Kommissionen godkände tre SPD i början av 1995: i Flandern två program som berör områdena Westhoek och Meetjesland och i Wallonien ett program som avser sydöstra Belgien. Flandern och Wallonien ansvarar för genomförandet av dessa gemenskapsåtgärder som ger stor prioritet till utvecklingen av små och medelstora företag och industrier och till diversifiering inom jord- och skogsbruk. De tre övervakningskommittéerna sammanträdde under 1995. Förslag till utvärdrings- och informationsprogram kommer att läggas fram vid nästa sammanträde. Noggranna projektur valskriterier har upprättats och meddelats kommitténs ledamöter. År 1995 i programperioden 1994-1999 Tabell 55: Mål 5b — Belgien — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandear 1995 Meetjesland Wallonien Westhoek TOTALT Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 % (2)/(l) Betalningar 1995 (2) Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 34,2 135,4 96,6 266,2 10,3 41. 4 26,4 78,1 1,2 4,9 3,1 9,2 1,2 4. 9 3,1 9,2 12% 12% 12% 12% 0,6 2. 4 1. 5 4,6 0,6 2,4 1,5 4,6 50% 50% 50% 50% Programmens finansiella framskridande behöver accelereras 1996 eftersom kommissionen under 1994 och 1995 endast gjort åtaganden för 12% och utbetalningar för 6% av hela periodens samlade anslag. " För en mer detaljerad framställning av prioriteringarna i programplaneringen per medlemsstat hänvisas till årsrapporten för 1994. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 DANMARK Mål Sb - Programplanering 1994-1999 Befolkning (1000 invånare) Yta (km2) j miljoner ecu _____ Totalt! ~ Genomsnitt per SPD | Fördelning per fond ~ EUGFJ I ERUF ESi^ (c) 361 8-374 S4fi 54,0 21. 6 21,6 10J Genomförande under 1995 \\\ OOiversinering. miljöskydd (a) O Företagsutveckling (b) EJ Turism (c) B Teknisk assistans (dj (b) 36% Kommissionen godkände SPD för Danmark den 21 december 1994 och fastställde samtidigt tre lika stora prioriteringar: diversifiering inom jord- och skogsbruk, diversifiering och utveckling av andra sektorer än jordbruk och utveckling av turism. Ansvaret för programmets genomförande ligger på det danska jordbruksdepartementet. Övervakningskommittén sammanträdde i slutet av 1995. Kom mitténs ledamöter informerades om projekturvalskriterierna. Beslut om utvärderings- och informa tionsprogrammen kommer att fattas 1996. År 1995 i programperioden 1994-1999 Tabell 56: Mål 5b — Danmark —- Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandcir 1994 Danmark Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) Betalningar 1995 (2)/(l) Betalningar 1994-1995 (3) (3)/(2) 201. 5| 54. 0 3. 4 9,8 18% JK 5. 7| 58% Sedan kommissionen gjort åtaganden för 10,5°7o av gemenskapens anslagsram utbetalades under 1994 och 1995 18% av den totala ansiagramen för hela périodes. TYSKLAND Mål Sb - Programplanering 1994-1999 Befolkning (1000 invånare) Yta (kmJ) 8 SPD miljoner ecu Totalt Genomsnitt per SPD Fördelning per fond 7. 823 96. 178 1229,0 i 53,6 (C) 13% (d) o,i% (a) «2% UDiversifiaring och anpassning av jorobruksstruktur (a) EB Utveckling av andra sektorer än Jo/dbruk (b) • Utveckling av mänskliga resurser (c) Q Miljöskydd (saartand) (d) EUGFJ ERUF ESF (b) 522,9 475. 1 231,0 112 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Genomförande under 1995 Mellan december 1994 och mars 1995 godkändes åtta SPD rörande områden i Tyskland. Program men ägnar det största utrymmet åt utveckling av små och medelstora företag och industrier, följt av det prioriterade området för diversifiering inom jord- och skogsbruk. För genomförandet av varje program vilar ansvaret på delstaterna. De åtta övervakningskommittéerna sammanträdde 1995. Noggranna projekturvalskriterier fastslogs inom ramen för de olika regionala stödsystem som används för att genomföra programmen. Arbetet med utvärdering i halvtid beräknas börja 1996 och avslutas 1997. Ar 1995 i programperioden 1994-1999 Tabell 57: Mål 5b — Tyskland — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandefir 1995 Baden-WOrttemberg Nordrhein-Westfalen Saarland 1994 Bayem Hesse Sachsen-Anhalt Rheinland-Palatinat Schleswig-Holstein TOTALT Totalkostnad Strukturstöd 0) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 450. 8 117,9 108. 0 2. 933,4 232,3 706,5 426,8 229. 6 5. 205,3 74,9 46. 8 24. 1 560. 2 80. 8 245,1 111,3 85,9 1. 229,0 8,8 5,5 2,8 70,4 14. 1 15,6 8. 0 10,7 135,8 8. 8 5. 5 2. 8 135,5 23,7 44,4 20,2 20,9 261,7 12% 12% 12% 24% 29% 18% 18% 24% 21% 4,4 2,7 1. 7 34,9 8,0 11,3 6,4 1,8 71,2 4,4 2. 7 67. 4 • • 12,8 25,7 12. 5 7. 0 134,2 50% 50% 61% 50% 54% 58% 62% 33% 5 1% Det finansiella genomförandet fortgår på ett tillfredsställande sätt. Kommissionen gjorde åtaganden för 21% och utbetalningar för 11% av hela periodens samlade anslag. SPANIEN Mål Sb - Programplanering 1994-1999 Befolkning (1000 invånare) Yta (km2) 7 SPD miljoner ecu Totalt Genomsnitt per SPD Fördelning per fond EUGFJ ERUF ESF 1. 731 85. 223 664,0 94,9 414,6 160,8 88,6 Genomförande under 1995 (e) 13% (a) 3 1* (d) io« (C) 22* (b) 24* O Basintrastruklurer (a) • Diversifiering av den ekonomiska verksamheten (b) • Skydd av naturresurser (c) D Förbättring tor landsbygdsboende (d) •Mänskliga resurser (e) Samtliga SPD inom det spanska stödområde 5b godkändes 1994 förutom SPD för Balearerna (som godkändes den 18 januari 1995). Sammanlagt genomförs sju program. De inriktar sig på fem prioriteringar: basinfrastrukturer som är nödvändiga för den ekonomiska utvecklingen (vägar på landsbygden, elektrifiering och infrastrukturer för småskalig industri, skiftesomfördelning, konstbe vattning genom förbättring av befinliga bevattningssystem), ekonomisk diversifiering och skapande av sysselsättning (diversifiering inom jordbruk, kvalitetsfrämjande åtgärder, stöd till små och medelstora hantverks-, industri- och tjänsteföretag), skydd och uppvärdering av miljön (skydd och Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 113 utökning av skogsmassiv, erosionsbekämpning, uppvärdering av skyddade naturmiljöer), förbättring av boendemiljön på landsbygden (förbättring av den lokala infrastrukturen och renovering av byar), mänskliga resurser (utbildning, anställningsstöd, förbättring av arbetsförmedlingen, förbättrad ve tenskaplig och teknisk kompetens). Ansvaret för genomförandet av programmen har lagts på de självstyrande gemenskaperna. Övervakningskommittéerna för dessa program inrättades under första halvåret 1995. Kommittéerna för Madrid och Balearerna sammanträdde för andra gången i slutet av 1995. En nationell övervak ningskommitté som svarar för samordning på nationell nivå av frågor som samtidigt berör flera SPD sammanträdde i juli och i december. År 1995 i programperioden 1994-1999 Tabell 58: Mål 5b — Spanien — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandefir Totalkostnad Strukturstöd 0) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % om Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1995 Balearerna 1994 Aragon Katalonicn La Rioja Madrid Navarra Baskicn | 146. 9J 46,1| 8. 2| 8,2| !8%| 6,8| 6,8J 82% 763,6 366,7 166. 5 112,9 161. 0 81. 2 1. 798,7 298,6 148. 0 38. 9 49,3 56,6 26,5 664,0 41,0 17,1 1. 9 6,5 10. 1 3,8 88,6 78,8 34,7 6. 2 11. 3 16,4 6,4 162,1 1 26% 23% 16% 23% 29% 24% 24% 37,8 15,8 1,8 5,4 10,9 3. 2 81,7 56,8 24,6 4. 0 7,8 14. 1 4. 6 118,4 72% 71% 64% 69% 86% 71% 73% TOTALT Generellt sett har 1995 varit ett mycket aktivt år med avseende på det finansiella verkställandet för att hämta in de förseningar som uppstod vid godkännandet av SPD 1994. Kommissionen gjorde åtaganden för 24% och utbetalningar för 18% av hela periodens samlade anslag. FRANKRIKE Mål Sb - Programplanering 1994-1999 Befolkning (1000 invånare) Yta (km3) I | miljoner ecu 9. 759 291. 558 20 SPD '• Total»! 2239~4 (c) Genomsnitt per SPD | 112. 0 Fördelning per fond ' EUGFJl ERUF ESfJ rÖÖ7jf 939. 4 292,9 Genomförande under 1995 (d) 2* (a) u% (b) sm O Diversifiering av jordbruk (a) • Ekonomisk utveckling (b) Q Landsbygdens dragningskraft (c) •Teknisk assistans (d) Arton SPD för Frankrike godkändes 1994 och ytterligare två program gällande Massif central och Pyrenéerna beslutades under första kvartalet av 1995. Ett särskilt program om teknisk assistans antogs i slutet av 1995. Samtliga program bekräftar att prioriteten går till diversifiering och exploatering av jord- och skogsbruksproduktion. I andra hand kommer området "diversifiering och utveckling av andra sektorer än jordbruk". Ansvaret för genomförandet av programmet ligger på regeringens företrädare i regionerna. 114 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Under 1995 har övervakningskommittéerna sammanträtt trettio gånger. Vid dessa informerades samtliga samarbetsparter om de projekturvalskriterier som formaliserats i de olika tillämpningsdoku ment som utarbetats i varje region. De flesta kommittéerna granskade och föreslog utvärderingspro gram och utvärderare förväntas utses under första halvåret 1996 för att kunna påbörja arbetet med utvärdering i mellantid under andra halvåret. Ar 19951 programperioden 1994-1999 Tabell 59: Mål 5b — Frankrike — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) Program och antagandefir 1995 Massif Central Massif des Pyrénées 1994 Alsace Aquitaine Auvergne Basse-Normandie Bourgogne Bretagne Centre Champagne-Ardenne Franche-Comté Haute-Normandie Languedoc-Roussillon Limousin Lorraine Midi-Pyrénées Pays-de-la-Loire Poitou-Charentes P. A. C. A. (1) Rhône-Alpes | TOTALTJ (1) Provence-Alpes-Côle d'A_ur 27,4 17. 8 169. 1 762. 4 724,7 433. 4 407. 6 510,6 259,7 100,1 437,6 32,9 344,3 560,8 304. 6 849,9 334,2 450,8 288. 0 844. 5 7. 860,4 12. 7 8. 6 48. 8 225,3 164,7 133,3 112. 7 186,3 84. 1 29. 3 78. 1 M. 2 119. 9 128,0 96,8 283,1 122,0 130. 1 95,0 169,4 2. 239,4 1. 1 1. 1 0,2 2,8 25,7 12. 8 20. 4 0. 0 1. 1 o. o 6. 9 0,0 o. o 14,0 1. 4 4. 9 12,5 3,8 0,3 1. 6 110,5 1,1 1. 1 8% 13% 6. 7 34,4 44,9 31. 5 29,7 26,2 5. 1 4,1 13,9 1,1 11,7 32. 0 10,2 33. 9 27,8 20,9 12,1 24,9 373,2 14% 15% 27% 24% 26% 14% 6% 14% 18% 10% 10% 25% 11% 12% 23% 16% 13% 15% 17% 0. 5 0. 5, o. o 3. 4 19. 0 7,8 9,4 3. 1 0. 5 0. 0 4,8 0,0 0,0 12,5 1. 2 3. 7 4. 2 2,6 1. 9 1. 5 76,6 0,5 0. 5 50% 50% 3. 3 19. 2 28,6 17. 1 14,1 16,2 2. 5 2,1 8,3 0. 5 5. 8 21. 5 5. 6 18,2 11,8 11. 1 7. 8 13. 2 207,9 48% 56% 64% 54% 47% 62% 49% 50% 60% 50% 50% 67% 55% 54% 42% 53% 65% 53% 56% Vad gäller det finansiella genomförandet gjorde kommissionen åtaganden för 17% och utbetalningar för 9Vo av hela periodens samlade anslag. Fortsatta ansträngningar kommer att behövas för att hämta in den försening som till stor del beror på att programmen inte antogs förrän i slutet av 1994. ITALIEN Mål Sb - Programplanering 1994-1999 Befolkning (1000 invånare) Yta (km1) I | miljoner ecu 4. 828 80. 486 13 SPD Totalt I 903,7 (c) Genomsnitt per SPD Fördelning per fond EUGFJl ERUF ESFJ • 69. 5 4ÏÔJ 370,3 122j6 Genomförande under 1995 (d) 1 2* { e) ,% O Modernisering och diversifiering av Jordbruk (a) 32% (•) O Stärkande av sektorn utanför jordbruket (b) • Miljö (c) D Mänskliga resurser (d) •Teknisk assistans (e) (b) 43% Under första kvartalet 1995 avslutades förfarandet med antagandet av de 13 italienska SPD. Dessa program visar att prioriteringen först går till diversifiering inom jord- och skogsbruk och sedan till Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 1!5 utveckling av små och medelstora företag och industrier samt turism, medan ansträngningar har gjorts för att parallellt med utbildningsåtgärderna inom varje prioriterat område anta ett område som endast gäller uppvärdering av mänskliga resurser. Det bör noteras att de italienska programmen påkallar ett omfattande deltagande från den privata sektorn. Ansvaret för genomförandet av programmen har tilldelats de självstyrande områdena eller provinserna. Kommissionen deltog i sjutton övervakningskommittéer. Därvid ägnades stor vikt åt öppenheten i förfarandena och urvalskriterierna. Samtliga kommittéer har förberett och sedan antagit utvärde ringsprogrammen. Valet av oberoende utvärderare genom anbudsinfordran kommer att vara slutfört i mitten av 1996. Vidare har kommittéerna fattat beslut om program rörande informationsspridning och reklam. Ar 1995 i programperioden 1994-1999 Tabell 60: Mål 5b — Italien — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandefir 199S Friuli-Vencto-Julia Liguria Marche Piemonte 1994 Bolzano Emiiia-Romagna Lazio Lombardia Toscana Trento Umbria Aosta Veneto TOTALT Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden J 994-1995 (2) % (2)/(ï) Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 % (3)/(2) (3) 273,4 189. 6 429,9 438. 2 157. 1 311. 6 514. 9 213. 8 744. 9 66,0 341. 9 13. 9 1. 033. 2 4. 728,4 44,0 35,8 76,2 83,5 43,0 57. 1 145. 7 40,3 133,0 19. 9 75,5 4. 2 145,6 903,7 5,2 4. 2 8. 9 9. 8 0. 0 3. 4 0. 0 0,0 0. 0 o. o 0. 0 0. 0 0. 0 31,5 5. 2 4,2 8. 9 9. 8 5,1 6. 8 16,7 4,8 15,8 1. 1 10,7 0,6 17. 3 107,0 12% 12% 12% 12% 12% 12% 11% 12% 12% 6% 14% 14% 12% 12% 2,6 2,! 4. 5 4,9 0,0 1,7 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 15,8 2. 6 2,1 4,5 4,9 2,6 3. 4 8,3 2. 4 7,9 0. 6 5,4 0,3. 8,6 53,5 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% När det gäller det finansiella genomförandet under 1994-1995 genomförde kommissionen åtaganden för 12% och utbetalningar för 6% av gemenskapens anslag t? 11 italienska SPD. Som en följd av de anbudsinfordringar som gjordes 1995 och genom handläggningen av de projekt som presenterades förväntades förbrukningen av finansiella medel öka från och med 1996. LUXEMBURG Mål Sb - Programplanering 1994-1999 Befolkning (1000 invånare) Yta(km') i | miljoner ecu TSPD Totalt) Genomsnitt per SPD Fördelning per fond ~ EUGFJ I ERUF ESF (c) 30 83J Tfi 6. 0 ÏJ 3. 1 0. 8 ( a) 2 1% (b) 28% O Förnyelse av jord- och skogsbruk (a) B Sysselsättning I industri- och tjänstesektorn (b) • Turism och livskvalitet (c) 116 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Genomförande under 1995 SPD rörande stödområde 5b i Luxemburg godkändes i december 1995. Programmet prioriterar skapandet och bibehållandet av arbetstillfällen i små och medelstora företag och industrier samt utveckling av turism och livskvalitet. Ansvaret för genomförandet av programmen Ugger hos jordbruksdepartementet. Övervakningskommitténs första sammanträde som skulle ha hållits under 1995 senarelades till 1996. Ar 1995 i programperioden 1994-1999 Tabell 61: Mål 5b — Luxemburg — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandefir 1994 Luxemburg Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) m. 6,0 0,0 0. 8| 14%| 0,2 0. 4| 50% Vad gäller det finansiella genomförandet gjorde kommissionen åtaganden för 14% och utbetalningar för 7% av gemenskapens planerade anslag för perioden. NEDERLÄNDERNA Mål Sb - Programplanering 1994-1999 Befolkning (1000 invånare) Yta (km1) 800 5. 405 miljoner ecu S SPD Totalt 150,0 (d) Genomsnitt per SPD Fördelning per fond EUGFJ ERUF ESF 30,0 50. 6 81,8 17. 6 Genomförande under 1995 (e) 11% W 1* & 8* (b) 25% (c) 42% O Utveckling av jordbruk och trädgårdsodling (a) aForelagsetablering (b) • Turistisk infrastruktur (c) D Miljöskydd (d) • Mänskliga resurser (e) O Teknisk assistans (0 Vad gäller Nederländerna antogs fem SPD antogs av kommissionen i december 1994. 1 stödåtgärder na prioriteras stöd till små och medelstora företag och industrier och till skydd av miljön. Ansvaret för genomförandet av programmen åvilar regionerna. Kommissionen deltog i åtta övervakningskommittéer under 1995. Med anledning av dessa kommit téer lämnades information om projekturvalskriterierna. Utvärderingsprogrammen är under förbere dande och förväntas leda till anbudsinfordringar under 1996. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Ar 1995 i programperioden 1994-1999 Tabell 62: Mål 5b — Nederländerna — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandefir l994 Friesland Groningcn / Drenthe Limburg Overijsscl Zeeland TOTALT Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1 Betalningar 1994-1995 (3) 1995 1 266. 9 157. 4 48,4 70. 2 49. 2 592,1 68. 7 34,9 19,1 15,5 11,8 150,0 4. 5 0. 0 o. o 1. 4 1. 4 " 7_3 12. 7 4,2 2,3 3. 3 3. 2 25,6 18% 12% 12% 21% 27% 17% 4. 1 1. 7 0,4 1,2 2,0 9,5 5,2 2,1 !. i 1,6 2,5 12,6. 41% 50% 50% 50% 79% 49% 117 % (3)/(2) Mellan 1994 och 1995 uppgick kommissionens åtaganden till 1 7% och utbetalningarna till 8% av gemenskapens planerade anslag för hela perioden. FÖRENADE KUNGARIKET Mål Sb - Programplanering 1994-1999 Befolkning (1000 invånare) Yta (km*) 11 SPD 2. 341 67. 987 | miljoner ecu Totalt I 820,5 • Genomsnitt per SPD | ~ 74,6 Fördelning per fond EUGFJ j ERUF ESFJ (c) ÏSÏJ 535,0 134,3 Genomförande under 1995 (t) 1% (e) 3%j (a) W Q Diversifiering av jordbruk (a) Q Foretag (ej inom jordbruk) (b) H Turism (c) D Miljöskydd (d) il Mänskliga resurser (e) OTeknisk assistans (0 (b) 55% Elva S PD antogs i slutet av 1994 och i början av 1995 för F ö r e l a de kungariket. I regel ges stor prioritet till stöd till s må och medelstora företag o ch i n d u st 1er samt till utveckling av turism. Ansvaret för programmens genomförande ligger hos de statliga myndigheterna. Arton sammanträden av övervakningskommittéerna organiserades under 1995. Därvid informerades kommittéernas ledamöter om projekturvalskriterierna. Utvärderingsprogrammen förväntas var: färdiga 1996. 118 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 År 1995 i programperioden 1994-1999 Tabell 63: Mål 5b — Förenade kungariket — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) Program och antagandefir 199S Beders Region Central Scotland /Tayside Dumfries and Galloway English Midland Uplands Grampian Lincolnshire The Marches Wales 1994 East Anglia English Northern Uplands South West England TOTALT Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 Åtaganden 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1995 Betalningar 1994-1995 (3) % (3)/(2) 76. 6 64. 0 125. 3 33. 3 96,2 133,6 90,8 483. 4 132,4 262,3 514,5 2. 012,3 30. 4 25. 4 47,7 12,2 39. 5 53. 7 40. 6 184,0 60,0 108. 0 219,0 820,5 7. 7 3,8 6. 7 1. 4 5. 6 7. 5 6,2 27,1 1. 4 2,2 5. 1 74,6 7,7 3. 8 6. 7 1. 4 5,6 7. 5 6. 2 27. 1 8. 6 15. 0 31. 2 120,7 25% 15% 14% 12% 14% 14% 15% 15% 14% 14% 14% 15% 3. 1 2. 0 3. 6 0. 7 2. 9 4. 0 3. 4 15. 3 1,0 1. 7 8. 8 46,4 3,1 2,0 3,6 0,7 2,9 4,0 3,4 15,3 4,6 8,1 21. 8 69,4 41% 54% 54% 52% 52% 53% 55% 56% 53% 54% 70% 58% Vad gäller det finansiella genomförande gjorde kommissionen åtaganden för 15% och utbetalningar för 8% av gemenskapens planerade anslag för hela perioden. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 119 7. Integreringen av de nya medlemsstaterna i strukturpolitiken Man bör komma ihåg att integreringen av de nya medlemsstaterna i gemenskapens strukturpolitik har varit en viktig del i anslutningsförhandlingarna under 1994, och att denna integrering i stort sett är reglerad genom själva anslutningsakten. Akten förutser skapandet av en nytt mål inom struktur fonderna, mål 6, för regioner med mycket låg befolkningstäthet, och att den österrikiska regionen Burgenland omfattas av mål 1, och akten fastställer per medlemsstat dels de avsedda finansiella bidragen för mål 1 (Österrike) och mål 6 (Finland och Sverige), dels för mål 2 och 5b totalt sett. Anslutningsakten fastställer inte förteckningen över de regioner som omfattas av mål 2 och 5b eller fördelningen av bidragen för mål 2 och 5b, vilket ligger på kommissionen att fastställa och som tog dessa beslut under 199554. De verksamheter som hänförs till de nya medlemsstaterna har under 1995 i hög grad varit förknippa de med förberedelserna av samtliga programdokument under olika m. ättningar för genomförandet av programmen, med tanke på tillämpningen av gemenskapsregler i dessa länder från och med 1 januari 1995. Det har därför bedömts vara lämpligt att i en särskild sektion presentera prioriteringar na för de olika programmen i dessa länder medan för de övriga medlemsstaterna så koncentrerar sig årsrapporten på genomförandet och förverkligandet under 1995. Däremot bör understrykas den snabbhet med vilken nästan samtliga program för ingripanden per mål har godkänts under 1995, vilket har lett till att en betydande andel av dem har kunnat påbörjas innan slutet av 1995. För de tre nya medlemsstaterna rör det sig totalt om 35 programdokument som har godkänts under 1995, varav 17 för Österrike, 9 för Finland och 9 för Sverige. De enda som återstår att godkänna vid slutet av året är sex SPD för Sverige, ett för mål 4 och fem för mål 5b. Mål 2 och 5b har flest godkända program (10), därefter följt av mål 5b (9), sedan av mål 5a jordbruk (5). För de andra målen så har ett SPD per medlemsstat godkänts (mål 1:1, mål 3: 3, mål 4: 2, mål 5a fiske: 3, mål 6: 2). Omsorgen att bevara en hållbar utveckling Österrike, Finland och Sverige är miljömedvetna länder. Miljösituationen i samtliga tre nya medlemsstater är mycket god. De norra delarna av Sverige och Finland (de glesbefolkade mål 6- regionerna) erkänns i synnerhet som en av de sista naturliga vildmarkerna som är kvar i Europa och som befinner sig i ett nästan ofördärvat skick. Österrike har några av Europas vackraste bergstrakter. Den allmänna opinionens stora känslighet för miljöfrågor har lett till en väl utvecklad miljölag stiftning i vart och ett av dessa medlemsstater. I de finska och svenska områdena som omfattas av mål 6 och 2 är förmodligen det huvudsakliga miljöproblemet det tänkbara hotet från föroreningar över gränserna. Viss skada orsakas genom försurning av mark och vatten. En annan viktig fråga i dessa två länder är den hållbara exploateringen av naturtillgångar. I Österrike är f rmodligen de viktigaste miljöfrågorna skyddet av naturmiljön i bergstrakterna mot föroreningar från ira. 'spor ter och främjande av hållbara turismformer. Miljön som en horisontell fråga i samtliga program: Ett gemensamt drag i samtliga program i de nya medlemsstaterna är synen på miljön som ett horisontellt tema som förstärker alla åtgärder. I de flesta åtgärderna används miljöhänsyn som ett horisontellt kriterium i samtliga svenska program. Det är förstås inte möjligt att översätta engagemanget att prioritera åtgärder som bidrar till en hållbar utveckling eller till en förbättring av miljövillkoren i finansiella termer. 54 För en längre redogörelse kring de strukturella aspekterna kring utvidgningen under 1994, se Årsrapport för 1994. 120 7. 1. Mål 1 och 6 Mall ÖSTERRIKE Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Den österrikiska regionen Burgenland är den enda regionen i de tre nya medlemsstaterna som omfattas av mål 1. Under 1995 motsvarade den genomsnittliga bruttonationalprodukten i denna region, som gränsar till tre länder i Centraleuropa, ca. 70% av gemenskapens genomsnitt. De 270 000 invånarna lever huvudsakligen i landsbygdsområden på en yta av 4 000 km2. Det SPD som presenterades för kommissionen den 20 april 1995 godkändes den 15 november 1995. Det förutser ett bidrag från strukturfonderna om 165,6 miljoner ecu för en total investeringsvolym om 831,4 miljoner ecu. Mål 1: Österrike - programplanering 199S-1999 Prioriterade områden kostnad Totult ERUF ESF EUGFJ nationellt Total Strukturstöd Offentligt Privat bltliug Handel och industri(a) Forskning och utveckling (b) Turism (c) Jordbruk och milj6 (d) Främjande av ökning och subiliict iv arbettlitir-llcn (c) Teknisk assistans (t) 360,9 82. 6 1*1,5 125. 0 63,0 56,8 15. 5 3>. 7 K2 26,3 4,1 53. 8 12. 5 38. 7 0. 7 2,0 Tolall »31,4 165,4 107,6 3. 0 3. 0 25. 6 1. 5 33,1 24. 2 0. 6 24. 8 bidrag (d) 11-1. 4 26. 9 63. 2 48,2 26. 7 4. 2 189,7 40. 2 89,6 52. 6 10. 0 (c) 213,6 • 382,1 (e) 8% (0 !% (a) 43% (b) to* Det regionala utvecklingsprogrammets allmänna mål är dels att i Centraleuropa skapa en dynamisk region i sektorerna industri, handel, turism och jordbruk, och dels att minska de interna ekonomiska skillnaderna med hjälp av en jämnare livskvalitet inom hela regionen. De finansiella medlen kommer att möjliggöra skapandet av 7 300 nya arbetstillfällen (6 000 inom industrin, 1 000 inom små och medelstora företag kopplade till teknologier samt 300 inom teknikcenter). Några större allmänna inriktningar: • Särskild uppmärksamhet ges till möjligheter att öka potentialen för sysselsättning av kvinnor, lågutbildad arbetskraft och de unga i områ den som framförallt är landsbygd och som utgör ett väsentligt hjälp medel för att få befolkningen att stanna kvar och minska avbefolknin- gen. • Verksamhet för utbildning av och ökning av kvalifikationer hos den lokala arbetskraften syftar till att svara på regionens behov beträffan de utbildning av entreprenörer för små och medelstora företag, inom tekniska områden och utvecklingen av den lokala ekonomin. • I internationalisering, samarbete och nätverksbyggande, vilket åter speglar Burgenlands geografiska läge och dess samarbete med Ungern och andra länder i Central- och Östeuropa. • Bevarandet av en unik miljö: åtgärden "skyddet av naturen och miljön" (0,8 miljoner ecu från strukturfonderna, totalkostnad: 2,26 miljoner ecu) förutser medfinansiering av projekt i skyddade områden och landskap som är turistattraktioner, ekologiska programmet för Burgenland, upprensningsprogrammet i Neusiedlersee, nationalpar ken Neusiedlersee-Seewinkel och programmet för skydd av utsatta biotoper och levande områden. De möjligheterna som den nya situationen i Centraleuropa och Österrikes medlemskap i Europeiska unionen ger bör utnyttjas fullt ut till fördel för regionen Burgenland mellan 1995 och 1999. Tillväxtpotentialen i grannländerna och andra regioner i Österrike bör ha en mycket gynnsam påverkan på framtidsutsikterna för de norra och centrala delarna av Burgenland. Den södra delen av regionen gynnas inte av samma externa stimulans och bör räkna med en särskild insats för utvecklingen av sin inhemska potential (i synnerhet kurortsturism) genom att maximalt utnyttja samarbetet över gränserna. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 121 Tabell 64: Mål 1 — Österrike — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) Program och antagandeår Totalkostnad • 199S Strukturstöd 0) Åtaganden 1995 (2) % (2)/(l) Betalningar 1995 (3) % (3)/(2) SPD Durgenland | 831,4| 165,6| 28. 8| 17%| 14. 4| 50% Mål 6 Mål 6 infördes genom anslutningsakten och syftar till utvecklingen av områden som är litet befolkade, dvs. med en befolkningstäthet som har högst 8 invånare per km2. De områden som omfattas av mål 6 i Finland och Sverige har definierats i protokoll nr 6 i anslutningsakten. Den allmänna regeln är att åtgärderna i förordningarna om strukturfonden*. och i synnerhet de som är tillämpbara på mål 1, också tillämpas på mål 6. Tabell 65: Mål 6 i Finland och Sverige — basstatistiskt Totalbefolkning i mål 6 % av nationella befolkningen Total yta under mål 6 (km2) % av nationens yta Finland Sverige TOTALT 840. 000 449. 000 Ï. 289. 000 17% 5%. 206. 000 241. 640 447. 640 60% 50% - FINLAND De finska regionerna som omfattas av mål 6 täcker en sammanhängande yta som består av regionerna i Lappland, Kainuu, norra Karelen och södra Savo, delar av regionerna norra och centrala Österbotten, norra Savo samt centrala Finland. Den genomsnittliga befolkningstätheten är 4 invånare/km2. I dessa regioner har den konsekutiva ökningen av arbetslösheten från krisen under 1990-talet skärpt deras traditionella problem, nämligen en progressiv befolkningsminskning och en utflyttning från landsbygden till städerna. Samtliga regioner. är dessutom mycket beroende av jordbrukssektorn och skogsbruket, medan den offentliga förvaltningen och industribasen är obalan serad, koncentrerad på några stora företag inom skogs- och metallindustrin samt kemiska produkter. För övrigt finns det relativt få små och medelstora företag och arbetstillfällen som förlorats inom den offentliga förvaltningen påverkar kvinnorna mer än mannen. SPD för mål 6 presenterades för kommissionen den 8 mars 1995 och godkändes den 11 juli. 995 Dess strategi är att utveckla dessa regioners styrkor som är skogsprodukter och skogsbruk, specialise rade sektorer inom jordbruket, metallindustrin, elektronikindustrin och turismen. Den syftar till att skapa en starkare bas bestående av små och medelstora företag, genom att utnyttja till skapande av företag inom den lokala industrin och privata tjänster, såväl som utbildning samt forskning och utveckling. Programmet syftar även till att använda fullt ut de erbjudna möjligheterna som ges genom nya teknologier, i synnerhet inom telekommunikationsområdet, för att överbrygga de långa avstånden. I förhållande till betydelsen av jordbruket, särskilt i de södra delarna i regionen, bör ca. en fjärdedel av programmets bidrag anslås till stöd som främjar jordbrukare under rubriken stödsystem till jordbruket i mindre gynnade områden (mål 5a). Programmet innehåller också stödåtgärder från ESF för arbetslösa och till utbildning. ESF finansierar även projekt som hänför sig till informationssamhället. Under förhandlingarna med de finska myndigheterna antogs ett visst antal ändringar jämfört med de program som ursprungligen presenterades. Nivån på samfinansieringen från gemenskapen för de mindre gynnade regionerna har minskat för att frigöra bidragen för utvecklingen. Projekt för basinfrastruktur har övergivits och åtgärder för mänskliga resurser inom sektorn informationssam- 122 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 hållet har förstärkts. Slutligen har ett visst antal mer blygsamma åtgärder omgrupperats i ett flexibelt paket för landsbygdsutveckling, som kommer att finansiera väsentligen lokala projekt inom ett stort antal områden, däri inbegripet projekten för sameminoriteten i norra Lappland. Mål 6: Finlund - Programplanering 199S-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden Total kostnad Toioll ERUF Strukturstöd ESF EUGFJ FFU Offentligt nutionellt bidrag Priva! bidrag (d) 1% Handel t a industri (a) Utveckling av mänskliga resurser (b) lordbruk. skogsbruk, fiske, landsbygdsutveckling och miljö (c) Teknisk assistera (d) 513. 4 189. 8 604. 5 18,4 Totalt 1. 326,1 153,7 87. 9 209,1 9. 2 459,9 16,7 18. 6 3,4 19,9 71. 2 12. 6 2. 1 172,5 105,8 0,0 0,0 174,0 3,6 177,6 0,0 0. 0 3. 9 0,1 4,0 153,7 87. 9 280. 5 9. 2 S31,3 206. 0 14. 0 114,9 334,9 (C) «6% (b) 14% Det slutliga programmet består av tre prioriterade inriktningar: industriell utveckling, skapande av företag och investeringar i befintliga företag, mänskliga resurser, vilket inbegriper utbildning och rådgivning till arbetslösa, forskning samt informationssamhället, jordbruket, skogsbruket, fisket, landsbygdsutvecklingen och miljön. Gemenskapsbidraget för programmet uppgår till 459,9 miljoner ecu (varav en betydande del från EUGFJ, 39%, som förklaras av betydelsen av utbetalningar av kompénsationsbelopp) av en total utgift om 1,326 miljarder ecu. Åtgärder som gynnar miljön: Under inriktningen som gynnar den industriella utvecklingen såväl som under rubriken som särskilt är inriktad på miljöskyddet, förutser det finska SPD miljöåtgärder med ett gemenskapsbi drag om 14,4 miljoner ecu: • / det första fallet handlar det om att uppmuntra användningen av bioenergi och andra förnybara energikällor och att utveckla infrastrukturer och energinät (bidrag från strukturfon derna: 8 miljoner ecu, totalkostnad: 35,3 miljoner ecu). Detta gäller, bland annat, investering ar i metoder för energiproduktion som respekterar miljön (förnybara energikällor, minskning av utsläpp, etc. ) och åtgärder för en rationell energianvändning, • Åtgärden för att skydda miljön förutser förbättringen av kvaliteten hos vattenledningssystem, förbättring av avfallshanteringen, utvecklingen av återanvändning, miljöskyddet hos turistcen ter, investeringar i naturreservat, miljöstudier, miljöhanteringsplaner, etc. (bidrag från struk turfonderna: 6,4 miljoner ecu, total kostnad: 16 miljoner ecu). Programmets målsättningar är framförallt att minska arbetslösheten med 2% varje år och att anställa 8 000 arbetslösa i ett område som under 1994 hade 90 600 arbetslösa (24% av den aktiva befolkningen), öka antalet arbetstillfällen i privata tjänstesektorer och i industrin till 135 000 (117 500 under 1994), och minska med 5% skillnaden mellan den lokala bruttonationalprodukten och det nationella genomsnittet (eller minska skillnaden från 20% till 15%). Förvaltningen av SPD dela mellan regionerna och den centrala myndigheten. Varje region har godkänt sitt eget program som den genomför i enlighet med gemensamma förfaranden och urvalskri terier för projekten, genom en intermediär som är en regional förvaltningskommitté bestående av representanter från regionen, ministeriernas lokala förvaltningar och arbetsmarknadens parter. Det är anledningen till att programmet är integrerat i ett enda SPD avsett för en enda övervakningskom mitté. Två sammanträden har ägt rum i övervakningskommittén, i september och november 1995. SVERIGE De regioner som omfattas av mål 6 i Sverige, belägna i norra delen av landet, är sju till antalet, ett helt landskap (Jämtland) och delar av sex landskap (Värmland, Kopparberg, Gävleborg, Västernorr land, Västerbotten, Norrbotten). Deras befolkningstäthet är 2 invånare/km2. Som helhet karaktäri seras dessa regioner av små bebyggda samhällen skilda åt genom stora avstånd, där en tredjedel av befolkningen lever mycket utspritt utanför dessa center. Denna lilla befolkning inne i landet och det Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 123 starka beroendet som det medför gentemot kustområdena har till följd ett starkt behov av infrastruk tur och en social solidaritet. Arbetslösheten uppgår till 13% och sysselsättningen är starkt beroende av den offentliga sektorn, i synnerhet sysselsättning för kvinnor. Skogsbruket och gruvindustrin som är på tillbakagång är den andra källan till sysselsättning. SPD godkändes av kommissionen den 6 november 1995, och förutser ett bidrag från strukturfonder na om 252 miljoner ecu, med en total kostnad om 635 miljoner ecu. Programmets målsättning är att möjliggöra att övervinna de problem som förknippas med ett avlägset läge för dessa regioner, med minskad sysselsättning i traditionella industrier (särskilt gruvorna) och obalanser i befolkningen på grund av att kvinnor och unga har lämnat regionerna. Programmet syftar till att utveckla regionens styrkor, nämligen en bevarad miljö, rikliga naturresurser och infrastrukturer som är relativt välut vecklade. SPD försöker alltså att gynna skapande av sysselsättning i den privata sektorn, för att minska arbetslösheten och kompensera de förutsedda förlorade arbetstillfällena i den offentliga sektorn som framförallt kommer att påverka kvinnorna. Livskraften i '* små och mycket utspridda samhällena kommer att bero på deras möjlighet att skapa nya arbeten och bibehålla en attraktiv region för boende och arbete. Mål 6: Sverige - Programplanering 199S-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden kostnad Totalt ERUF ESF EUGFJ FFU Total Strukturstöd Offentligt nationellt bidrag Privat bidrag Arbeten, handel och industri (a) Främjande av kunskap (b) Jordbruk, fiske och naturtillgångar (c) Landbygdsutveckling och gemenskapurbete W Samebefolkning (e) Tckninsk assistans (!) 269,4 102. 7 151. 5 «5. 4 15. 7 10,3 Totalt. «35,0 12,6 4B. 8 66. 1 41,7 7. 6 5. 2 252,0 j 58. 3 35,7 12. 5 13. 7 0. 0 2. 5 122,6 20. 9 13. 1 6,0 Î0. 0 2,6 i. 3 62,9 3. 5 0. 0 43. 6 I. Q 5. 0 1. 2 «1,4 o,c 0,0 4. 0 0,0 0. 0 0. 1 4,1 60,2 40,4 61,0 41. 7 7. 6 5. 2 106,6 13,5 24. 4 2. 0 0. 5 • 236,1 147,0 (C) 2«% (a) -o* Programstrategin, som kretsar kring fem prioriteringar, baserar sig även på ett visst antal horisontel la ämnen, nämligen att ta tillvara informationsteknologin på samtliga socioekonomiska verksamhet sområden, garantera jämställdhet mellan män och kvinnor, bevara den exceptionella naturmiljön och kulturarvet, utnyttja regionens konkurrensfördelar, öka människornas kvalifikationer och kom petenser. En rad åtgärder har också antagits för att hjälpa företagen och öka deras konkurrenskraft, utveckla potentialen i FoU såväl som informationsteknologier, utveckla jordbruks- och naturtill gångarna med respekt för miljön, utveckla turismen, uppmuntra de lokala initiativen och Öka nivån på utbildning och kvalifikationer. Den särskilda prioriteringen beträffande samebefolkningen kom mer att möjliggöra att deras miljö och traditionella levnadsbetingelser, renavem, bevaras. Åtgärder som gynnar miljön: Det svenska SPD förutser två åtgärder med ett gemenskapsbidrag om 6 miljoner ecu: • För naturtillgångar och landskapets bevarande handlar det om åtgärder för åter användning, förbättring av vatten- och avloppssystem, skydd av särskilda områden, forskning och pilotpro jekt för ett miljövänligt jordbruk, och utvecklingen av bättre förvaltningssystem för miljön (bidrag från strukturfonderna: 4 miljoner ecu, total kostnad: 8 miljoner ecu). • För att utveckla miljöexpertisen, förutses stöd till utbildning inom miljöteknologier, utbildning av jordbrukare och skogsägare i miljöförvaltning, utbildning i återanvändning i industrin och handeln, nya vattenteknologier, och information inom turismnäringen kring "allmänhetens rättigheter i landskapet" ('Allemansrätt") (bidrag från strukturfonderna: 2 miljoner ecu, total kostnad: 4 miljoner ecu). Programmets allmänna målsättningar är att skapa och/eller bevara ca. 9 500 arbeten, minska skillnaden mellan bruttonationalprodukt per capita i regionen (exklusive energiproduktion) och det nationella genomsnittet, skapa 900 nya företag och öka kunskapen kring informationsteknologier. Den största delen av programbudgeten (80%) kommer att verkställas av regionala förvaltningskom mittéer som härrör från redan befintliga lokala och regionala strukturer. Vissa åtgärdrr, exempelvis 124 Sjunde årsrapporten — Strukturfondenia 1995 åtgärder under mål 5a kommer att ledas av centrala byråer, medan samerna kommer att erhålla ett globalt bidrag. Det första sammanträdet i övervakningskommittén av SPD ägde rum i december 1995 och godkännandet och genomförandet av projekten påbörjades från och med 1995. Tabell 66: Mål 6 — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) Program lagt Antaget % Åtaganden 1995 % av anslagen Betalningar % av anslagen Finland 459,9 459,9 100% 81,0 18% 40,5 9% Sverige 252. 0 252. 0 100% 44,9 18% 22,5 9% Totalt 711,9 711,9 100% 125,9 18% 63,0 9% 7. 2. Mål 2 I enlighet med förordningarna om strukturfonderna och bestämmelserna i Anslutningsakterna för Österrike, Finland och Sverige, och efter enhälligt godkännande i Rådgivande kommittén för utveckling och omställning av regioner, godkände kommissionen den 22 februari för Österrike och Finland» och den 10 maj 1995 för Sverige" förteckningen över de områden som omfattas av mål 2. Tabell 67: Mål 2 i de nya medlemsstaterna ••— basstatistik Antal regioner Total befolkning i mål 2 0/ /© av totala Totala ytan under mål 2 (km2) % av totala ytan 4 6 5 640. 000 790. 000 970. 000 8% 15% 11% 8. 692 17. 000 35. 325 10% 5% 8% Österrike Finland Sverige ÖSTERRIKE De österrikiska myndigheterna presenterade förslagen för de fyra österrikiska regionerna för mål 2 (Steiermark, Nieder-Österreich, Ober-Österreich och Voralberg) den 26 april 1995 och kommissionen godkände SPD den 15 november 1995. Dessa program omfattar perioden 1995-1999. Deras totala kostnad uppgår till 816 miljoner ecu, varav 101 miljoner ecu är bidrag från strukturfonderna. Tabell 68: Mål 2 — Österrike — Finansiell fördelning per region och fond (miljoner ecu) SPD • Steiermark Nieder-Österreich ' Ober-Österreich Vorarlbcrg Totalt Total kor' vi Totalt Strukturstöd ERUF ^ ESF 463,4 199,2 67. 0 86. 6 816,1 58. 0 22. 4 10,8 9,9 101,0 38. 8 17. 9 7. 1 6,4 70,2 Offentligt nationellt bidrag Privat bidrag 19. 2 4,5 3,6 3,5 30,8 123,7 33,7 18,7 12,0 188,2 281,7 143,0 37,5 64. 7 526,9 SPD baseras på en strategi för att modernisera och diversifiera ekonomin i dessa regioner, som har drabbats av den snabba nedgången i sektorerna järn- och metallindustrin, stål och textilindustrin. Tyngdpunkten är lagd på skapandet av nya företag och förstärkningen av befintliga företag (i synnerhet de små och medelstora företagen) tack vare utveckling av nya tekniska kompetensområ- " EGTnr L 51 av den 8. 3. 1995. " EGT nr L 123 av den 3. 6. 1995. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 125 den. Ca. 60% av de tillgängliga resurserna är avsatta för att förstärka industrin och hantverk såväl som de motsvarande tekniska kompetenserna. 30% kommer att gå till finansiering av åtgärder för utbildning av mänskliga resurser och 7% till utveckling och främjande av turismen. Man uppskattar att de finansiella åtgärderna under dessa fyra SPD kommer att möjliggöra skapandet och bibehållan det av 11 000 arbeten. Mål 2: Österrike - programplaneringen 1995-1999 Total Strukturstöd Prioriterade områden kostnad Totalt ERUF ESF Offentligt nationellt bidrag Privat bidrag (d) 9% (e) 1% Investeringar i fbiciagen (inklusive lurism) (a) Foil, nyskapande, tekniköverföring (b) Slödinfrasuuklur Tor verksamheter (c) Utbildning och omskolning (d) Teknisk assisians (c) TOTALT 573,4 84. 4 76. 6 7J,6 6,1 316,1 40. 8 10,2 16. 7 30. 5 2. 8 101,0 40,8 10. 2 16,7 0. 0 2,5 70,1 0,0 0. 0 0. 0 30. 5 0. 3 30,8 84. 9 23. 2 35,1 41,7 3,3 1884 447,7 51. 0 24,8 3,4 0,0 526,9 (a) 7H Ett integrerat hänsynstagande till miljön Skyddet av miljön utgör en integrerad del av SPD och ingår i stödet till introduktion av rena teknologier och användningen av alternativa energikällor. • 1 Steiermark planeras två åtgärder som utgör en del av två olika prioriterade inriktningar (investeringar i industri och turism, tekniköverföring och rådgivning) stöd för investeringar i företag för skydd av miljön och en rådgivning beträffande energibesparing och miljötekniker. • / Voralbergförutses en åtgärd för att förbättra kunnandet genom ett stöd som riktas till pilotprojekt och åtgärder som främjar en rationell energianvändning och produktionstekniker som respekterar miljön ytterligare. • / Nieder-Österreich förutses en miljöåtgärd i tre delar: inom ramen för den ekonomiska omstruktureringen, stöd för investeringar i företagen (rationell energianvändning, minskning av industriavfall och luftföroreningar, etc), inom ramen för rådgivning till företagen, rådgiv ning till de små och medelstora företagen (avfallsbehandling, minskning av utsläpp, revision, etc), inom ramen för ekonomiska infrastrukturer, investeringar i förnyelsebara energikällor (solenergi, biomassa, vind, vattenkraftbaser ad elektricitet, etc). För övrigt förutses speciella åtgärder för återinförande av kvinnor på arbetsmarknaden, särskilt i Nieder-Österreich och Ober-Österreich. Den tekniska assistansen kommer slutligen att förstärka och förverkliga regionala förvaltningsstrukturer som möjliggör utvecklingen och lanseringen av idéer till nyskapande projekt, såväl som samordningen av insatser inom regional utveckling. Tabell 69: Mål 2 — Österrike — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) Total kostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 (2) % (2)/(l) Betalningar 1995 (3) % (3)/(2) 199,2 67,0 463,4 86,6 816,1 22,4 10,8 58,0 9,9 101,0 22,4 10,8 11,1 9. 9 54,1 100% 100% 19% 100% 54% 7. 6 3,9 5,6 4,3 21,4 34% 37% 50% 44% 40% TOTALT Program och antagandeir 1995 SPD Nieder-östérreich SPD Ober-Österreich SPD Steiermark SPD Voralberg FINLAND Sex industriområden omfattas av mål 2 i Finland. Programplaneringen integreras i ett enda SPD för 1995-1996 där de finska myndigheterna har valt att presentera ett nytt program för perioden 1997- 1999. Tre av områdena är kustområden (delar av regionerna Satakunta och Varsinais Suomi på västkusten, Itä-Uusimaa och Kymenlaakso vid östra delen av Finska viken och Kokkola utmed nordvästra kusten) och tre andra områden finns inne i landet i regionerna Päjät-Häme (Lahti), i 126 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 centrala Finland (Jyväskylä) och södra Karelien (Lappeenranta). Det största problemet i dessa områden är en hög arbetslöshet (23% i genomsnitt under 1994 mot 20% för landet i genomsnitt), som beror på strukturförändringar och den konstanta minskningen av arbetstillfällen i viktiga industrier, som domineras av stora företag i sektorer som skogsprodukter, metall och kemiproduk ter. Den strukturella nedgången av arbetstillfällen i dessa industrier har accelererats av kollapsen i handeln med Ryssland efter 1990. Beroendet av några stora arbetsgivare utgör en svag punkt i dessa regioner. SPD lägger därför tyngdpunkten på diversifiering och utveckling av små och medelstora företag. Utöver stödet till skapandet av nya företag uppmuntrar programmet utvecklingen av befintliga små och medelstora företag tack vare investeringar, forskning, utveckling av nya produkter och förbättring av kompeten serna kring teknologier och marknadsföring. Därav betydelsen av utbildning och nätverksbyggande med andra små och medelstora företag eller företag som är större (grupperad utveckling). Slutligen syftar programmet till att utveckla Finlands roll som ingång till Ryssland och de baltiska staterna, i synnerhet genom de prioriterade investeringarna som inriktas på de hamnar som används för transithandeln. Mål 2: Finlund - programplaneringen 1995-1999 Prioriterade områden kostnad Totalt ERUF ESF Total Strukturstöd Offentligt nationellt bidrag Privat bidrag (c) (d) i% Utveckling av företagen (a) Kompetens och teknologier (b) Miljö, infrastruktur och turism (c) Teknisk assistans (d) 172. 8 45. 6 61,8 2. 8 283,0 36,6 16,3 14,9 1. 4 69^ 30. 5 8,7 •14. 9 l. l SS4 6. 1 7. 6 0. 0 0. 3 14,0 49. 4 20. 1 37,0 1. 4 107,9 86. 8 9. 2 9. 9 105^ (b) TOTALT Programmet presenterades för kommissionen den 8 mars 1995 och godkändes den 11 juli 1995. Den har tre prioriterade inriktningar, nämligen utveckling av företagen, utveckling av kompetens och teknologier, miljö, infrastruktur och turism. Gemenskapsbidraget är 69,2 miljoner ecu där totalkost naden är 283 miljoner ecu. Programmets målsättningar är en nettoökning på ca. 10 000 arbeten i industri- och tjänstesektorerna i dessa regioner, en minskning av arbetslösheten gentemot det nationella genomsnittet, en tillväxt på 3% av antalet små och medelstora företag och en ökning på 3% av antalet små och medelstora företag som exporterar. Två åtgärder för miljöskydd: Den ena införs i inriktningen för utveckling av kompetenser och teknologier, och den andra i miljöinriktningen: • Åtgärden "utveckling och tillämpning av miljöteknologier" (0,3 miljoner ecu från strukturfon derna och en totalkostnad om 1,1 miljoner ecu) förutser ett stöd för inhämtning och spridning av information kring "gröna" teknologier, utveckling av produkter och produktionsmetoder som respekterar miljön, studier och till miljöforskning samt samarbetet mellan företagen på miljöområdet. • Åtgärden "skydd av miljön och stadsrenovering" (6,9 miljoner från strukturfonderna och en totalkostnad om 30 miljoner ecu) förutser ett stöd för renovering och användning av tomma industribyggnader, förbättring av miljön i stadskärnor, till medvetenhetskampanjer kring miljöfrågor, forskning och utveckling av avfallsbehandling. Programförvaltningen delas mellan regionerna och den centrala myndigheten. Varje område har godkänt sitt eget program som det genomför i enlighet med en gemensamma procedurer och urvalskriterier, regionala ministeriekontor och arbetsmarknadens parter. Det är skälet varför pro grammet är integrerat i ett enda programplaneringsdokument med en enda nationell övervaknings kommitté. Två möten i övervakningskommittén har ägt rum i september och november 1995. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 127 Tabell 70: Mål 2 — Finland — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) Program och antagandear Total kostnad Strukturstöd 1 Åtaganden (1) 1995 (2) 1 % (2)/(l) Betalningar 1995 (3) % (3)/(2) 199S SPD Finland SVERIGE | 283,0} 69. 2| 31,1| 45%| 15,6| 50% Förslagen för de fem svenska regionerna som omfattas av mål 2 (Ångermanlandskusten, Bergslagen, Blekinge, Fyrstadsregionen och norra Norrlandskusten med en total befolkning på 970 000 invånare) presenterades för kommissionen den 16 juni 1995 och de fem SPD godkändes den 22 november 1995. De omfattar perioden 1995-1999. De fem regionerna utmärker sig genom ett starkt beroende vad gäller traditionella industrier (skogsbruk, gruvindustri, mekanisk industri), dominerade av en eller två stora arbetsgivare på den lokala arbetsmarknaden, en svag företagsamhet, en utflyttningstrend och en åldrande befolkning. Programmen förutser ett totalt bidrag från strukturfonderna på 160 miljoner ecu, där den totala kostnaden är något mer än 800 miljoner ecu. Den huvudsakliga utmaningen som bör tacklas i dessa regioner är att skapa nya arbetstillfällen, för att kompensera för förlusten nyligen i de traditionella industrisektorerna och de förutsedda förlorade arbetstillfällena i den offentliga sektorn. Den viktigaste målsättningen i SPD är att modernisera och diversifiera den regionala ekonomin för att utgöra en stabil bas för skapande av arbetstillfällen i den privata sektorn. De fem programmen inriktar sig på förbättringen av företagsmiljön i de berörda regionerna och kring förstärkningen av de små och medelstora företagen i produktionssektorn och tjänster för företagen. De syftar också till att utveckla turistverksamheter, genom att basera sig på det rika kulturarvet och natursköna områden i dessa regioner. Man uppskattar att genomförandet av programmen kommer att skapa 21 000 nya arbetstillfällen. Tabell 71: Mål 2 — Sverige — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) SPD Total kostnad Totalt Strukturstöd ERUF ESF Ångermanlandskusten Bergslagen Blekinge Fyrstad Norra Norrlandskusten Totalt 89,5 321,4 85,8 145,5 161,0 803,2 18,0 67,0 15,0 24,0 36,0 160,0 14,2 47,5 12,3 19,0 28,7 121,7 Offentligt nationellt bidrag Privat bidrag 3,8 19. 5 2,7 5,0 7,3 38,3 29,5 150,9 33,1 56,0 83,0. 352,5 42,0 103,5 37,7 65,5 42,0 290,7 För att uppnå dessa strategiska målsättningar koncentreras prioriteringarna på utvecklingen av företag och industrier, turismen och de mänskliga resurserna. För att uppmuntra till diversifiering och öka konkurrenskraften hos företagen och deras exportpotential, kommer stöd att gå till rådgivningstjänster, nätverksbyggande och verksamheter inom forskning och utbildning. För att stimulera nyskapande hos de små och medelstora företagen, förutser SPD ett stöd för nätverksbyg gande bland företagen, till samarbete mellan företagen och kunskapspoler och utbildning av perso nal. Insatser kommer också att spridas ut för att attrahera investeringar (omstrukturering och upprensning av industriområden samt marknadsföringsaktiviteter). Slutligen kommer programmen att stödja åtgärder för utveckling av turistverksamheter (exempelvis små infrastrukturer för turism, organisering av kulturella evenemang som värderar det rika arvet i dessa regioner, utveckUng av nya attraktioner). Dessa prioriteringar baserar sig på de horisontella inriktningarna, framförallt utveck- Ungen av informationsteknologier, främjande av jämställdhet mellan män och kvinnor, bevarande av miljön och ökningen av kvalifikationer och kompetenser. 128 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Åtgärder som gynnar miljön: De förutses i varje svenskt SPD och gäller följande: • Renovering och upprensning av övergivna industriområden och strukturer (Bergslagen: ERUF: 3 miljoner ecu, totalkostnad: 16 miljoner ecu), • Stöd till utveckling av produkter som respekterar miljön och introduktion av rena teknologier hos de små och medelstora företagen (Fyrstadsregionen: ERUF: 0,6 miljoner ecu, totalkost nad: 3,6 miljoner ecu), • Stöd för bevarande och underhåll av det nationella arvet (Fyrstadsregionen: ERUF: 1,6 miljoner ecu, totalkostnad: 9,1 miljoner ecu, norra Norrlandskusten: ERUF: 1,8 miljoner ecu, totalkostnad: 8,7 miljoner ecu). De huvudsakliga mottagarna av dessa program kommer att vara de små och medelstora företagen, kandidaterna tiU att skapa företag, kommunerna, olika lokala organisationer och utbildnings- och forskningsinstitutioner. Mål 2: Sverige - programplaneringen 199S-1999 Prioriterade områden Utveckling av företagen (•) Nyskapande, forakning och utveckling (b) Miljon for företagen, turism, lokal utveckling (c) Utbildning, kvalifikationer (d) Teknisk a u i s u ns (e) TOTALT Total Strukturstöd kostnad Totalt ERUF ESF Offentligt nationellt bidrag Privat bidrag (d) 12% 453. 1 86. 7 157. 1 97. 2 9. 1 1034 79. 5 17. 8 13,1 24. 3 4. 6 63. 5 17,8 30. 1 «. 2 3. 4 » 0 ,0 121,7 16 0,0 3 18,1 1. 2 38,3 171,7 39. 8 (9,6 46,9 4. 5 352,5 (c) 201. 9 29,1 33. 7 26,0 0,0 290,7 (b)" 11% Programplaneringen utförs inom ramen för ett partnerskap som inkluderar kommissionen, regerin gen, de lokala och regionala myndigheterna som representerar alla lokala intressen, däri inkluderat arbetsmarknadens parter, genom ett system av förvaltningskommittéer som underordnas en allmän övervakningskommitté för SPD. Det första mötet för dessa fem övervakningskommittéer för SPD höUs i december 1995. Tabell 72: Mål 2 — Sverige — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) Program och antagandear 199S SPD Ångermanlandskusten SPD Bergslagen SPD Blekinge SPD Fyrstadsregionen SPD Norra Norrlandskusten TOTALT 7. 3. Mål 3 och 4 Total kostnad Strukturstöd O) Åtaganden 1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1995 (3) % (3)/(2) 89,5 321,4 85,8 145,5 161,0 803,2 18,0 67,0 15,0 24,0 36,0 160,0 18,0 12,8 15,0 24,0 36,0 105,8 100% 19% 100% 100% 100% 66% 6,2 6,4 5,0 8,2 12,3 38,1 34% 50% 34% 34% 34% 36% Som för de övriga målen utmärktes 1995 av, vad gäller målen 3 och 4, upprättande av SPD i de nya medlemsstaterna genom aktiva partnerskap. Tabell 73: Mål 3 och 4 — Sverige — Indikativ fördelning av anslagen till de nya medlemsstaterna (miljoner ecu) Österrike Finland Sverige Totalt Mål 3 och 4 395. 0 343. 0 520,0 1. 258,0 Mål 3 Mål 4 334,0 258,4 347,0 939,4 61,0 84,6 173,0 318,6 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 129 ÖSTERRIKE De österrikiska SPD för mål 3 och 4 godkändes i juli 1995. De motsvarar ett totalt bidrag från ESF på 395 miljoner ecu och genomförs under arbetsmarknads- och socialministeriets allmänna ansvar, i synnerhet genom intermediären arbetsmarknadsstyrelsen och federala socialtjänster. Programmen omfattar perioden 1995-1999. Mål 3: Programplanering 1995-1999 (ndljoner ecu) Prioriterade områden Stöd för kategorier som har drabbats av strukturomvandlingar (a) Införande av långtidsarbetslösa, äldre människor och personer som hotas av utestängning (b) Integrering av handikappade (c) Hjälp till integrering av unga (d) Främjande av jämnstfllldhet mellan män och kvinnor (e) Teknisk assistans (Q ESF 25,8 113,8 95,2 22,9 61,1 15,2 Totalt 334,0 (f) 5% (a) 8% (e) 18% (d) 7% (C) 29% (b) 33% Mål 3: Under rubriken mål 3 kommer en särskild prioritering att ges åt stödet till befolkningsgrupper som är särskilt drabbade av accelerationen i den ekonomiska utvecklingen till följd av anslutningen till Europeiska unionen. Bidraget från ESF — fullföljande och fördjupande av den österrikiska arbetsmarknadspolitiken — kommer att i huvudsak fokuseras på långtidsarbetslösa, äldre människor och personer som hotas av social utslagning. Ett viktigt stöd kommer att vara att uppmuntra arbetslösa handikappade att återinträda på arbetsmarknaden. Kompletterande åtgärder kommer att slutligen beslutas om för att främja jämställdheten mellan män och kvinnor, såväl som integreringen av unga på arbetsmarknaden. Mål 4: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden Förutseende av trender på arbetsmarknaden och återställning av utbildningsnivån (a) Yrkesutbildning (b) Förbättring och utveckling av utbildningssystemen (c) Teknisk assistans (d) ESF (c) 14% { d) 3% ( 3) 7% 4. 5 46,0 8,4 2,1 61,0 Totalt Mål 4: SPD för mål 4 har som huvudsakligt mål att hjälpa arbetskraften att anpassa sig till den industrieUa utvecklingen och till nya produktionsmetoder. I enlighetet med koncentrationsprincipen inriktas åtgärderna på personalen i små och medelstora företag. De gäller de äldre arbetarna, som saknar utbildning och har föråldriga kvalifikationer, arbetare i nyckelpositioner, tulltjänstemän, deltidsarbetslösa samt säsongsarbetare. Eftersom detta tillvägagångssätt utgör en nyhet i arbetsmar knadspolitiken i Österrike, så kommer ingripandena att utvärderas efter två år och om det är nödvändigt att anpassas och bytas ut. Genomförandet a Y dessa program under 1995 har underlättats av de österrikiska myndigheternas beslut att söka kontakt med initiativtagarna bakom projekten. De sociala och ekonomiska effekterna kommer dock först att kunna ses under 1996. 130 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Tabell 74: Mål 3 och 4 — Österrike — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) Total kostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 (2) % (2)/(l) Betalningar 1995 (3) % (3)/(2) 779,3 171,4 950,6 334,0. 61,0 395,0 64,1 19% 11,7 75,8 19% 19% 32,0 ' 5,9 37,9 50% 50% 50% Program och antagandeår Mål 3 1995 SPD Österrike M âH 1995 " " ^ SPD Österrike TOTALT FINLAND Finland är den första av de nya medlemsstaterna för vilken ESF-programmet godkändes. Det finska SPD för mål 3 och 4 godkändes den 25 juli 1995 och förutser ett totalt stöd från ESF på 343 miljoner ecu. Stödet från ESF motsvarar 7% av de nationella resurserna för åtgärder som gynnar sysselsätt ningen. Eftersom Finland är en av de länder i Europa som har kommit längst inom undervisning, utbildning och arbetsmarknadspolitik, intar åtgärderna och programmen under ESF en viktig plats vad gäller nyskapande åtgärder. Vad gäller genomförandet så har övervakningskommittéer bildats för varje mål, och vart och en av dem har redan träffats. För övrigt har flertalet seminarier, förberedande möten och arbetsgrupper redan organiserats. Bestämmelserna kring uppföljning och utvärdering kommer att färdigställas med de finska myndigheterna, och övervakningskommittéerna kommer att uttala sig under första halvå ret 1996. Det är arbetsmarknadsministern som tillförsäkrar samordningen av ingripanden som utförs under mål 3 och 4. Han koordinerar samtidigt med de relevanta myndigheterna de åtgärder som hänför sig till mänskliga resurser för samtliga mål, och han har ansvaret för utförandet av flertalet horisontella program under ESF. Upprättandet av budgeten och de nationella reglerna tillförsäkrar en stor spridning av de beslutsprocedurer som tillämpas på projekt under ESF. Mål 3: SPD är inriktat på kampen mot arbetslösheten och aktiveringen av den ekonomiska tillväxten genom skapandet av små och medelstora företag. Ca. 97 400 personer bör gynnas av planerade åtgärder under mål 3. Mål 3: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden Väg för återinförande (a) Skapande av arbetstillfällen och utveckling av mänskliga resurser hos små och medelstora företag (b) Ungas behov beträffande arbetstillfällen (c) Åtgärder för Aland (d) Teknisk assistans (e) Totalt| ESF 110,0 61,5 82,2 0,8 3,9 258,4 (c) 32% 42% (b) 24% I början av 1995 skyndade de finska myndigheterna på lanseringen av programmet genom att införa ett "förfarande för förstaprioritering". Utarbetandet av nya arbetsmetoder och praktiska modeller, den administrativa proceduren och genomförandet av nödvändiga hjälpmedel hade tagit mer tid än vad som hade förutsetts. Projektunderlagen var flest till antalet i slutet av hösten. Totalt startade 204 projekt under 1995. Sammanställningen för 1995 kan sägas vara tillfredsställande om man tar i beräkning de inneboende svårigheterna under det första året. Mål 4: Mål 4 kommer att erhålla ett totalt bidrag på 84,6 miljoner ecu för perioden 1995-1999. Det innehåller tre prioriterade områden och bör gynna 34 500 människor. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 131 Mål 4: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden Förutseende av utvecklingar i yrkeslivet (a) Utbildning och omskolning, yrkesvägledning och rådgivning (b) Utveckling av kunskap och nyskapande nätverk (c) Åtgärder för Aland (d) Teknisk assistans (e) ^ ESF 7,6 47,5 25,5 0,2 3,8 84,6 Totalt (d) o. 2%<e) 4% <aV 9% (c) 30% (b) 57% Starten av programmet för mål 4 gick snabbare än planerat och snabbare än för merparten av medlemsstaterna. Det enda problemet finns i koncentrationen av finansiering och projekt kring ett fåtal åtgärder, särskilt åtgärden för utveckling av praktiska kunskaper hos personalen, den viktigaste i SPD och den enda som har startat fullt ut. De andra åtgärderna återfinns ännu enbart i ett fåtal projekt. Totalt startade 81 projekt under 1995. Tabell 75: Mål 3 och 4 — Finland — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) Program och antagandeår Måfav/ ;^vi>v 1995 SPD Finland Total kostnad Strukturstöd (1) ' '" * * *. Åtaganden 1995 (2) * ' ^' •*- ' > % (2)/(l) 926,0 258,4 60,3 • • o ~ y * x ». , *s ^ % ' -. ' - ; -, M åK 1995 SPD Finland TOTALT 301,5 L227. 5 84^6 343,0 14,8 75,2 SVERIGE Mål 3: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden Integrering av unga på arbetsmarknaden (a) Kamp mot långtidsarbetslösheten (b) Tillträde på arbetsmarknaden för peroncr som riskerar utestängning (c) Teknisk assistans (d) ESF 96,6 173. 1 63,3 14,0 Betalningar 1995 (3) ' * - OJ /o (3)/(2) - '* 30,2 50% 7,4 37,6 50% 50% • 23% ; x. 18% 22% (d) 4% (c) 18% (a) 28% Totalt 347,0 (b) 50% Mål 3: Sverige presenterade i april 1995 sitt SPD för mål 3 för kommissionen, som godkände SPD den 6 december 1995. Dess genomförande startade först under 1996 men det överenskoms att bidraget betalas ut från ESF retroaktivt till projekt som omfattas och startades efter den 1 juli 1995. Delfinansieringen från ESF kommer att koncentreras på de mest effektiva och nyskapande åtgärder na för tillträde för personer som hotas mest av utslagning på arbetsmarknaden. Ca. 150 000 personer bör dra nytta av programmet under mål 3 mellan 1995 och 1999. Mål 4: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden Förutseende, planering och utveckling (a) Kompetenshöjning, yrkesvägledning och rådgivning (b) Strukturer för samarbete och överföring, nätverk (c) Teknisk assistans (d) ESF 26,0 112,4 26,0 Totalt 173,0 (c) 15% (d) 5% (a) 15% 132 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Mål 4: SPD för mål 4 presenterades för kommissionen av de svenska myndigheterna i april 1995, men godkändes först i februari 1996. Till följd av detta så kommer finansieringen från ESF att endast ges till projekt som startas under perioden 1996-1999. Programmet kommer huvudsakligen att fokusera på nyskapande anpassningsåtgärder som riktar sig till personer i små och medelstora företag med färre än 50 personer. SPD utgör en sammanhängande helhet där varje åtgärd leder till eUer öppnar dörren för en annan. Det makroekonomiska planerandet dubbleras i både planerande och fastställande av företagens yrkesbehov. Detta tillvägagångssätt omfattar utarbetandet av indivi duella företagsplaner, kontinuerlig utbildning av yrkesgrupper och — den viktigaste åtgärden — öka värdet på personalens kompetenser samt framförallt kompetenserna hos arbetare som hotas av uppsägning. En sista åtgärd främjar inrättandet av nätverk mellan arbetare, företag och övergångs- strukturer. Notera att en del som är maximerad till 15% av medlen som är avsatt för de viktigaste åtgärderna kommer att vara reserverad för projekt som på kommunal eller landskapsnivå vänder sig till personalen i de små och medelstora företagen inom den offentliga vårdsektorn. För övrigt är omsorgen för jämställdhet mellan män och kvinnor underliggande i samtliga åtgärder. Det totala antalet mottagare kommer att vara omkring 240 000 under perioden 1996-1999. Tabell 76: Mål 3 — Sverige — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) Program och antagandeår MW3; :^- 1995 ' * , :. ' Total kostnad Strukturstöd 0) Åtaganden 1995 (2) % (2)/(l) Betalningar 1995 (3) % (3)/(2) - ' - SPD Sverige • 771,0 347,0 73,0 21% 36,5 50% 7. 4. Mål 5a Mål 5a jordbruk Bestämmelserna kring genomförande av utbetalningarna för de nya medlemsstaterna under mål 5a jordbruk, utanför de områden som omfattas av mål 1, 5b och 6 såväl som prioriteringarna i förhållande till verksamhetsområden, kategorier av jordbrukare och områden, godkändes under 1995. Tabell 77: Mål 5a jordbruk — Genomförandeprognos 1995-1999 (miljoner ecu) Österrike Finland Sverige Totalt. Totalt 385,8 331,0 90,1 806,9 Produktion Saluföring och bearbetning Produktion Saluföring och bearbetning Produktion Saluföring och bearbetning Produktion Saluföring och bearbetning 323,5 62,3 287,9 43,1 67,2 22,9 678,6 1283 % 84% 16% 87% 13% 75% 25% 84% 16% Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 133 Mål 5a jordbruk — valen i medlemsstaterna, 1995-1999 Österrike (012% ( a ) l 1% (b) 3% (C) 27% (f) 7% \ _. Finland (a) 1 2% (b) 0. 9% (e) 57% (d)i% (e 66% (e) 78% • Investeringar i förelag (a) • Bearbetning och saluföring (c) O Producentsammanslutningar (b) O Utbildning och stödtjänster (d) DBergsområden och mindre gynnade områden (e) D Unga jordbrukare (0 Mål 5a fiske Efter förberedelserna som startade 1994 har de tre programmen för Sverige, Finland och Österrike under mål 5a fiske för perioden 1995-1999 godkänts under 1995. För Sverige och Finland så innehåller SPD för mål 6 också en rubrik "fiske". Tabell 78: Mål Sa fiske — prioriterade SPD-åtgärder (miljoner ecu) Ändring och omställning av fiskeansträngningar Andra åtgärder för fiskeflottan Förnyelse och modernisering av flottan Vattenbruk Skyddade marina områden Hamnutrustningar Bearbetning och saluföring av produkter Marknadsföring av produkter Socioekonomiska åtgärder Andra åtgärder Österrike Finland Sverige Strukturstöd 4,1 2,4 6,0 0,5 1,0 6. 5 2,2 pm 0,3 23,0 4,0 12,0 5,1 1,9 2,2 9,0 2,2 pm 3,6 40,0 1. 05 0,87 0,04 pm 2,0 8,1 0,0 14,4 12,2 2,4 3,2 16,4 4,4 pm 3,9 65,0 Totalt (1) Dessa iigärdcr kan introduceras av medlemsstaterna eAer ändring av förordning (EC) nr 3699/93 under 1995. Beloppet för dess* åtgärder skall bestämmas inom den totala finansiela ramen. Tabell 79: Mål 5a fiske — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) Program och antagandeår Total kostnad Strukturstöd O) Åtaganden 1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1995 (3) (3)/(2) 1995 SPD Österrike SPD Finland SPD Sverige ÖSTERRIKE 22,5 81,9 115,9 220,3 2,0 23,0 40,0 65,0 2,0 23,0 40,0 65,0 100% 100% 100% 100% 0,2 6,9 12,0 19,1 10% 30% 30% 29% Totalt SPD för mål 5a fiske (utanför mål 1-områden) godkändes den 26 juli 1995 och förutser ett belopp från FFU på 2 miljoner ecu för perioden 1995-1999. Det gäller huvudsakligen sektorerna vattenbruk samt förädling och saluföring av produkter. Ett första möte i övervakningskommittén hölls i oktober 1995 under vilket den interna förordningen för kommittén och urvalskriterierna för projekten fastställdes. De österrikiska myndigheterna hade redan då påbörjat de första åtgärderna för genom förandet av programmet. 134 FINLAND Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 SPD för mål 5a i Finland omfattar samtliga åtgärder som gynnar fisket utanför mål 6-områden. Den indikativa finansieringsplanen förutser en total investering på 82 miljoner ecu för perioden 1995- 1999, varav 23 miljoner ecu är bidrag från FFU. Programmet godkändes den 28 juli 1995 och innehåller åtta olika slags ingripanden, i synnerhet ändringen på fiskesatsningarna, modernisering av flottan, akvakultur och förädling av produkter. Det första mötet i övervakningskommittén, vars medlemmar är fem representanter från olika fiskeriorganisationer, hölls i december 1995. Även om ett litet antal projekt redan hade godkänts så är metoden för ingripande genom planering ny och det kommer att behövas en viss tid för de finska myndigheterna och övervakningskommittén att anpassa procedurer och kontrollera genomförandet av programmet. SVERIGE Det svenska programmet för mål 5a fiske utanför mål 6-områden godkändes den 8 november 1995. Bidraget från FFU till programmet är 40 miljoner ecu och dess huvudsakliga målsättning är att följa med ändringen och moderniseringen av fiskeflottan, såväl som den kvalitativa och kvantitativa utvecklingen av förädlingsindustrin. Övervakningskommittén, som kommer att ansvara för åtgärder na under mål 5a för hela landet, däri inbegripet mål 6-områden förutom de finansiella frågorna, höll sitt konstituerande möte i december 1995. Vid detta möte godkändes urvalskriterierna för projekten, vilket har möjliggjort att programmet kunnat starta i början av 1996. 7. 5. Mål 5b Innan SPD för mål 5b godkändes har förhandsbedömningar av programmen för mål 5b genomförts för de tre nya medlemsstaterna. De inriktar sig på ett program för Finlands fastland som omfattar 14 områden och ett program för Åland, 7 program för Österrike och 5 program för Sverige. Målsättnin gen bakom dessa utvärderingar var att möjliggöra för kommissionen att bättre lära känna behoven i dessa regioner, deras potentialer och utvecklingsprioriteringar för jordbruket och landsbygden. Bidraget från utvärderingarna har framförallt inriktat sig på följande punkter, nämligen en tydligare definition av programstrategin och kvantifieringen av målen, i synnerhet vad beträffar avkastningen och sysselsättningen, en respekt för regionaliseringsprincipen, framförallt för Finlands fastland där ett enda program presenterades för samtliga mål 5b-regioner, fastställande av fysiska indikatorer samt indikatorer för prestanda, mätning av inverkan på landsbygdsområden av effekterna från tillämpningen av en gemensam jordbrukspolitik. Dessa studier har dessutom varit ett användbart instrument för kommissionens tjänster under förhandlingen av programmen. Tabell 80: Mål 5b — SPD antagna under 1995 i de nya medlemsstaterna (miljoner ecu) Medel mss ta t/Region Österrike Kärnten Nieder-Österreich Ober-Österreich Salzburg Steiermark Tyrolen Vorarlberg Finland Finlandfostlandet Åland Total kostnad 2. 679,9 404,8 762,7 539,3 104,3 629,1 181,3 58. 3 624,1 613,8 10,3 3. 304,0 Struktur stöd 411,0 58,0 111,6 98,5 16,0 85,3 34,4 7,2 194,0 191,4 2,6 605,0 100% EUGFJ 164,2 20. 9 44,6 41,3 6,4 34,1 13,8 3,1 66,7 65,5 1,2 230,9 38% ERUF ESF 175,0 28,9 46,7 41,3 7,0 34,1 13,8 3,1 94,5 93,4 1,2 269,5 45% 71,8 8,2 20,3 15,9 2,6 17,1 6,9 1. 0 32,8 32,5 0,3 104,6 17% Totalt % Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 135 ÖSTERRIKE Befolkning (1000 inv) Yta (km2) 7 SPD 2. 276 50. 040 miljoner ecu Totalt 411,0 (e) Genomsnitt per SPD Fördelning mellan fonder EUGFJ ERUF ESF 58,7 164,2 175. 0 71,8 (d) 17% ( 9> 1% ( a) 2 8% Q Diversifiering och utveckling av jordbruk och skogsbruk (•) O Diversifiering och utveckling av sektorer utanför jordbruket (b) • Miljöskydd <c) DTurism (d) • Lokal utveckling av byar (c) (C) 8% ( b) 28% O Mänskliga resurser (0 • Teknisk assistans (g) Kommissionen godkände i början på året förteckningen över österrikiska mål 5b-områden, på samma sätt som gemenskapsbidragens belopp, dvs. 411 miljoner ecu för perioden 1995-1999. De 7 SPD godkändes den 4 december 1995. Dessa program bestämmer prioriteringen av jordbrukets diversifiering såväl som stödet till små och medelstora företag. De påtalar betydelsen av en insats från privata investerare. Ansvaret för deras genomförande är anförtrott åt länderna. Vad gäller utbetalningarna under 1995 har kommissionen bundit upp 19% och betalat ut 9% av gemenskapens planerade anslag för hela perioden. Tabell 81: Mål 5b — Österrike — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) Program och antagandeår Total kostnad Strukturstöd O) Åtaganden 1995 (2) % (2)/(l) Betalningar 1995 (3) % (3)/(2) 1995 SPD Kamlen SPD Nieder-Österreich SPD Ober-Österreich SPD Salzburg SPD Steiermark SPD Tyrolen SPD Vorarlberg TOTALT 404. 8 762,7 539,3 104,3 629,1 181,3 58,3 2. 679,9 58,0 111,6 98,5 16,0 85,3 34,4 7. 2 411,0 FINLAND Befolkning (1000 inv) Yta (km1) I | miljoner ecu 1. 094 95. 219 2 SPD Totalt] Genomsnitt per SPD Fördelning mellan fonder " EUGFJ I ERUF ESFJ Î HÔ 97,0 66/7 94. 5 32£ 11,0 21,2 18. 9 3,1 16,2 6,6 1,4 78,3 (g) i* ( b) 41%. 19% 19% 19% 19% 19% 19% 19% 19% 5,5 10,6 9,4 1,5 8. 1 3,3 0,7 39,2 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% O Diversifier ing och utveckling av jordbruk och skogsbruk (a) O Diversifiering och utveckling av sektorer ulanlor jordbruket (b) • Miljöskydd (c) OTurisrn (d) • Lokal utveckling av byar (e) • Mänskliga resurser (0 • Teknisk assistans (g) Avgränsningen av mål 5b-områden i Finland och beloppen som anslås från gemenskapen, 194 miljoner ecu för perioden 1995-1999, godkändes av kommissionen i januari och februari 1995. Utkasten till SPD hade redan presenterats av de finska myndigheterna den 8 mars 1995 och kommissionen godkände de två programmen den 13 november 1995. Varje program har utformats för att ta med de geografiska och socioekonomiska dragen för varje område som berörs, där ett program planeras för Åland och de övriga för fastlandet (de senare programmen innehåller 14 136 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 regionala rubriker). Den första prioriteringen av programmen gäller stödet till små och medelstora företag. Den andra syftar till diversifiering av jordbruket och skogsbruket. För Åland utgör turismen den viktigaste utvecklingsinriktningen. Ansvaret för genomförandet har anförtrotts på regional nivå åt "regionala råd" och på nationell nivå åt Inrikesministeriet. Övervakningskommittéerna upprättades den 11 och 13 december 1995, medan kommissionen under 1995 har fortsatt att binda upp 17% och betala ut 8% av gemenskapens planerade anslag för hela perioden för dessa två SPD. Tabell 82: Mål 5b — Finland — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) Program och antagandeir Total kostnad Strukturstöd 0) Åtaganden 1995 (2) % (2)/(l) Betalningar 1995 (3) % (3)/(2) 1995 SPD Finlandfastlandet SPD Aland TOTALT 613. 8 10,3 624,0 191,4 2,6 194,0 30,5 2,3 32,8 16% 89% 17% 15,2 0,7 15,9 50% 30% 49% SVERIGE Befolkning (1000 inv) Yta (km2) j J miljoner ecu 754 52. 746 TSPD Totalt I Genomsnitt per SPD [ 138,0 27,6 (0 2 1% (9) 2% (a) 17% (c) 5% (b) 38S • Diversifiering och utveckling av- jordbruk och skogsbruk (a) B Diversifiering och utveckling av sektorer utanför jordbruket (b) • Miljöskydd (c) •Turism (d) • Lokal utveckling av byar (e) • Mänskliga resurser (0 •Teknisk assistans (g) Valet av svenska mål 5b-områden slutfördes av kommissionen den 18 april 1995. Dessa områden har särdraget att ha en mycket låg befolkningstäthet (14 invånare/km2). Det handlar om tre områden på fastlandet (Sydöstra Sverige och Västerbotten/Gävle/Dalarna, ett område med mycket skog och har en mycket utspridd befolkning, västra Sverige, som karaktäriseras av en åldrande befolkning och en kontinuerlig utflyttning av unga människor) och två öområden (Skärgården, ögrupp med 300 bebodda öar som lider av isolering, en äldre befolkning och en utflyttning av unga människor, samt ön Gotland, den största ön i Sverige vars lokala produktion är isolerad från viktiga marknader men vars kulturarv och exceptionella natur kan värdesättas). Fördelningen av bidrag beslutades av kommissionen den 22 mars 1995 och inriktar sig på 138 miljoner ecu för perioden 1995-1999. De fem SPD presenterades för kommissionen under 1995 och bör slutföras under 1996. Sjunde ursrapporten — Strukturfonderna 1995 137 B. ÖVRIGA ÅTGÄRDER 1. Gemenskapsinitiativ 1. 1. Inledning Ett inledande år för programmen Året 1995 har huvudsakligen utmärkts av godkännandet av merparten av programmen och av förslaget om fördelning av budgetreserven för initiativen. Totalt har 263 program godkänts av kommissionen under 1995, eller ca. två tredjedelar av de 401 program som de femton medlemsstater na har lämnat in. Detta motsvarar 81% (9,540 miljarder ecu) av det ursprungliga totalbeloppet som hade anslagits för tolv medlemsstater för perioden 1994-1999 (11,729 miljarder ecu) och 42% (157,7 miljoner ecu) av det anslagna beloppet för de tre nya medlemsstaterna för perioden 1995-1999 (376 miljoner ecu). Av samtliga program är 45 program avsedda för de tre nya medlemsstaterna (14 program under INTERREG och 31 övriga program). Fördelningen per initiativ för de nya medlems staterna beslutades först i april 1995, där endast åtta gemenskapsinitiativ godkändes 19951. Tabell 83: Antal presenterade och antagna program under 1995 B OK 0 EL E F IRL 1 L N P UK EUR 12 AT Fl SE EUR IS Inttrrcg/ Rcgen Peace Totalt ADAPT (A) fl» 2 Employment LEADER PESCA PME REGIS (A) (B) (A) (B) (A) (B) (A) (B) (A) (B) RECI1AR (B) (A) 2 2 KONVER (A) w 3 • 1 3 1 RESIDER (A) (B) R E T E X- (A) (B) URBAN Totalt (A) (B) (A) (B) 2 2 2 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 2 14 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 2 14 1 1 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 1 ! 3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 1 1 3 0 0 0 0 0 0 0 4 4 M 1 17 20 1 21 1 4 1 5 0 0 13 1 17 II 1 12 1 4 1 5 90 66 8 2 2 1 0 0 102 67 6 2 1 16 1 1 3 1 1 1 1 1 i 1 0 9 1 0 3 1 0 0 1 1 4 • • - 1 1 - • " 1 4 • - 1 1 6 • 3 29 1 34 21 1 2 1 0 0 0 7 1 1 7 2 • 1 8 6 1 0 6 2 1 8 26 0 16 13 1 1 1 0 17 17 1 I 1 1 1 0 C 0 t 1 9 1 1 7 1 1 1 0 3 8 1 0 5 0 0 1 0 2 2 t 1 1 1 1 2. 1 1 2 1 4 1 0 1 0 2 1 0 2 3 1 10. 1 1 8 1 1 1 2 1 10 40 1 1 1 2 1 8 1 1 0 0 0 1 2 1 1 20 " 13 5 81 8 25 69 5 31 6 12 8 37 3 62 8 20 46 3 18 3 11 7 26 18 307 220 1 0 0 15 8 8 4 2 2 44 37 26 1 19 0 20 1 12 0 1 45 0 37 27 19 21 12 43 19 338 228 62 1 34 1 0 0 0 0 0 1 C 1 • 1 0 1 4 0 0 4 • 4 17 17 38 21 6 3 30 26 17 17 3 3 102 «7 • 6 38 21 6 3 30 26 45 37 27 19 21 12 43 19 401 263 (A) Föreslagna program 1995 (B) Antagna program 1995 * Däri inkluderat de program som antogs 1993 och ändrades 1995 Proceduren för godkännande av program har varit långsam. Antalet initiativ (13) och program som härrör från dem (cirka 400) för samtliga strukturfonder, där anledningen till att proceduren bromsades upp i början berodde till viss del på att vissa medlemsstater lämnade in regionvisa program. Detta har förstärkts av kommissionens omsorg att godkänna program av hög kvalitet, som överensstämmer med gemenskapsinitiativen och som på så sätt skiljer dem från GSR/SPD. Dessa olika initiativ syftar till: • Att genomföra åtgärder av experimentellt slag och som kan överföras mellan regionerna i en medlemsstat och från en medlemsstat till en annan (erfarenhetsutbyte, bästa tillgängliga metoder), ' Se punkt 1. 3. Gemenskapsinitiativen i de nya medlemsstaterna. 1 38 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 • och att göra de ledda åtgärderna mer synliga på plats och att tydligt visa upp det intresse som unionen har för de svaga målgrupperna (som vid behandlingen av stadsfrågor eller jämställdhet) eller av känsliga teman (som omställningen och omstruktureringen av industriella regioner på tillbakagång). Gemenskapsinitiativ och miljön: Hänsynstagandet till miljön i gemenskapsinitiativen är ett återkommande tema, som prioriterade åtgärder i sin helhet eller som en styrka för utvecklingen och nyskapandet på lokal eller regional nivå. Detta hänsynstagande är inte nytt då ENV1REG startades redan 1990, med 580 miljoner ecu avsedda för de minst utvecklade kustområdena och som gällde vattenrening och avfallshantering, hantering av nedskräpning och skydd av områdenas biotoper1. Sedan 1994 är åtgärder som finansierats under ENVIREG inkluderade i GSR och SPD, vilket är ett tecken på det nya systematiska hänsynstagandet till miljön i strukturella åtgärder. Den "andra generationen" gemenskapsinitiativ inkluderar också denna dimension. Om det är svårt att uppskatta de belopp som har avsatts speciellt för miljön inom gemenskapsinitiativen under perioden 1994-1999, så förutser merparten av dem nya och integrerade åtgärder som gäller miljön. Gemenskapsinitiativen som gäller industriell omställning, RECHAR, RESIDER, RETEX och KONVER, syftar särskilt till återställande och återanvändning av gamla byggnader — inom gruvindustrin, stålindustrin, textilindustrin eller den militära industrin — / svårt nedgångna industriområden*. Stadsmiljön utgör en av de grundläggande inriktningarna för godkända pro gram inom URBAN. På samma sätt som för landsbygdsmiljön är LEADER särskilt inriktat på förbättringen av livet på landsbygden och främjar integrerade åtgärder för restauration av platser och byar. REGIS planerar på ett särskilt sätt åtgärder inom mycket avlägsna regioner, såsom skötseln av kustområden, behandling av förorenat vatten och stads- och industriavfall, eller vidare förhindrandet av naturkatastrofer. Under SME är ett av de prioriterade områdena stödet för hänsyn till miljön och en rationell energianvändning hos små och medelstora företag, särskilt genom att utveckla teknologier och produktionsprocesser som inte förorenar. Slutligen möjliggör INTERREGIIfinansiering av en rad samarbetsåtgårder över gränserna tillsammans med rationell användning av naturtillgångar, åtgärder som gäller gemensam skötsel av naturreservat, utveckling av förnybara energikällor, gemensam utveckling av infrastrukturenför vattenrening, förebyggan de och kontroll av miljöutsläpp, bortforsling av avfall och övervakning av miljönormer i nya industrier i gränsområden. Delen REGEN möjliggör förverkligandet av energinät, uttrycklig prioritering av åtgärder för introduktion av naturgas som tillåter en minskning av utsläpp i samband med energiförbrukningen. Förslag till fördelning av budgetreserven för 1995 Den 4 oktober godkände kommissionen ett förslag till fördelning av reserven för gemenskapsinitiati ven (1,665 miljarder ecu) för perioden fram till slutet av 1999. Denna reserv motsvarar dels ett belopp, som är disponibelt efter ett tidigare godkännande från 1994 av riktlinjerna för de 13 gemenskapsinitiativen för de tolv medlemsstaterna, och dels av några finansiella justeringar som tillkom däremellan. Den 2 november 1995 föreslog kommissionen också förändringar i inriktningar na av URBAN, EMPLOYMENT (delen "Integra") och ADAPT (delen "Bis") och ett nytt initiativ INTERREG II C. 2 Se kapitel IV. C. Utvärdering av gemenskapsinitiativen. 1 För mer detaljer, se längre fram beskrivningen av godkända program under 1995. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 139 Tabell 84: Sammanfattning av kommissionens beslut angående gemenskapsinitiativen under 1994-1995 (miljoner ecu) Datum juillet 1994 Oktober 1994 décembre 1994 avril 1995 Maj 1995 Januari 1995 Oktober 1995 Beslut Belopp (1994 års priser) Belopp (1995 års priser) - Totalt belopp för gemenskapsinitiativen (9%) - Belopp för 13 gemenskapsinitiativ (fördelning per medlemsstat för 9 gemenskapsinitiativ) (fördelning per tema för 4 "industriella" gemenskapsinitiativ) (justering av RETEX) Som resultat därav: tillgänglig resery för gemenskapsinitiativ - Justering för Spanien, Irland, Norge och Förenade Kungariket Som resultat därav: tillgänglig reserv för gemenskapsinitiativ - Justering per medlemsstat för Rechar, Résider, Retex - Tilläggsfördelning till Résider Luxemburg Som resultat därav: tillgänglig reserv för gemenskapsinitiativ - Fördelning per medlemsstat av Konver - Fördelning för Spanien Som resultat därav: tillgänglig reserv för gemenskapsinitiativ - Rådets förordning Textil Portugal (1) Som resultat därav: tillgänglig reserv för gemenskapsinitiativ - Fördelning till Peace Som resultat därav: tillgänglig reserv för gemenskapsinitiativ • Reserv för nya medlemsstater Som resultat därav: tillgänglig reserv för gemenskapsinitiativ • Förslag till fördelning mellan gemenskapsinitiativen och medlemsstaterna av reserven (12 medlemsstaterna) - Förslag till fördelning mellan gemenskapsinitiativen och medlcmstatema av reserven (3 medlemsstater) Som resultat därav: tillgänglig reserv för gemenskapsinitiativ 13. 467,0 -11. 872,5 (9. 950,5) (1. 916,8) (5. 2) 1. 594,5 -250,0 1. 344,5 (1. 416,8) -5,1 1. 339,4 (500,0) -50,0 1. 289,4 +400,0 1. 689,4 -98,4 1. 591,0 1. 613,7 51,3 1. 665,0 -1. 613,7 -51. 3 0,0 (1) Programmet Textilbeklädnadf i Portugal, som ursprungligen beslutades 1993 av kommissionen som gemenskapsinitiativ för att stödja denna sektor i Portugal, har överförts under 1994 till Rubrik 3 om finansicla framtidsutsikter och utgör en särskild överföring har medfört att motsvarande belopp har återinförts i reserven för gemenskapsinitiativen. Detta program under 1995, pi rådsförordning. Denna motsvarande budgetpost, har haft ett åtagande på 80 miljoner ecu och utbetalningar på 40 miljoner ecu. Förslaget till fördelning av detta belopp har styrts av omsorgen att koncentrera sig på vissa teman, nämhgen industriella omstruktureringar, mänskliga resurser, stads- och landsbygdsutveckling samt fysisk planering, vilket motsvarar Europaparlamentets önskemål. Hänsyn har också tagits till de inriktningar som fastställdes vid toppmötet i Edinburg samt till de avsatta medlen för mål 1. Fördelningen av reserven på de tre inriktningarna ser ut på följande sätt: • Inriktningen " industriella omstruktureringar" syftar till en diversifiering av regioner som är starkt beroende av sektorerna textil/beklädnad, kol, stål eller upprustningsindustrin. I detta samman hang har kommissionen föreslagit att förstärka vart och ett av fyra initiativ (RETEX, RECHAR, RESIDER och KONVER) och att förlänga dem till 1999. • Inriktningen "mänskliga resurser" syftar till att bidra — till utvecklingen av arbetstillfällen genom förstärkningen av gemenskapsinitiativen EMPLOY MENT, ADAPT, KONVER, RECHAR, RESIDER, RETEX, URBAN, LEADER och PES- CA, — förstärkningen av åtgärder som främjar jämställdhet genom dels delen "Now" i EMPLOY MENT och förändringar i inriktningen hos URBAN, och dels förstärkningen av åtgärder som främjar anställning av yngre personer genom delen "Youthstart" i EMPLOYMENT, — kampen mot social utslagning, däri inbegripet kampen mot racism och främlingshat genom den nya delen " Integra" i EMPLOYMENT, — till den yrkesverksamma befolkningens anpassning till informationssamhället, tack vare att en kompletterande grupp åtgärder inkluderas (ADAPT "Bis"), 140 ^ Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 • Inriktningen " stads- och landsbygdsutveckling samt fysisk planering" har ett tvåfaldigt syfte: — Förstärka åtgärder som gynnar städer, särskilt medelstora städer (en förändring i det hänseen det har planerats av inriktningarna för initiativet URBAN, och en budget om 140 miljoner ecu kommer att anslås), där tyngdpunkten alltjämt bibehålls på landsbygdsutvecklingen (230 miljoner ecu ytterligare till LEADER II), — Nytt samarbete av transnationell art för vilken kommissionen har föreslagit att ett nytt initiativ antas: INTERREG II " C ". Förstärkningen av URBAN: Kommissionen har föreslagit att tyngdpunkten läggs på medelstora städer såväl som på prioriterade stadsteman, såsom långtidsarbetslöshet, jämställdhet mellan män och kvinnor och stadsmiljö. En ny del INTERREG II "C" (415 miljoner ecu): Detta nya initiativ är uteslutande avsett för europeisk fysisk planering och skiljer sig en aning från samarbetet över gränserna som stöddes av den första delen av INTERREG. Storleken på de berörda områdena visar på detta, då det här handlar om ett samarbete mellan länderna (och inte Över gränserna) över stora områden och som berör området mer på djupet än vad endast gränsområden gör och endast frågor kring fysisk planering. Tre aspekter kan urskiljas, nämligen de allmänna åtgärderna för samarbete mellan länderna inom fysisk planering, förebyggande av översvämningar genom samarbete mellan länderna samt kampen mot torkan. Den första aspekten föreslår ett globalt tillvägagångssätt, medan de andra gäller mer speciella behov. Det väsentliga är att ge medlemsstaterna och regionerna en ny impuls för att tillsammans definiera en strategi som leder till att garantera en harmonisk utveckling — dvs. en balanserad fördelning av ekonomiska verksamheter och mänskliga resurser — i de stora gemensam ma nationella områdena, såväl som att genomföra konkreta åtgärder parallellt för detta ändamål. Dessa stora områden kan exempelvis vara kring Östersjön, Alperna, Medelhavet, Atlantkusten. På så sätt kommer det att vara möjligt att visa i konkreta termer på ett mervärde av ett sådant samarbete mellan länderna. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 141 INTERREG IIC och miljön: fysisk planering och vattenhantering Rapporten Europe 2000+ har visat på det rådande sambandet som finns mellan skyddet av naturtillgångar och den fysiska planeringen, dvs. den geografiska fördelningen av verksamheter. Den fysiska planeringen är i sfälva verket ett av de viktigaste områdena vad gäller bevarande, skydd och förbättring av milfön, såväl som det kloka och rationella användandet av naturtillgång ar. Artikel 130 s ifördraget refererar för övrigt till detta. Speciellt för vattentillgångarna är att dessa tillgångar är mycket ojämt fördelade över gemenskapens yta, vilket har ofrånkomliga konseRvenser på verksamheterna för de regioner som saknar dessa resurser. På samma sätt har lokaliseringen och/eller koncentrationen av ekonomiska verksamheter påverkat, och vissa fall allvarligt, underjordiska reservoarer och flodområden, och nödvändigheten för ett samarbete mellan länderna har uppkommit för att mynna ut i ett gemensamt utnyttjande. Vad gäller havsvatten, och särskilt i kustområdena, så uppenbaras också behovet av ett globall och integrerat territorialt angreppssätt för att bevara såväl utvecklingen som naturtillgångarna i dessa områden. För att bidra till genomförandet av gemensamma tillvägagångssätt mellan länderna på dessa områden har kommissionen förberett ett förslag till ny del i initiativet INTERREG II under 1995. Målsättningarna för INTERREG II C finns uttryckligen inom strävandet efter hållbara utveck lingsstrategier och i strävandet efter en justering avfördelningen av verksamheter inom gemenska pen. Denna målsättning kommer att innehålla tre delar: • Samarbete mellan länderna kring åtgärder för fysisk planering, som bör vara sammanhängan de med den hållbara utvecklingen i den berörda transnationella regionen, och som i synnerhet genomförs via en identifiering av känsliga zoner på miljöområdet och av en förbättring av den territoriala påverkan från gemenskapspolitiken (i synnerhet transporter), • Förebyggande av översvämningar genom samarbete mellan länderna, som framförallt kommer att ta formen av gemensamma planer för skötseln av flodområden och förebyggande åtgärder mot översvämningar, • Kampen mot torkan, genom hållbara territoriella utvecklingsåtgärder som begränsar en alltför hög vattenförbrukning och främjar en rationell fördelning av vattenresurserna. Vad beträffar kustområdena har kommissionen under 1995 lagt fram ett meddelande i samband med detta*. Vart och ett av de teman som nämns ovan — industriella omstruktureringar, mänskliga resurser, stads- och landsbygdsutveckling samt fysisk planering — har fördelats per initiativ och medlemsstat i enlighet med artikel 12 i förordningen om strukturfonder och enligt de kriterier om ursprunglig fördelning av samtliga gemenskapsinitiativ från 1994. Tabell 85: Fördelning av reserven per initiativ, föreslagna av kommissionen 1995 (miljoner ecu) Industriell initiativ: Retex Rechar Résider Konver Employment Adapt-Bis InterreglIC Samarbete mellan länderna Torka Översvämningar Urban Leader Pesca TOTALT 380,0 45,0 45,0 45,0 245,0 100,0 170,0 415,0 100,0 150,0 165,0 140,0 230,0 30,0 L66S,0" I 4 Se kapitel I. B. 2 Nyskapande åtgärder och teknisk assistans. 142 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Detta förslag till fördelning av reserven presenterades för Europaparlamentet den 17 oktober 1995 och för förvaltningskommittén för gemenskapsinitiativen under ett första informationsmöte den 12 december 1995s. Det skall utgöra basen för ett formellt beslut från kommissionen i början av 19966. 1995 i programplanering 1994-1997/19991 Tabell 86: Gemenskapsinitiativ — 1995 i programplanering 1994-1997/1999 (miljoner ecu) | ADAPT | Employment | LEADER | PESCA | SME | REGIS | KEC1IAK| KONVER|RESII)ER| R E T E X -1 UUI1AN j l N T E R K E G" | Totalt 1. 402. 0 1. 402,3 I00V. 265. 1 19% 132. 6 9% EUR 12 Programlagi (1994 1rs priser) Anlaget % anlaget Åtaganden 1994-1995 V. av anslagen Utbetalningar 1994-1995 % av anslagen EUR3 Programlagi (1994 års priser) Antaget V, antaget Åtaganden 1994-1995 % av anslagen Utbetalningar 1994-1995 % av anslagen • Däri inbegripet n. lvcrk •• Inkluderar endast bidrag under perioden 1994-1997 • •• pari inbegripet Peace 42. 5 42,5 100% 42. 5 100% 20,0 47% 1. 452,0 1. 451. 3 100% 236. 0 16% 117,8 8% 1. 447. 0 • 1. 243,6' 86% 466,8 • 38% 132. 4 • 11% 257,0 • 253,0 • 98% 53,1 • 2 1% 17,2 • 7% 1. 027,0 • 491. 3 • 48% 203,5 • 4 1% 67,7 • 14% 72,9 72,9 100% 72. 9 100% 36,4 50% 62. 1 2. 6 4% 2,0 78% • 0. 3 13% 6. 5 0,0 0% 0,0 0% 0,0 0% 36. 3 0. 0 0% 0. 0 0% 0. 0 0% 600,0 456,5 76% 58,8 13% 22,0 5% - 406,0 328,0 81% 172,5 53% 75. 6 23% 1. 8 0,0 0% 0. 0 0% 0. 0 0% 506. 0 352,1 70% 238,2 68% 87,3 25% 33 0,0 0% 0. 0 0% 0,0 0% 520,0 284. 2 55% 177,1 62% 78,3 28% 5,1 0. 0 0% 0. 0 0% 0. 0 0% 522,0 512. 1 98% 165,1 32% 75,5 15% 2,6 0. 0 0% 0. 0 0% 0,0 0% 651. 0 375. 0 58% 150,5 40% 54,7 15% 17,0 9,8 57% 6,8 70% 3. 4 35% 2. 939. 0 2. 390,8 8 1% 561,8 24% 234,4 10% 11. 729,0 9. 540. 2 8 1% 2. 748,7 29% 1. 095,5 11% 125. 9 30,0 24% 23,5 78% 7. 0 23% 376,0 157. 7 42% 147. 7 94% 67. 3 43% Förseningen under 1994 av godkännandet av programmen har i stora delar hämtats igen under 1995. 81% av de planerade bidragen fram till 1999 var godkända i slutet av 1995, i form av program, och i vissa fall 100% eller mycket nära 100% för vissa initiativ (ADAPT, EMPLOYMENT, PESCA, RETEX). De initiativ som har avancerat minst är SME, RESIDER och URBAN. Nivån på åtagan den, som är nära förknippade med godkännandenivån i början av planeringen, överensstämmer också med denna återhämtning. Utbetalningarna har däremot inte avancerat mycket, vilket är normalt då programmen inte har nått fram till sina slutliga förmånstagare i slutet av 1995, på grund av denna inledande fas. I förhandlingarna kring godkännandet av programmen och när de genomfördes har kommissionen övervakat så att gemenskapsinitiativen bidrar med ett mervärde till strukturfondernas verksamheter jämfört med utförda verksamheter i GSR/SPD. På så sätt uppmuntrar kommissionen till verksanhe- ter mellan länderna och till nya verksamheter. För övrigt skall kommissionen tillförsäkra samordnin gen och spridningen på gemenskapsnivå av lokala verksamheter som förtjänar att delas av andra regioner. Det är i detta syfte som kommissionen studerar möjligheten att från och med 1996 lansera europeiska nätverk för spridning av gemenskapsinitiativ. 5 Se kapitel III. A. 4 Yttrande från kommittéer. * Fördelningen av reserven och ändringarna av inriktningarna av initiativen URBAN, INTERREG II, ADAPT och EMPLOYMENT har antagits av kommissionen den 8 maj 1996. 7 Beloppen i tabellen och i resten av kapitlet motsvarar de belopp som planerats efter justeringar, innan fördelning av reserven för gemenskapsivitiativen som det inte fattades beslut om förrän 1996. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 143 Tabell 87: Sammanfattning av de program som har antagits under 1994 och 1995 — EUR15 (miljoner ecu) Gemenskaps initiativ (antal program) Total kostnad Totalt ERUF ESF EUGFJ FFU Strukturstöd Till % till målområde målområde 1/6 1/6 3M0J 1. 444,9 52 _5 S. 391,4 ÄDATTflfl Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (1) Grekland (1) Spanien (1) Frankrike (1) Irland (1) Italien (1) Luxemburg (1) Nederländerna (1) Österrike (1) Portugal (1) Finland (1) Sverige (I) 91. 9 65,7 480,4 44,6 403,2 622,5 28. 3 360,5 0. 8 142,8 25,8 29,2 42,9 21. 7 31,2 29,5 228,8 30,1 256,4 249,7 21,2 190,0 0,3 57. 6 11. 6 21. 0 19,7 11. 3 Förenade kungarike (2) £MnL0VMI-Nr(_7y 650,6 _. 7_8. 7 286,6 L524,_ Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (1) Grekland (1) Spanien (1) Frankrike (1) Irland (I) Italien (1) Luxemburg (1) Nederlåndema (1) Österrike (1) Portugal (1) Finland (1) Sverige (l) Förenade kungarike (2) Wrnmtm Tyskland (13) Grekland (1) Spanien (17) Frankrike (11) Irland (1) Italien (12) Luxemburg (1) Nederlåndema (4) Österrike (1) Portugal (1) Förenade kungariket (5) PESCA. na Belgien (1) Danmark (1) Tyskland (1) Grekland (1) Spanien (1) Frankrike (1) Irland (1) Italien (1) Nederländerna (1) Portugal (1) Förenade kungariket (1) 70,2 20,7 297,5 83,1 576,8 384,4 99,5 589,1 0,6 90. 9 49. 4 55,6 66. 3 39. 9 32,1 10,6 156,8 64,4 386. 6 146. 5 76. 1 348. 7 0. 3 42,4 23,0 40. 3 29,2 20,7 314,9 146,5 3. 43924 L_M2,4 382,4 263,6 1. 161. 9 319. 0 165,6 436. 0 4,8 35,2 6. 5 156,8 160. 4 «05,9 4. 3 48. 6 62,0 54,6 95. 7 81,3 12,2 81,2 34,2 47. 2 84,7 169,8 148,0 354,8 122,9 67. 9 183,2 1. 0 8. 5 2,6 117. 6 66,2 ZS-,43 2. 0 16. 4 23. 0 27,1 41,5 28,3 6. 7 34. 2 10. 8 25. 6 37,4 0,0 0,0 o. o 3. 5 25,6 23,3 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o 0,0 0,0 SS? 0,0 0,0 0,0 5,8 38,7 0,6 4. 0 0,0 0. 0 0,0 0,0 5. 1 o. o 0. 0 1. 0 554,8 59,9 68,2 162,8 59,5 41,0 68,7 0,5 4. 4 0. 9 47,4 41,5 a*,? 0,0 5,0 18,0 18. 2 11,9 2,4 2,4 26,5 4. 8 5. 8 22,0 31. 2 29. 5 228. 8 26,6 230. 8 226. 4 21,2 190. 0 0,3 57,6 11. 6 21,0 19,7 11,3 286,6 i. *_iy> 32. 1 10. 6 156,8 58,6 347,9 145,9 72,1 348,7 0,3 42,4 23,0 35,2 29,2 20,7 145,5 320,4 16,9 7. 0 29. 3 15,3 8,7 24,6 0,0 0,3 0,6 5. 7 11,9 33,S 0,0 4. 1 2. 4 0. 3 8. 4 7,1 0,7 1. 4 0. 1 2,1 7. 1 — 0,D 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 o. o 0. 0 0,0 o. o 0,0 0. 0 0. 0 0,D 0,0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o 0,0 o. o :5fi7,_ 93,0 72. 7 162,7 48,1 18,2 89,9 0. 5 3. 8 1. 1 64,5 12. 8 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,1) 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 o. o 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0. 0 o. o 0,0 0,0 o. o 0,0 o. o 0. 0 0,0 •0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 o. o 0,0 1*2,3 2,0 7,3 2. 6 8,5 21,3 18,8 3,7 6. 3 5,8 17,7 8. 4 413,5 3. 8 0,0 63. 1 30,1 151,7 7,1 21. 2 76,7 o. o 0,0 0,4 21,0 3,0 0,5 34. 9 925,2 9,5 0. 0 68,9 64,4 386,6 5. 9 76. 1 246,8 0,0 1. 2 0,8 40,3 0,0 1,0 23,7 SS-,1 82,1 148,0 296,0 3,0 67,9 143,5 0,0 2,1 2,6 117,6 23,3 Mfl 0,0 0,0 13,1 27,1 29,1 0. 3 6. 7 19. 0 2,0 25,6 6. 1 2 9% 12% 0% 28% 100% 59% 3% 100% 40% 0% 0% 3% 100% 15% 4% 12% « 1% 30% 0% 44% 100% 100% 4% 100% 71% 0% 3% 3% 100% 0% 5% 16% ? ï% 48% 100% 83% 2% 100% 78% 0% 25% 100% 100% 35% S f ii 0% 0% 57% 100% 70% 1% 100% 56% 19% 100% 16% 144 Gemenskaps initiativ (antal program) SMÉW2J) Belgien (1) Tyskland (9) Grekland (1) Frankrike (3) Irland (1) Nederländerna (1) Portugal (1) Förenade kungariket (4) RECîStë) Spanien (1) Frankrike (1) Portugal (1) RECHAR (26") Belgien (2) Tyskland (6) Grekland (1) Frankrike (6) Italien (2) Portugal (1) Förenade kungariket (8) KONVJERfa^ Belgien (3) Danmark (1) Tyskland (13) Grekland (I) Frankrike (17) Portugal (I) Förenade kungariket (1) R&SIIJEÄtttfl Belgien (2) Tyskland (8) Grekland (I) Frankrike (5) Nederländerna (1) Portugal (1) Förenade kungariket (2) RETKXaS)" Belgien (1) Tyskland (7) Grekland (1) Spanien (1) Frankrike (1) Irland (1) Italien (2) Nederländerna (1) Portugal (1) Förenade kungariket (2) URfcAtffrT) Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (8) Grekland (1) Spanien (1) Luxemburg (1) Nederlåndema (2) Österrike (1) Portugal (1) , Förenade kungariket (1) Total kostnad JJJ25. S 14. 2 356,3 156,9 139,2 53,2 26,9 235,9 43,0 75-1,5 385,5 209,2 156,8 •900,2 58,1 400,8 2,0 39,4 34,1 1. 1 364,6 «82x7 30. 4 5,3 342,3 20,3 244,1 10,7 230,6 340,6. 52,9 558,3 8,9 105,8 51,5 10,8 52. 5 49iy3 9. 4 156,8 83,3 58,5 28. 8 10,3 124,0 • 20. 1 456,5 216. 9 115,6 124. 0 324,6 15. 7 128,4 1. 5 16. 7 1. 7 0,9 163. 2 3S2. 1 11. 5 2. 4 144,5 12,9 71,0 7. 9 101. 9 284,2 24,4 164. 3 4. 7 42,6 18,1 6,9 23. 2 l_7S6. I 592,7 6,0 284,3 145,3 361. 1 79. 3 22,5 249,2 3. 5 526. 8 78. 2 •ms 26,6 3. 0 270,1 67,2 248,7 1. 0 87,9 31. 9 62. 0 24,5 3,0 65,9 87,5 90,4 28. 9 11,4 79,0 1,0 189,0 36. 6 aso 8. 2 1. 5 86. 4 45. 2 162. 6 0,5 9. 3 9. 8 44,3 17. 0 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Strukturstöd Till % till Totalt ERUF ESF EUGFJ FFU målområde målområde 1/6 1/6 445,-4 7. 5 139. 0 74,4 56,0 26,5 9. 5 113. 7 18,8 3*4,4 205,0 63,4 116,0 266,0. 11,6 101. 7 1,4 15. 5 1,7 0,9 133. 2 • 299,8 9. 9 1. 6 122,9 11,5 64,4 7,9 81. 6 234,4 24,4 127,0 4,1 38,1 • 14,7 6,9 19,1 559,5 2. 0 59. 8 78. 0 87,3 24,3 9,2 79,0 1. 0 189,0 30,0 »<*,<? 6. 3 1,3 74,8 34,1 144,9 0,4 7,9 6. 8 35,3 8. 1 45,9 1. 9 17,8 9. 0 2. 5 2. 3 0,8 10,3 1,3 2*,7 0,0 28,7 0,0 €2,1 4. 1 26. 6 0,2 1,2 0. 0 0. 0 30. 1 S2<4 1,6 0. 8 21. 6 1. 4 6. 6 0,0 20,4 *9t8 0,0 37,3 0,6 4,5 3,4 0. 0 4,1 » j2 1. 0 6. 1 9. 5 3. 1 4. 6 2. 3 0. 0 0,0 0,0 6. 6 «4+« 2,0 0. 2 11,6 11. 1 17. 7 0,1 1. 4 2,9 9,0 8,8 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 42,5 12,0 22,9 8,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o o. o o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 o,o o. o o. o 0. 0 o. o 0,0 0,0 o. c 0,C o. c o,e 0,0 o. o o. o 0,0 0. 0 0,0 0,0 o. o 0,6 o. o 0,6 o. o M o. o 0. 0 0,0 0,0 0,0 o. o 0,0 - B,« 0,0 •0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 o>Q 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 D,e o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 <M> 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 i,5 u 402,1 8,5 136,7 83,3 9. 3 28. 8 2 2 124,0 9,2 456,5 216. 9 115. 6 124,0 tXfi 0,9 54,0 1. 5 0,0 0,8 0,9 2,9 «7,5 0,0 0. 0 59,0 12,9 0,0 7. 9 7. 7 46<fi 9,0 26. 0 4,7 0,0 0,0 6. 9 0. 0 433,4 3,0 51. 4 87,5 50,7 0,0 11,4 39,4 0,0 189,0 5,0 »15. D 5. 7 0,0 70,3 45. 2 132. 6 0,0 0. 0 0. 0 44. 3 17,0 » 0 ,0 »825,7 « 2% 90% 87% 100% 16% 100% 22% 100% 46% L«0% 100% 100% 100% -9*4 6% 42% 100% 0% 46% 100% 2% 2 5% 0% 0% 4 1% 100% 0% 100% 8% 1-6 *> 37% 16% 100% 0% 0% 100% 0% 7 4% 100%. 78% 100% 56% 0% 100% 50% 0% 100% 14% « 2% 69% 0% 81% 100% 82% 0% 0% 0% 100% 100% __% 41$,9 3. 888J 300. - 2J20,» J48. 3 J,*WJ 22,4 tDSJ { TOTALT-(29J) j _M32,4j 9. 774,8 3. 341,3J JL38S,l| 741^j «17,0 -. 2*_,«j « 4% ' Däri inbegripet 11 program som godkändes under 1993, varav 5 har ändrats under 1995 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 145 1. 2. Översikt per initiativ i de tolv medlemsstaterna ADAPT (1994-1999) ADAPT (1,402 miljarder ecu): inom det nya mål 4 syftar ADAPT till att underlätta arbetskraftens anpassning till strukturförändringar i industrin, att hjälpa företagen att öka sin produktivitet, och att främja utvecklingen av nya verksamheter. De planerade åtgärderna omfattar följande områden, nämligen utbildning, rådgivning och yrkesvägledning, föregripa och främja nya möjligheter till syssel sättning, anpassning av strukturer och bidragssystem, information, spridning och ökad medvetenhet. Det genomsnittliga bidraget per åtgärd och land är sådant att åtgärder för utbildning, rådgivning och yrkesvägledning kommer att uppgå till 43% av det anslagna beloppet till samtliga medlemsstater. De viktigaste förmånstagarna är anställda som har påverkats av industriella förändringar, oavsett om de hotas av uppsägning eller redan har blivit uppsagda till följd av omorganisation i sina företag. Kommissionen antog de 14 första programmen under ADAPT i maj 1995, där programmen för de tre nya medlemsstaterna antogs i december 1995*. Bland de finansierade åtgärderna kommer de som gäller föregripanden, främjande av nätverk och skapande av sysselsättning att stå för 25%. De andra gäller anpassning av former och bidragssystem (20%), och verksamheter för information, spridning och ökad medvetenhet (12%). Under den första urvalsfasen av projekt var det totala antalet projektförslag 3 600. Antalet ADAPT-projekt som kommer att godkännas och vars genomförande kommer att påbörjas från februari 1995 uppskattas till 1 400. Tabell 88: Program inom Adapt som har antagits under 1995 — EUR 12 (miljoner ecu) Medlems stat (antal program) Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (1) Grekland (1) Spanien (1) Frankrike (1) Irland (1) Italien (1) Luxemburg (1) Nederländerna (1) Portugal (1) FOrenade kungariket (2) Totalt (14) Total kostnad Strukturstöd 0) Åtaganden 1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1995 (3) % (3)/(2) 91,9 65,7 480,4 44,6 403,2 622,5 28,3 360,5 0,8 142,8 29,2 650,6 2. 920,5 31,2 29,5 228,8 30,1 256,4 249,7 21,2 190,0 0,3 57,6 21,0 286. 6 1. 402,3 5,7 5,3 42,9 7,1 48,1 46,9 3,9 36,1 0,1 11,5 4,0 53,5 265,1 18% 18% 19% 24% 19% 19% 18% 19% 18% 20% 19% 19% 19% 2,8 2,7 21,5 3,6 24,0 23,5 1. 9 18,1 0,0 5,8 2,0 26,7 132,6 50% 50% 50% 50% • 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% Belgien: I Flandern har tyngdpunkten lagts mer på förbättring av kvalifikationerna för anställda än på de mer tekniska aspekterna av anpassningen till förändringarna. Valloniet har prioriterat förbät tringen av den allmänna kvalifikationsnivån och företagens konkurrenskraft samt utarbetandet av nya åtgärder för att skapa sysselsättning. Danmark: Programmet lägger tyngdpunkten på introduktion av nya teknologier, nya material och nya organisationsformer för arbetet såväl som nya kvalitetsstyrningssystem och flextidsarbete. Tyskland: Programmet berör två centrala teman, dels förbättringen av basutbildningar och dels sättet på vilket dessa kan bidra till att förstärka konkurrenskraften hos de små och medelstora företagen. I de nya delstaterna kommer företräde att ges till sektorerna byggnation, distribution, miljöskydd och utbildning för att skapa nya företag. Grekland: Programmet syftar till utbildning av yrkesgrupper för att skapa och utnyttja gemensamma tjänster, utbildning av lärare, bidrag till information av hög kvalitet till vissa samhällsgrupper, * Se längre fram 1. 3. Gemenskapsinitiativen i de tre nya medlemsstaterna. 146 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 bidrag till projekt för utveckling av mindre företag såväl som till nya projekt i företagsform, som kan dela på produktutveckling, anskaffning av råmaterial och utbildning. Spanien: Programmet har som målgrupp anställda som måste uppdatera sina utbildningar eller omskola sig för nya eller nyligen skapade arbeten, anställda som har anställts nyligen och som är i behov av utbildning, anställda som har ett arbete för vilket ett kvalitetstyrningssystem har installe rats, för anställda som hotas av uppsägning eller tillfällig arbetslöshet, chefer och ägare av små och medelstora företag samt oberoende anställda och medlemmar av kooperativ. Frankrike: Programmet planerar en förstärkning av ansträngningarna att förutse industriella förän dringar på det lokala planet, bidrag till utbildning av anställda i små och medelstora företag och skapande av nya arbetsformer. Italien: Regionernas ansvar för såväl urvalet av projekt som genomförandet av ADAPT är ett särdrag i det italienska programmet. Det gäller i synnerhet att upprätthålla en nationell plan som syftar till att inrätta ett modernt, kontinuerligt och effektivt utbildningssystem. Den första fasen (1994-1996) omfattar främjande av utbildning i företagen, omfokusera samhällets kapacitet till vidareutbildning, skapandet av observationsorgan, bidrag till utbildningsgrupper och omskolning avicke kvalificerade anställda. Irland: Programmet inriktar sig på den otillräckliga nivån på investering i utbildning hos de irländska företagen, på bristen i utbildningssystem i företagen, på behovet av olika och nya tillvägagångssätt i utbildningen, på avsaknaden av utbildning hos de mycket små företagen och bristen på band mellan företagen och utbildningsinstitutionerna. Luxemburg: Programmet planerar en förbättring av systemen för utveckling av mänskliga resurser hos de små och medelstora företagen samt nya databaser och nätverk som tillåter dem en bättre tillgång till information och en bättre användning av den. Nederländerna: Tyngdpunkten är lagd på de små och medelstora företagen och de nya företagen åtnjuter en särskild uppmärksamhet som möjliga skapare av nya arbetstillfällen. Portugal: Programmet inriktar sig på en förbättring av nivån på basutbildning och utbildning av arbetskraften som fortfarande är låg, modernisering av produktionskapaciteten, förstärkning av utbildningssystemen och yrkesutbildningen, bidrag till att modernisera och anpassa företagen och till följd därav, skapandet av sysselsättning. Förenade kungariket: De två brittiska programmen (Storbritannien och Nordirland) inriktar sig på de små och medelstora företagen. De uppvisar fortsatt lågt antal nyanställningar i de stora företagen och en ökning av antalet nyanställningar i de små och medelstora företagen (särskilt de som har mindre än 50 anställda) och mer speciellt i de verksamhetsområden som är i expansion som tjänster, turism och kultur. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 147 EMPLOYMENT och MÄNSKLIGA RESURSER (1994-1999) EMPLOYMENT och MÄNSKLIGA RESURSER (1,452 miljarder ecu) syftar, genom utveckling av mänskliga resurser och tack vare ett integrerat tillvägagångssätt, till att stödja nyanställningar och att främja solidaritet och jämställdhet på arbetsmarknaden. Den omfattar tre delar, var och en med sin egen budget: • NOW (361 miljoner ecu) upprätthåller utvecklingen av tillvägagångssätt och nyskapande och effektivare utbildningsverktyg och tillträde för kvinnor till arbetsmarknaden, • HORIZON 0'31,1 miljoner ecu) uppmuntrar tillträde av handikappade och mindre gynnade perso ner till arbetsmarknaden för att bekämpa utslagning, • YOUTHSTART (319,3 miljoner ecu) gynnar tillträdet till arbetsmarknaden av unga personer som saknar formella kvalifikationer. Varje del fogas samman kring fyra stora kategorier av åtgärder: i) åtgärder som huvudsakligen syftar till att förbättra kvaliteten i utbildningssystem, yrkesvägled ning, rådgivning och sysselsättning, ii) utbildningsåtgärder, som inte enbart riktar sig till målgrupperna, utan också till de aktörer som påverkar kvaliteten av målgruppernas tillträde till arbetsmarknaden, iii) stödåtgärder för skapande av sysselsättning och verksamheter, iv) åtgärder för ökad medvetenhet såväl för behandlade problem som för verksamheter som leds inom EMPLOYMENT. För EMPLOYMENT precis som för ADAPT har nästan två år gått av förhandlingar och förberedel ser mellan dels de ursprungliga inriktningarna från kommissionen (februari 1994) och dels presenta tioner av projekt från medlemsstaterna (slutet av 1995) och start av åtgärder på plats. 1995 har utmärkts av två stora händelser, nämligen förhandlingen av programmen för de nya medlemsstater na som godkändes av kommissionen den 8 december9 och den första urvalsfasen av projekt för hela unionen, där samtliga program för de tolv (2 i Belgien, 2 i Förenade kungariket, och ett i vart och ett av de övriga medlemsstaterna) godkändes redan i slutet av 1994. Totalt sett har 2 364 projekt valts ut: 763 för NOW 1. 133 för Horizon (mer än 930 projekt för Horizon-handikappade och cirka 200 projekt för Horizon-mindre gynnade personer) samt 464 för Youthstart. Dessa siffror bör dock behandlas med försiktighetr eftersom någon bekräftelse av informationen från nationella myndighe ter som är ansvariga för urvalet inte hade gjorts vid tryckningen av denna rapport. Projekten har valts ut i enlighet med fastslagna prioriteringar i varje medlemsstats program. Genom att samman ställa de allmänna prioriteringarna och målsättningarna i EMPLOYMENT samt de nationella omständigheterna så anger dessa program de mål som kommer att prioriteras och det sätt på vilket projektresultaten kommer att vara kopplade till den allmänna politiken samt till genomförandet. Notera att ett stort antal transnationella tekniska assistansprogram startades under 1995 för att hjälpa kommissionen såväl som de nationella och regionala myndigheterna i genomförandet av initiativen och i synnerhet att utveckla en transnational dimension. Oavsett om det rör sig om EMPLOYMENT eller ADAPT så har nationella bidragsstrukturer skapats i samtliga medlemsstater under de första månaderna av 1995. En organisation för teknisk assistans på gemenskapsnivå — Europs — har utsetts från och med 1 maj 1995 som resultat av en offentlig upphandling10. Dessa former för teknisk assistans på nationell nivå och gemenskapsnivå kommer framöver att ha egen personal och vara fullständigt operativa. Vad gäller programuppföljningen så har uppföljningskommitteer bildats under 1995 i varje med lemsstat, men det bör nämnas att även om merparten av antalet medlemsstater har särskilda uppföljningskommitteer för vart och ett av initiativen EMPLOYMENT och ADAPT, så har vissa omgrupperat dem och andra medlemsstater har sammanfört uppföljningskommitteerna kommittéer na för de viktigaste programmen under mål 3 och 4. Mer än 50 uppföljningskommittemöten har redan ägt rum. * Se längre fram 1. 3. Gemenskapsinitiativen i de tre nya medlemsstaterna. 10 Se kapitel I. B. 2. Nya verksamheter och teknisk assistans. 148 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Tabell 89: Genomförandegrad för programmen Employment — EUR12 (miljoner ecu) Medlems stat (antal program) Program antagna 1994 Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (I) Grekland (1) Spanien (1) Frankrike (1) Irland (1) Italien (1) Luxemburg (1) Nederländerna (1) Portugal (1) Förenade kungariket (2) Totalt (14) Total kostnad Strukturstöd O) Åtaganden 1995 (2) % (2)/(l) Betalningar 1995 (3) % (3)/(2) 70,2 20,7 297,5 83,1 576,8 384,4 99,5 589,1 0. 6 90,9 55,6 314,9 2. 583,2 32,1 10,6 156,8 64,4 386,6 146,5 76,1 348,7 0,3 42,4 40,3 146,5 1. 451,3 21,7 1,6 23,1 8,0 58,6 22,3 7,6 51,5 0,3 4,2 5,7 31,4 236,0 68% 15% 15% 12% 15% 15% 10% 15% 100% 10% 14% 21% 16% 10,8 0,8 11,6 4,0 29,3 11,1 3,6 25,7 0,2 2,1 2,8 15,7 117,8 50% 50% 50% 50% 50% 50% 47% 50% 50% 50% 50% 50% 50% Delen NOW: De främsta aktörerna i NOW som deltar i utbildningen, anställningen och tillträdet för kvinnor till yrken, är regionala eller lokala myndigheter organisationer för främjande av jämställd het, utbildnings- och informationscentert fackföreningar privata företag och kvinnoorganisationer. De finansierade verksamheterna inom EMPLOYMENT-NOW gäller fyra målsättningar: Minska den horisontella och vertikala segregationen på arbetsmarknaden genom att förbättra tillträdet för kvinnor till sektorer som erbjuder framtidsyrken och som har en stark tillväxtpoten tial. På så sätt har företräde getts i det danska programmet till kampen mot tendensen till en växande marginalisering av kvinnor på arbetsmarknaden. I Grekland är en av de prioriterade målsättningarna att uppmuntra kvinnors deltagande i icke traditionella sektorer inom ekonomin. Programmen i Flandern i Belgien syftar till att uppmuntra unga kvinnor att välja utbildningspro gram som kan leda till framtidsyrken. Vad gäller programmet i Förenade kungariket så prioriterar det utbildningsmetoder, där tyngdpunkten inte längre har lagts på tillträde för kvinnor till arbetsmarknaden men på deras utveckling på arbetsmarknaden. Bättre förena anställning och familjeansvar. Det tyska programmet prioriterar förenandet mellan att ha ett arbete och familjeansvar, genom en ny arbetsorganisation, barnpassning och återinfö rande av kvinnor på arbetsmarknaden efter att ha ägnat en tid åt att uppfostra barnen, • främja företagsandan och kvinnors skapande av ny sysselsättning, i synnerhet tack vare finansiel la bidragssystem för företagsetableringar. Det är den huvudsakliga inriktningen i det franska programmet, • öka medvetenheten hos företagen, fackföreningarna och andra viktiga aktörer. På detta sätt syftar det holländska programmet till att öka kvinnors närvaro i fackföreningar och yrkesorgani sationer, och det portugisiska programmet att öka medvetenheten av jämställdhet i ett samhälle i förändring hos offentliga och privata organisationer. Delen Horizon: Horizon har som mål att förbättra kvaliteten i utbildningen och att skapa sysselsätt ning för handikappade och personer som hotas av social utslagning. I flera fall har denna dubbla målsättning lett till att medlemsstaterna har infört strategier anpassade till särskilda behov hos dessa kategorier av människor. Horizon-handikappade: Medlemsstaternas program återspeglar skillnaden i strategier och nationella prioriteringar. Två områden av ingripanden kan urskiljas: • Utveckling av system för utbildning, yrkesvägledning, rådgivning och sysselsättning, såväl som organisationen av fortbildning. I Danmark där projekt prioriteras som syftar till att integrerara Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 149 handikappade i yrkesutbildningen (i synnerhet högre utbildning och fortbildning), med tyngdpunkt på användningen av nya teknologier, såväl som på anpassningen av arbetsplatser och förbättringen av villkor för basutbildningen och yrkesutbildningen, • Skapande av sysselsättning och startbidrag till företag, kooperativ och partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn. De franska och italienska programmen lägger exempelvis betonin gen på integrering av handikappade på arbetsmarknaden, genom det personliga tillträdet till anställning genom att vädja till lokala myndigheter. I Flandern i Belgien är anpassningen av arbetsplatsen och användningen av nya teknologier såväl som utvecklingen av fjärrarbete priorite rade, och de individualiserade tillvägagångssätten inom förskoleutbildning, yrkesutbildningar såväl som stödet i den första anställningsfasen särskilt gynnat. I Tyskland, där kvinnorna har varit underrepresenterade i det tidigare Horizonprogrammet, prioriterar programmet projekt som svarar mot behoven hos handikappade kvinnor som önskar tillträde till arbetsmarknaden. På Irland kommer det att vidtas en serie åtgärder för positiv diskriminering som syftar till att underlätta integreringen av handikappade på arbetsmarknaden. I Grekland kommer slutligen en särskild insats att inrikta sig på samarbete över gränserna som syftar till att etablera tillvägagångs sätt och regler beträffande fjärrarbete för särskilda uppgifter. Horizon-mindre gynnade personer: Programmen EMPLOYMENT innehåller en detaljerad lista av prioriterade åtgärder för mindre gynnade grupper i samtliga medlemsstater, förutom i Finland, Sverige och Luxemburg. Precis som inriktningarna i Horizon-mindre gynnade personer omfattar ett stort urval av målgrupper, så har medlemsstaterna generellt beslutat att inte begränsa valet av målgrupper. De planerade åtgärderna riktar sig lika mycket till målgrupper ;som på sökandet efter nyskapande metoder: • När det gäller målgrupperna har ett visst antal medlemsstater kommit överens om att prioritera invandrare, i synnerhet i Nederländerna, Danmark och Portugal, medan knarkproblemet ges | Ökad prioritering i Italien, Spanien, Nederländerna och Portugal. Ett betydande antal medlems- stater prioriterar också utbildningsinsatser för lärare, oavsett om det rör sig om utbildning av i personer som är ansvariga för mänskliga resurser, organisation av utbildning för specialister (socialarbetare,yrkesrådgivare, etc. ) eller utarbettande av nya yrkesprofiler (lokala utvecklings agenter, skolsociologer, etc), • Vissa tillvägagångssätt erbjuder en gynnsam plats för nyskapande och för erfarenhetsutbyte över gränserna. På så sätt är kunskapen kring ett strukturerat tillträde till arbetsmarknaden hädanefter allmänt accepterat. Tyngdpunkten är lagd på ett individualiserat tillvägagångssätt eller på skapan det av strukturer som möjliggör, som i Belgien, ett ökat tillträde till sysselsättning. I Frankrike och Portugal så har inhämtningen av baskunskaper (läsning och språkutbildning) prioriterats först, medan det i Tyskland, Grekland och Nederländerna har föreslagits olika former av förhandsinformation om yrkesvägledning eller yrkeserfarenhet, för att utveckla anlagen att leta efter ett arbete (Förenade kungariket) eller att integrera sig på en verklig arbetsplats (Frankrike). Inom området skapande av sysselsättning skulle ett viktigt försöksarbete kunna ledas. Några medlemsstater har prioriterat utvecklingen av partnerskap mellan projekten och sysselsättning lokalt eller åt skapandet av lokala partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn. Som exempel kan nämnas deltagandet av lokala företag i återinförandet av fångar, som har utbildats inom ett projekt, på arbetsmarknaden. Företag skulle kunna delta i att utveckla av samhällsföre tag och kooperativ eller lokala stödkontor för startstöd. Parallellt omfattar en mycket tillämpad yrkesvägledning i att förbereda mindre gynnade personer att arbeta i sektorer som har nyanställ ningsbehov. Utbildningsprogrammen är särskilt inriktade på sektorerna miljö, fritid och turism, hälsa och sociala tjänster. Notera också omsorgen vid förberedelse av anpassningen till nya typer av arbeten med samtidig förstärkning av utbildningsnivåerna. På så sätt erbjuder vissa medlems stater, som Danmark, en förberedelse till flextidsarbete, fjärrarbete, deltidsarbete, etc. Även om framtidsanalyser för målgrupperna avslöjar svårigheter förknippade med koncentrationen av handikappade till vissa geografiska områden, och särskilt i tätbebyggda områden, använder sig inte medlemsstaterna av lokalisering som ett prioriterat kriterium. Metoden för lokala partnerskap är 150 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 ändå underförstått nödvändig för att skapa strukturerade vägar för stöd till samhällsföretagen eller till uppstartande av mikroföretag. I det avseendet bekräftar en första grupp av godkända projekt att ett stort antal av dem leds av lokala partnerskap. Delen Youthstart: Youthstart inom initiativet EMPLOYMENT syftar till att stimulera genomföran det av åtgärder som riktar sig till de unga i samtliga medlemsstater. För att uppnå detta mål måste Youthstart garantera tillgången till en lämplig utbildning och tillträde till arbetsmarknaden för samtliga unga genom effektiva tjänster. Medlemsstaterna har för den skull godkänt två tillväga gångssätt: • Nyskapande, för att förbättra den allmänna yrkesutbildningen på ett sätt som gör den mer tillgänglig för ungdomarna, särskilt de minst kvalificerade av dem, och bättre anpassad till arbetsmarknaden genom att lägga tyngdpunkten på praktikprogram. Det franska programmet syftar exempelvis till att förstärka och förbättra utbildningens kvalitet i omgångar, genom att etablera närmare band mellan den teoretiska utbildningen och praktiska utbildningsperioder i företagen, såväl som att utveckla förmågan hos handledare i företaget. I programmet föreslås också att ge den varvade utbildningen en europeisk dimension genom perioder i olika medlemssta ter, • Skräddarsydd utbildning. Irland prioriterar förskoleprojekt, medan det danska programmet tänker utveckla och prova specialundervisning utanför den förmäla skolundervisningen. Målet är att stimulera den individuella motivationen och det personliga initiativkraften vad beträffar utbildningen. I Grekland har tyngdpunkten lagts på nya utbildningsmetoder, utbildning av lärare vad gäller yrkesvägledning och stöd, självutvärdering, grupparbeten och kommunikationsmeto der. På samma sätt planerar programmet i Flandern i Belgien att utbilda lärare för att tidigt identifiera ungdomar som befinner sig i svårigheter. För övrigt vill flera program riva kulturella och språkliga hinder som etniska minoriteter och unga invandrare möter, när det gäller tillträde till och befordran på arbetsmarknaden. Det tyska program met prioriterar exempelvis projekt som information och rådgivning till unga invandrare på deras modersmål. De flesta programmen prioriterar förbättring av kvaliteten på yrkesvägledningen och rådgivningen, för att ge en mer sammanhängande och bättre koordinerad tjänst, som koncentreras på förmåga och individuella behov. I Danmark kommer rådgivningen och yrkesvägledningen för unga under deras sista år i den obligatoriska skolgången att förbättras och utökas, och kräva en interaktion mellan utbildning, vidareutbildning och arbetsmarknaden, såväl som på integreringen av lokala stödfunktioner som gemensamma yrkesväglednings- och rådgivningscenter. Inom inriktningen för Youthstart har medlemsstaterna formellt inbjudits att studera medlen för att hjälpa de unga att utöva ett fristående yrke. I exempelvis Belgien kommer en utbildning ledarskap och juridisk rådgivning att ges till ungdomar önskar starta egna företag. Grekland kommer att koncentrera stöd till lokala sysselsättningsinitiativ som utvecklas och leds av ungdomarna själva. Nordirlands program syftar tack vare Youthstart till att mobilisera ungdomars förmåga att skapa arbetstillfällen i landsbygdsområden genom att förlita sig på lokala resurser. De olika programmen visar upp en stort urval av initiativ som är avsedda att minska de institutionella och administrativa hindren i ett nytt användande av Youthstart. På så sätt är skapandet av nätverk mellan den offentliga och privata sektorn på lokal och regional nivå prioriterat i Italien, medan Nederländerna kommer att koncentrera sina ansträngningar på samarbetet mellan utbildning, vidar eutbildning och offentliga myndigheter (polisväsendet och organisationer som representerar etniska minoriteter). Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 151 LEADER II (1994-1999) LEADER (1,447 miljarder ecu) syftar till att stödja utvecklingsprojekt på landsbygden som har skapats och leds av lokala parter på landsbygden och som lägger tyngdpunkten på nyskapande, demonstra tions- och överföringsverksamheter. Programmet syftar till att främja en stor inblandning av lokalbe folkningen, föreningar, kollektiv som tillsammans bör definiera och genomföra en sammanhängande utvecklingsstrategi som är anpassad till det berörda områdets särdrag. Detta översätts i att LEADER II endast kan ge finansiellt bidrag till två kategorier av mottagare: lokala aktionsgrupper (grupper av offentliga och privata parter som gemensamt utarbetar en utvecklingsstrategi) eller andra grupper av aktörer (kollektiv, rådgivande kontor, kooperativ, etc. ) på villkoret att deras verksamhet inkluderas inom ramen för det lokala områdets utveckling. LEADER II stödjer också samarbetsprojekt över gränserna och uppmuntrar erfarenhetsutbyte och kunskapsöverföring genom lokala europeiska nät verk för landsbygdsutveckling (ett indikativt belopp om 2,5% har avsatts för att finansiera verksamhe terna kring gemenskapsnätverk och nationella nätverk). LEADER II tillämpas i landsbygdsområden under mål 1, 5b och 6 (900 miljoner ecu har avsatts till mål 1). Kommissionen har mottagit 102 programförslag för genomförandet av LEADER II från de 15 medlemsstaterna (90 för de tolv medlemsstaterna). Kommissionen har sett till att dessa förslag kommer att underkastas en bred konsultation mellan de lokala aktörerna, i enlighet med inriktningen på LEADER II. 67 program och globala stöd har godkänts (66 för de tolv medlemsstaterna), och 35 återstår fortfarande att godkännas (24 för de tolv och 11 för de nya medlemsstaterna). Tabell 90: Program under Leader II som har antagits under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) Medlems stat (antal program) Tyskland (13) Grekland (1) Spanien (17) Frankrike (II) Irland (1) Italien (12) Luxemburg (1) Nederländerna (4) Portugal (1) Förenade kungariket (5) Nätverk Totalt (66) Total kostnad Strukturstöd Åtaganden 1995 (2) % (2V(1) Betalningar 1995 (3) - % (3)/(2) 382,4 263,6 1. 161,9 319,0 165,6 436,0 4,8 35,2 156,8 160,4 169,8 148,0 354,8 122,9 67,9 183,2 1,0 8,5 117,6 66,2 3. 085,6 1. 239,9 124,6 22,6 112,1 95,6 7,5 28,6 1. 0 8,2 6,7 56,2 3,7 466,8 73% 15% 32% 78% 11% 16% 100% 97% 6% 85% 38% 38,8 11,3 34,9 15,5 3,8 14,0 0,4 2,5 3,6 4,8 2,9 132,4 31% 50% 31% 16% 50% 49% 40% 30% 53% 9% 77% 28% Dessa program innehåller i de flesta fallen de tre planerade åtgärderna som återfinns i meddelandet som fastställer kommissionens inriktningar för LEADER II, vilka är • "inhämtande av kompetens": I områdena där den lokala utvecklingen är något nytt, tillåter denna åtgärd finansiering av informationsverksamhet och mobilisering av befolkningen, diagnos av området i syfte att identifiera styrkorna och svagheterna i det berörda området och utarbetande av en utvecklingsstrategi, • "nyskapande landsbygdsprogram": Denna åtgärd tillåter finansiering av utvecklingsstrategier som har utarbetats av lokala aktörer för det berörda området, • "gränsöverskridande samarbete" : Målsättningen är att underlätta genomförandet av gemensamma projekt av lokala aktionsgrupper eller grupper som består av aktörer från flera medlemsstater. Vad beträffar de planerade verksamheterna så kan de grupperas i tre större kategorier: • Förstärkning av identiteten i områdena: det handlar om verksamheter som renovering av arkitek turarvet (Asturias) och små stadskärnor (Irland), främjandet av traditionellt kunnande (Portugal, Aragon), spridningen av lokala produkter eller naturarvet (East Anglia, Italien, Luxemburg, Grekland, Portugal) eller, i större sammanhang, bidraget till lokala gemenskaper (Förenade kungariket), 152 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 • Verksamhet för att etablera nätverk: nätverk för turisterbjudanden (Bourgogne) eller föreningar (Limousin), nätverk för jordbrukare och distributionsbolag (Hessen), nätverk för tjänster till befolkningen, som förenar små stadskärnor och landsbygdsområden runt dessa (LanguedocRous- sillon), skapandet av tjänstecenter för företagen (Luxemburg), • Stöd till av nya verksamhetsformer som i vissa fall baserar sig på användandet av nya kommuni kationsteknologier, som fjärrarbete (norra Uppland) eller upprättandet av bokningssystem för turism på landsbygden (Grekland, Portugal). LEADER och landsbygdsmiljön: Inom ramen för en hållbar utvecklingspolitik, så bör LEADER integrera hänsyn till miljön. Den ekonomiska utvecklingen bör ta hänsyn till naturarvet, som är en väsentlig styrka för lands bygdsområdena, särskilt de minst utvecklade. Flera verksamheter som har en inverkan på miljön på den lokala nivån genomförs i landsbygdsmiljö. Att bevara en angenäm livsform är en viktig faktor för bibehållandet av befolkningen eller inflyttning av nya människor till landsbygden. Flera kategorier av åtgärder genom LEADER-programmen spelar en roll för miljön: • Den ekologiska skötseln av landsbygden. Det handlar om att skydda eller att återställa naturarvet. I Danmark har gruppen Danish Islands stött en verksamhet av blomstrande byar. I Belgien har gruppen Hageland planerat och lett, på ett ekologiskt sätt, vissa naturåtgärder i landskapet (planterat häckar, skapat myrar, underhåll av träd, etc. • Avfallshantering genom minskning av utsläpp, återanvändning av avfall eller energiproduktion baserad på biomassa. I Frankrike har gruppen Buech-Durance deltagit i installationen av en mobil sopstation som behandlar hushållsavfall. På Irland återvinner gruppen Cavan och Monaghan avfall från en svampodling för att göra kompost. I Spanien har gruppen Sierra de Bejar Francia färdigställt ett nytt integrerat reningssystem för avfall från oljekvarnar, vars avfall används som bränsle eller fett. I Grekland stödjer gruppen Thebes verksamheter som syftar till energiproduktion baserad på biomassa som är avsedd för uppvärmning. • Skyddet av ekosystem: att bättre hantera naturresurserna, skydda faunan och floran samt känsliga naturområden. Flera grupper har prioriterat skogsplantering: I Orense och Sierra de Gata i Spanien, i Toscana i Italien. I Grekland bidrar gruppen Thessalonique till att ta vara på en biotop som underlättar fortplantningen av häger. Gruppen Mytilene har åtagit sig arbeten för att skydda en fossilerad skog, • ekoturismen: naturarvet är en grundläggande del för att utveckla turismen på landsbygden. Det behövs ytterligare kapacitet för mottagningsresurser och förslag till aktivitetsprogram. I Tys kland har gruppen i regionen Daun skapat en rundtur med geologiska upptäckter inriktad på vulkanerna i Eifelmassivet. På Irland utvecklar gruppen Bally Houra fritidsverksamheter i regionens bergsområden. Utvecklingen av ekologiskt jordbruk, såväl som utbildningsverksamheter, öka medvetenhet av eller rådgivning spelar också en viktig roll. I Frankrike stödjer gruppen Haut-Allier ett center för information och studier om ekologi och miljö kring floder och gruppen Est-Mayennais planerar ett permanent center för undervisning kring miljön. I Skottland deltar gruppen Loch Aber i uppstartandet av ett center för att tyda naturarvet i närheten av ett fågelreservat. Kommissionen har också valt ut, efter en anbudsinfodran, den organisation som kommer att ta hand om den administrativa skötseln och genomförandet av Europeiska observationsorganet för nyska pande och landsbygdsutveckling, vars roll är att identifiera, beskriva, utvärdera och underlätta överföringen av nyskapande på landsbygden. PESCA (1994-1999) PESCA (257 miljoner ecu) spelar en kompletterande roll till de tillgängliga strukturbidragen i GSR tack vare bidragen till omställningen för fiskare och diversifieringen av industrier i förädlingskedjan. De planerade verksamheterna syftar till diversifieringen av verksamheter inom fiskerinäringen (turism, hantverk), förbättringen av yrkeskvalifikationer hos fiskare till havs, eller ytterligare till att öka värdet på fiskeriprodukter och förbättra marknadsföringskanalerna. PESCA tillämpas i huvudsak i områden som är beroende av fiske och som befinner sig i områden som omfattas av mål 1, 2 och 5b, där hälften av beloppen är avsedda för regioner i mkl 1. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Fyra PESCA-program (Italien, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket) har godkänts under 1995, medan sju program hade godkänts i slutet av 1994. Det sena godkännandet av programmen, såväl som en viss komplexitet i. förvaltningsrutinerna, förklarar nivån på de belopp som har utnyttjats. Vad gäller åtagandena så har 64% av 1995 års budgeterade belopp betalats ut (28,3 miljoner ecu av 45 miljoner, fördelade på Frankrike, Italien och Förenade kungariket) medan endast 17% av förutsedda belopp har betalats ut (5,3 miljoner ecu av 31,9 miljoner, fördelade på Nederländerna, Italien och Förenade kungariket). Tabell 91: Pesca-programmen som har antagits under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) I Medlems stat (antal program) j Antagna program under 1995 Frankrike (1) Italien (1) Nederländerna (1) Förenade kungariket (1) Antagna program under 1994 Belgien (1) Danmark (1) Tyskland (1) Grekland (1) Spanien (1) Irland (1) Portugal (1) Totalt (11) Total kostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 (2) % (2)/(0 Betalningar 1995 (3) 0/ /o (3)/(2) 81,3 81,2 34,2 84,7 4,3 48,6 62,0 54,6 95,7 12,2 47,2 605,9 28,3 34,2 10,8 37,4 2,0 16,4 23,0 27,1 41,5 6,7 25,6 253,0 18,8 4,4 1,2 5,1 0,3 2,7 3,8 4,5 6,9 1. 1 4,3 53,1 66% 13% 11% 14% 17% 17% 17% 17% 17% 17% 17% 2 1% 0,0 2,2 0,6 2,5 0,2 1. 4 1,9 2,3 3,5 0,6 2,1 17,2 0% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 32% 1 flertalet medlemsstater skall valet av projekt fortfarande påbörjas eller så startades det i slutet av 1995, förutom på Irland där 22 projekt redan har godkänts av nationella myndigheter. På grund av komplexiteten i de planerade verksamheterna och interventioner från flera fonder, har detta lett till att de nationella myndigheterna i Grekland inriktar sig på att finna en intermediär organisation för skötseln. Vad gäller de franska utomeuropeiska departementen, där verksamheter under PESCA grupperas under gemenskapsinitiativet REGIS, har endast programmet för Réunion godkänts i december 1995. De svenska och finska programmen presenterades för kommissionen i slutet av 1995". SME (1994-1999) SME (1,027 miljarder ecu) svarar på behovet av en anpassning av de små och medelstora företagen till trycket från den inre marknaden och ekonomins globalisering. Detta initiativ fullföljer också, samti digt som det anpassar de tidigare initiativen STRIDE (förstärkning av den tekniska potentialen i mindre gynnade regioner), PRISMA (förbättring av tjänster till företagen) och TELEMATIQUE (användning av avancerade telekommunikationstjänster). SME vänder sig i synnerhet till områden som omfattas av mål 1, för vilka 80% av beloppen är avsedda. De åtgärder som främjas syftar till att förbättra produktions- och organisationssystemen i företagen, bättre ta hänsyn till miljön, utveckla samarbeten och nätverk mellan små och medelstora företag, eller vidare att stärka samarbetet mellan forskningscentra, center för kunskapsöverföring, universitet och små och medelstora företag. Då initiativet SME är ett nytt intiativ för perioden 1994-1999, så har programförslagen från medlemsstaterna omarbetats mycket för att'garantera att detta initiativs inriktningar respekteras. Dessa omarbetningar har i synnerhet inriktat sig på nyskapande aspekter och syftar till att internatio nalisera SME. De har haft som konsekvens att förhandlingsperioden har förlängts. Av de 38 programmen som har presenterats av de femton medlemsstaterna, har 21 godkänts under 1995 (återstår ett program i Belgien, 6 i Tyskland, ett i Förenade kungariket, program som inte är regionvisa i Danmark, Spanien, Italien och Luxemburg, och 4 program i de tre nya medlemsstater na). Se längre fram 1. 3. Gemenskapsinitiativen i de tre nya medlemsstaterna. 154 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Tabell 92: SME-program som har antagits under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) Medlems stat Total kostnad S t r u k t u r s t öd Åtaganden (1) 1995 (2) % (2)/(D B e t a l n i n g ar 1995 (3) % (3)/(2) (anta! p r o g r a m) Belgien (1) Tyskland (9) Grekland (1) Frankrike (3) Irland (1) Nederländerna (1) Portugal (1) Förenade kungariket (4) Totalt (21) 14,2 356,3 156,9 139,2 53,2 26,9 235,9 43,0 1. 025,5 9,4 156,8 83,3 58,5 28,8 10,3 124,0 20,1 491,3 7,5 101,2 10,5 15,4 26,5 9,5 13,2 19,7 203,5 80%o 6 5% 1 3% 2 6% 9 2% 9 2% 1 1% 98%o 4 1% 2,2 30,9 5,2 4,6 7,9 2,9 6,6 7,3 67,7 ' 3 0% 3 0% 5 0% 3 0% 3 0% 3 0% 50% 3 7% 33% Belgien: Det godkända programmet gäller Valloniet och kommer att kompletteras av ett program för Flandern. Det är uppbyggt kring två centrala ideer, nämligen förstärkningen av samordningen och stödnätverk till de små och medelstora företagen och förstärkningen av gemensamma tjänster till de små och medelstora företagen. Satsa på skapandet av nätverk och tjänster för de små och medelstora företagen: Det vallonska programmet organiseras kring två huvudlinjer: 1. Samordningen av stöd och nätverksbyggande, genom: • en verksamhet för att samordna tjänsteorganisationer för små och medelstora företag för att främja erfarenhetsutbyte och synergier, • upprättande av samordningsgrupper. 2. Gemensamma tjänster till de små och medelstora företagen, genom: • skapandet av ett finansiellt forum för att studera villkoren för • tillgången till finansieringskällor, teknologiska verksamheter, som särskilt syftar till att samordna och utvärdera vissa åtgärder för de små och medelstora företagen, • öka den dynamiska kraften hos de små och medelstora företagen, med beaktande av behoven av att hitta samarbetsparter, miljökrav, informationsteknologier och kvalitetskrav. Tyskland: Nio program har godkänts för att stödja de små och medelstora företagen i industri- och tjänstesektorer. Fem program gäller de gamla delstaterna (5 återstår ännu att godkännas) och fyra gäller de nya delstaterna. Det har visat sig vara svårt för de tyska små och medelstora företagen att utarbeta dessa program, på grund av svårigheter att harmonisera och samordna på det nationella planet, vilket har lett till avsevärda förseningar. Som exempel på planerade genomföranden kan nämnas hantering av miljön och energikällor (Berlin, bidrag från strukturfonderna på 0,615 miljoner ecu). Det handlar dels om att färdigställa strategier avsedda att informera företagen om medel för att spara energi och att minska C02-utsläppen, och dels att tillhandahålla verktyget "Eco-Audit" till företagen. Grekland: Programmets huvudsakliga målsättning är att främja internationaliseringen av de grekiska små och medelstora företagen genom en gruppolitik, och underlätta för dem att få tillgång till den finansiella marknaden genom främjande av finansiella verktyg (riskkapital, ömsesidiga garantier) och genom införandet av en kvalitetspolitik (certifiering, standarder och harmonisering). Frankrike: Tre program har godkänts. Beträffande de två programmen i områden som omfattas av mål 1 (Korsika och Nord-Pasde-Calais) så kommer investeringen om 40,9 miljoner ecu att förlita sig på ett gemenskapsbidrag om 9,3 miljoner ecu vilket tillåter finansieringen av immateriella investe ringar hos de små och medelstora företagen, stöd till gemensamma åtgärder och förbättring av den tekniska miljön i Nord-Pas-de-Calais. På Korsika kommer verksamheten att inrikta sig på bildandet av nyskapande företag, utvecklingen av nya kommunikationsformer och samarbeten mellan företa gen för att underlätta tillgången till nya marknader, och utvecklingen av kompetenser för ekonomisk Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 155 utveckling. Programmet för områden som omfattas av mål 2 och 5b (gemenskapsbidrag: 49,2 miljoner ecu, totalkostnad: 98,3 miljoner ecu) kommer att möjliggöra att en garantifond upprättas som är avsedd för de små och medelstora företagen som har partnerskapsprojekt eller nyskapande projekt, att modernisering och nyskapande gemensamma projekt främjas inom förlängningen av programmet STRIDE, och att skapa partnerskap mellan europeiska företag på olika områden. Irland: Programmet är särskilt inriktat på de små och medelstora företag som har färre än 50 anställda eller har en omsättning som är mindre än 3,7 miljoner ecu. Det koncentrerar sig på tillgången till finansiering och krediter, tillgång till den offentliga upphandlingsmarknaden, anpass ning av tjänsteföretag till den inre marknaden, spridningen av bästa tillgängliga metoder samt förbättring av kunskapsnivån och miljön i företagen. Nederländerna: Programmet omfattar samtliga holländska regioner som omfattas av mål 1 och 2 och syftar till att förbättra konkurrenskraften hos de små och medelstora företagen genom att förstärka de regionala produktionsformerna. De fem prioriterade områdena omfattar därför utvecklingen av produktionssystem och teknologiskt nyskapande, samarbete mellan de små och medelstora företagen och forskningscener, skapande av nätverk för små och medelstora företag, yrkesutbildning, teknisk assistans och utbyte över gränserna. Portugal: Det portugisiska programmet är det viktigaste småföretagsprogrammet i finansiella termer som godkändes under 1995. Det omfattar hela Portugal och inkluderar åtgärder avsedda för dels förbättring av konkurrenskraften och moderniseringen av portugisiska små och medelstora företag, basen för en produktiv ekonomi i landet, och dels förbättring av företagens miljö och i synnerhet genom utbildning samt finansiella verktyg. Förenade kungariket: Fyra program har godkänts (Highlands and Islands, Lowland Scotland, Wales, Nordirland) och där ett program för England fortfarande återstår att godkännas. Exempelvis motsvarar programmet för Highlands and Islands ett gemenskapsbidrag på ca. 3 miljoner ecu för små och medelstora företag i en region som verkar i en geografiskt mycket svår och annorlunda miljö jämfört med flertalet av de europeiska regionerna. Programmet syftar därför till att motverka risken av isolering jämfört med den europeiska ekonomiska strömningen, genom att prioritera stöd till tjänster för de små och medelstora företagen, en kvalitetsutbildning samt ett samarbete mellan företagen. REGIS (1994-1999) REGIS (600 miljoner ecu) har som mål att förbättra integrationen i gemenskapens mest avlägsna regioner. Det sammanför vissa verksamheter i de gamla programmen POSEIDOM, POSEIMA och POSEICAN, såväl som åtgärder från andra gemenskapsinitiativ som genomförs i avlägset belägna regioner, för att möjliggöra för dem att fullt ut delta i transnationella samarbetsnätverk. Programmets åtgärder syftar till diversifieringen av ekonomiska verksamheter, förstärkning av band med övriga unionen, samarbete mellan avlägset belägna regioner, förebyggande av naturkatastrofer samt yrkesut bildning. De tre medlemsstaterna som deltar i initiativet REGIS är Portugal, Spanien och Frankrike. Under 1995 presenterade Portugal ett program för Madeira och Azorerna, Spanien ett program för Kanarieöarna och Frankrike fyra program för de franska utomeuropeiska departementen. De portugisiska och spanska programmen godkändes under 1995 medan för Frankrike så godkändes endast programmet för Réunion (återstår därför att godkänna programmen för Guadeloupe, Marti nique och franska Guyana i slutet av 1995). 156 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Tabell 93: Programmen under Regis som har antagits under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) Medlems stat (antal program) Total kostnad Strukturstöd (I) Åtaganden 1995 (2) % (2)/0) Betalningar 1995 (3) (3)/(2) Spanien (1) Frankrike (1) Portugal (1) Totalt (3) 385,5 209,2 156,8 751,5 216,9 115,6 124,0 456,5 28,0 8,8 22,0 58,8 13% 8% 18% 13% 0,0 4,4 17,6 22,0 0% 50% 80% 37% Spanien: Programmet förutser ett gemenskapsbidrag om 216,9 miljoner ecu. Ett program för Kanarieöarna: De huvudsakliga målsättningarna i gemenskapsinitiativet REGIS är di versifieringen av de ekonomiska verksamheterna, den tekniska utvecklin gen och att rätta till obalansen i ekonomin på grund av avståndet, genom att utveckla turism som är förenlig med miljön och kulturarvet, förstärk ning av banden med övriga gemenskapen och andra avlägset belägna regioner, samt yrkesutbildning och sysselsättning. Tio åtgärder är planerade, nämligen lokal utveckling (14%), främjande av turism (21*70), infrastruktur för stöd till den ekonomiska verksasheten (22%), utveckling av den ekonomiska väven (11 %), URBAN Las Palmas (4%), URBAN Santa Cruz de Tenerife (4%), regionalt samarbete (0,3%), industriell utvecklingsplan för små och medelstora företag (19%), utvärdering, uppföljning och teknisk assistans (0,7%). Struktur fonderna finansierar 56% av programmet. Frankrike: Programmet för Réunion inriktar sig på främjande av ekonomiska verksamheter, utveck lingen av kommunikationer och regionalt och interregionalt samarbete, lokal utveckling, miljökon troll och förebyggande av naturkatastrofer, såväl som utbildning för bättre kvalifikationer och för jämställdhet på arbetsmarknaden. Portugal: Programmet avser främjandet av en grupp av prioriterade åtgärder inom området basin frastruktur (flygplats på Maderia), utveckling av den lokala potentialen (till exempel energiproduk tion i Azorerna), interregionalt samarbete och främjande av jordbruket. RECHAR II (1994-1997) RECHAR II (406 miljoner ecu), för att fullfölja målet att stödja omställningen i de regioner som mest berörs av tillbakagången i kolindustrin, ges prioriteritet till miljöskydd, nya ekonomiska verksanheter och mänskliga resurser. De planerade åtgärderna syftar till en rehabilitering av miljön och gamla gruvbyggnader, främjande av nya verksamheter (särskilt i de små och medelstora företagen), stöd till organisationer som arbetar med ekonomisk omställning och regionalutveckling eller vidare stöd till utbildning och sysselsättning (särskilt i de små och medelstora företagen). 30 program har lämnats in av medlemsstaterna under initiativet RECHAR. Förhandlingarna och godkännandet av dessa program har underlättats av den samlade erfarenheten från den tidigare perioden (1990-1993). Det är skälet till att nästan samtliga program har godkänts, dvs. 26, där endast fyra återstår att godkännas under 1996 (ett i Tyskland, ett i Frankrike, ett i Österrike och det icke- regionaliserade programmet i Spanien). Sjutule årsrapporten — Strukturfonderna 1995 157 Tabell 94: Programmen under Rechar II som har antagits under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) Medlems stat (antal program) Belgien (2) Tyskland (6) Grekland (1) Frankrike (6) Italien (2) Portugal (1) Förenade kungariket (8) Totalt (26) Total kostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 (2) % (2)/(l) Betalningar 1995 (3) % (3)/(2) 58,1 400,8 2,0 39,4 34,1 1. 1 364,6 900,2 15,7 128,4 1,5 16. 7 1. 7 0. 9 163,2 328,0 15,7 55,9 1. 4 15,5. 1. 7 0,9 81,6 172,5 100% 44% 90% 93% 100% 100% 50% 53% 7,8 26,8 0,7 1. 8 0,4 0. 3 37,8 75,6 50% 48% 50% 12% 23% 30% 46% 44% Belgien: De två programmen i Valloniet gäller regionen Charleroi (Châtelet) och i Flandern regionen Limburg. Beträffande Châtelet har programmet tillägnats verksamheter för omstrukturering av vattendistributionsnät som har försämrats på grund av intensiv utvinning i kolgruvorna. Dessa verksamheter fullföljer de som redan har åtagits inom ramen för RECHAR I. I Limburg prioriteras omställningen av de ekonomiska infrastrukturerna, modernisering av sociala strukturer samt ekono misk och social integration av arbetskraften. Tyskland: Sex program har godkänts, och endast ett program (Brandenburg) återstår att godkännas i slutet av året. Tre program gäller de nya delstaterna och tre de västra delstaterna, där programmet för Nordrhein-Westfalen är det viktigaste finansiellt sett av samtliga program under RECHAR. Programmen innehåller huvudsakligen åtgärder för miljösanering, främjandet av nya ekonomiska verksamheter såväl som bibehållande av den rådande arbetskraften. Programmet för Nordrhein- Westfalen syftar till att diversifiera verksamhetssektorerna och att förstärka de intermediära ekono miska verksamheterna. För att förstärka konkurrenskraften hos de små och medelstora företagen kommer dels skapandet av nya marknader, genom inkörning av nya processer och försäljning av nya produkter, att stödjas, och dels genom förbättring av tillgången till de senaste teknologierna. Genomförandet av programmet i Nordrhein-Westfalen förväntas trygga 5 400 arbeten. Grekland: Programmet RECHAR, som täcker den industriella axeln Kozani-Ptolemaida i norra Grekland, har som huvudsaklig målsättning att förbättra miljön i områden som har försämrats på grund av utvinning av lignit. I övrigt förutser programmet en åtgärd för yrkesförändring för arbetslösa eller anställda som hotas av uppsägning. Frankrike: De sex godkända programmen i Frankrike erhåller ett gemenskapsbidrag om ca. 17 miljoner ecu, varav 11 miljoner i Lorraine (kommunerna Boulay, Forbach och Sarreguemines), bidrag som i synnerhet inriktas på främjande av de berörda gruvområdena. Bland de planerade verksamheterna kan understrykas utvecklingen av industriell turism genom utvärdering av industriar vet och särskilt fullföljandet av skötseln av gruvmuseet i Blanzy (området Montceau-les-Mines, Bourgogne). För övrigt kommer verksamheten att inrikta sig på främjande av gruvområden i Gardane (Bouches-du-Rhône), Albi-Carmeaux (Tarn) och i Lorraine (återutnyttjande av det som legat i träda, omstrukturering av stadscentra, turism, etc. ) samt på skapandet av en välkomnande miljö och infrastruktur som gynnar omställningen i områdena Aies (Gard) och Mure (Isère). Italien: Två program har godkänts under 1995 (Sardinien, Toscana). Programmet för Sardinien, som förutser en investering om 1,6 miljoner ecu gäller kolgruveområdet i Sulcis-Iglesiente och omfattar en enda åtgärd kring förbättring av miljön så att små och medelstora företag etablerar sig. Vad beträffar Toscana så är det berörda kolgruveområdet Santa Barbara och programmet är karakterise rat av en mycket stark inriktning på den privata sektorn, då dess bidrag förutses stå för närmare 95% av finansieringen (35,6 miljoner ecu). Detta program är också skapat med en enda åtgärd för diversifiering av den lokala väven av små och medelstora företag, vilken innehåller beviljande av räntesubventioner till företag som kan presentera investeringsprojekt inom områden som nyskapan de teknik, energi och miljöskydd. 158 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Portugal: Programmet syftar till att finansiera verksamheter som gynnar regionen Castelo de Paiva (norra regionen), som har drabbats av att kolgruvorna stängts. Förutom bidraget till infrastrukturer som är nödvändiga för utvecklingen av andra verksamheter, så är målsättningarna för detta program att förbättra miljön och ge teknisk assistans till ekonomiska verksanheter. Förenade kungariket: Åtta program under RECHAR har godkänts under 1995. Programmen för Yorkshire och East Midlands är med ungefär hälften av det totala bidraget de viktigaste av dessa, men där andra kolgruveområden i England och Skottland också är berättigade. De andra betydande programmen är de för Wales och nordöstra England. KONVER (1994-1997) KONVER (506 miljoner ecu) är efterföljaren till verksamhetsprogrammen PERIFRA I och II (bidrag till projekt av demonstrationskaraktär vad gäller militär omställning), vars första genomförandeår var 1993. Programmet löper nu över flera år och har som målsättning att stödja den ekonomiska diversifieringen i områden som är starkt beroende av försvarsindustrin, tack vare en omställning av verksamheter som förknippas med denna sektor och främjande av kommersiellt livskraftiga verksam heter i samtliga industrisektorer, med undantag för verksamheter som kan ha en militär tillämpning. Åtminstone 50% av bidraget är avsett för regioner inom områdena som omfattas av mål 1, 2 och 5b. På grund av förseningarna i samband med den finansiella fördelningen mellan medlemsstaterna och etableringen av godkända områden inom ramen för detta initiativ12, så har också medlemsstaternas presentationer av programmen försenats. 37 program har godkänts under 1995, merparten i slutet av december, och 8 program återstår att godkänna i slutet av 1995 (3 i Tyskland, och de icke- regionaliserade programmen i Spanien, Italien, Luxemburg, Nederländerna och Sverige). De motsva rar 70% av det totala anslagna beloppet för detta initativ. Tabell 95: Programmen under Konver som har antagits under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) Medlems stat (antal program) Belgien (3) Danmark (I) Tyskland (13) Grekland (1) Frankrike (17) Portugal (1) Förenade kungariket (1) Totalt (37) Total kostnad Strukturstöd 0) Åtaganden 1995 (2) % (2)/(l) Betalningar 1995 (3) % (3K(2) 30,4 5,3 342,3 20,3 244,1 10,7 230. 6 883,7 11,5 2,4 144,5 12,9 71,0 7,9 101. 9 352,1 11,5 2,4 130,6 11,5 64,4 7,9 10,0 238,2 100% 100% 90% 89% 91% 100% 10% 68% 5. 7 1,2 38,7 5,7 32,0 3,9 0. 0 87,3 50% 50% 30% 50% 50% 50% 0% 37% Belgien: De tre belgiska regionerna drar vardera fördel av ett program. I Flandern (Briigge, Leuven, Turnhout, Tongeren och Hasselt) gäller de planerade åtgärderna främjandet av ekonomin och stödet till miljön. I regionen Brussel är det en kasern som skall upprustas och ändras om för att inrymma nya ekonomiska verksamheter (hantverk, små affärer, konstcenter). I Valloniet täcker programmet en del av områdena som omfattas av mål 1, 2 och 5b och syftar till att öka dynamiken i väven av små och medelstora företag samt att utveckla en turistnäring efter upprustningen av nedlagda områden och att omskola sektorns anställda. Danmark: Programmet omfattar två områden, Karup mitt i Jylland och Köpenhamn, som inte täcks av målområden. De planerade åtgärderna gäller tjänster och stöd för teknisk utveckling i små och medelstora företag, främjande av turism och miljön, och omskolning av tjänstemän genom utbild ning. " Genomfört i december 1994, se årsrapporten 1994. Sjuiule årsrapporten — Strukturfonderna 1995 159 Tyskland: Tyskland är, med 144,5 miljoner ecu i bidrag från strukturfonderna som godkändes under 1995 och med 13 program, den största mottagaren av initiativet KONVER. Som exempel kan nämnas programmet för Nordrhein-Westfalen, det viktigaste programmet i de västra delstaterna, som inom ramen för sin inriktning planerar omställning av områden, konstruktion av tekniska centret Cartec på den gamla platsen "Churchill-Barracks" i Lippstadt. I Rödinghausen kommer byggnaden "Birdwood Barracks", som framöver är ledig, att byggas om till en kommersiell byggnad och i staden Minden kommer en gammal krigsskola att göras om till en plats för utbildning inom handelsekonomi. Grekland: Programmet har som huvudsaklig målsättning att ställa om ekonomiska verksamheter som förknippas med försvarsindustrin, såväl som omställning till livskraftiga kommersiella företag inom samtliga industrisektorer. Frankrike: De 17 franska programmen gäller 57 arbetsområden, varav 23 befinner sig utanför de områden som omfattas av mål 2 och 5b. Det gäller i allmänhet program vars bidrag är mindre än 5 miljoner ecu, där det största programmet (Aquitaine) erhåller 13,2 miljoner ecu. 9% av bidragen från strukturfonderna tillägnas åtgärder för utbildning. 31% av den totala investeringen tillägnas restaurering av militära områden och områden som har påverkats av minskningen i militär verksam het, för att gynna etablering av små och medelstora företag. Därefter kommer renoveringen och moderniseringen av sociala och ekonomiska infrastrukturer (14%). Den största delen av stödet (46%) gäller åtgärder till fördel för små och medelstora företag, med en prioritering på åtgärder som syftar till att förbättra miljön för företagen. I sin helhet utgör programmen förstärkningar av programmen i mål 2-områden som har genomförts i det berörda området eller i ett angränsande område (med undantag för Ile de France, Limousin och Aquitaine). Portugal: Programmets huvudsakliga målsättningar är stödet till ekonomin i regioner som är beroende av försvarsindustrin (exempelvis Azorerna, Alentejo, Lissabon), för att rehabilitera militä ra områden i syfte att utveckla nya verksamheter och till förbättringen av miljön kring militära områden. Förenade kungariket: Ett enda program som gäller Storbritannien, Nordirland och Gibraltar har godkänts. Det förutser närmare 50% av bidragen för investeringar i områden utanför målområdena för att ta hänsyn till särskilda problem som beror på nedgången i försvarsindustrin. Åtgärderna kommer att inriktas på diversifieringen av den ekonomiska basen i de berörda områdena, med en tyngdpunkt lagd på förbättringen av miljön. En annan aspekt är tekniköverföringen som bör möjliggöra användandet av viktiga kunskapssystem i försvarssektorn för att diversifiera och nyskapa i små och medelstora industriföretag. Beträffande uppföljningen så ligger ansvaret på en övervak ningskommitté, där programmet är uppdelat i 14 delprogram för varje område och där vart och ett leds av en arbetsgrupp, som består av representanter från ministerier och lokala organisation, såväl som från kommissionen. RESIDER II (1994-1997) RESIDER 7/(520 miljoner ecu) fortsätter åtgärderna under RESIDER I, dvs. stödet till omställningen i stålindustriområdena. Detta initiativ ger, som RECHAR II, prioritet åt miljöskydd, nya ekonomiska verksamheter och mänskliga resurser, för att skynda på anpassningen av områden berörda av om välvningen i deras ekonomiska villkor. De planerade åtgärderna är av samma storlek som åtgärderna under RECHAR II. 27 program lämnades in 1995 av medlemsstaterna under initiativet RESIDER (varav ett från Österrike). Tack vare den erhållna erfarenheten mellan 1990 och 1993 så kunde godkännandet av dessa program nästan helt och hållet ske under 1995, dvs. 19 program godkändes (ett program för Portugal godkändes från och med 1994), och endast 8 program återstår att godkännas i slutet av 1995 (ett för Tyskland, 2 för Frankrike, ett för Förenade kungariket, och de icke regionvisa programmen för Spanien, Italien, Luxemburg och Österrike). 160 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Tabell 96: Programmen under Résider som har antagits under 1994 och 1995 — EUR12 (miljoner ecu) Medlems stat (antal program) Antagna program under 1995 Belgien (2) Tyskland (8) Grekland (1) Frankrike (5) Nederländerna (1) Förenade kungariket (2) Antagna program under 1994 Portugal (1) Totalt (20) Total kostnad Strukturstöd O) Åtaganden 1995 (2) % (2V(1) Betalningar 1995 (3) % (3)/(2) 52,9 558,3 8,9 105,8 51,5 52,5 10,8 840,6 24,4 164,3 4,7 42,6 18,1 23,2 6. 9] 284,2] 23,7 62,5 4,1 38,6 18,1 23,2 6,9 177,1 97% 38% 88% 91% 100% 100% 100% 62% 5,6 31,2 2,1 17,5 7. 4 11,6 2,9 78,3 24% 50% 50% 45% 41% 50% 42% 44% Belgien: De två godkända programmen gäller områdena Charleroi och Liege, två områden som har starkt drabbats av nedgången i stålindustrin (arbetslösheten är över 20% under 1994 i Charleroi och närmare 10 000 arbetstillfällen har förlorats mellan 1978 och 1993 i Liege). Varje program förutser en åtgärd för att förbättra miljön och/eller rehabilitera områden. Dessutom planeras diversifiering av den ekonomiska väven, skapandet av en igångsättningsfond för de företag som befinner sig i ett uppstartningsskede eller under omorganisation, bidrag till infrastrukturen för mottagning av företa gen genom att utrusta och skapa livskraftiga verksamhetsområden för hantverk och tjänster, förbättring av utrustning på forskningscenter och främjande av teknologist nyskapande. Tyskland: Åtta program har godkänts och endast ett program (Brandenburg) återstår att godkännas under 1996. En av de huvudsakliga inriktningarna är återställandet av övergivna industriområden och deras omställning till en ny ekonomisk användning. De planerade bidragen kommer dels att tillåta att nya områden frigörs för industriella och kommersiella företag, och dels att industri- och handelsverksamhet integreras i stadsplanerna samtidigt som miljön förbättras. Nordrhein-Westfalen genomför på så sätt inom ramen för "Internationale Bauausstellung-IBA-"Emscher Park", en övergripande stadsrenovering i en del av Ruhrområdet som är särskilt missgynnat samtidigt som stränga ekologiska- och stadsregler följs (strukturfondsbidrag: 25,9 miljoner ecu). Detta program bör möjliggöra att 6 500 arbetstillfällen tryggas. Grekland: Programmet täcker tre områden, ett nära Tessaloniki och det andra nära Volos och det tredje i närheten av Aten, och har som huvudsaklig målsättning att rehabilitera förstörd miljö och omplacera ekonomiska verksamheter i stålindustriområden. För övrigt förutser programmet en åtgärd för yrkesvägledning till arbetslösa eller anställda som hotas av uppsägning. Frankrike: De fem godkända programmen (två återstår att godkännas i slutet av 1995 för Nord-Pas- de-Calais och Normandie) koncentrerar mer än 70% bidragen till departementen i Meurthe-et- Moselle, Moselle och till tre distrikt utmed Meuse (Etain, Spincourt och Verdun-Est) i Lorraine. Den allmänna målsättningen är omställning av dessa områden till ett dynamiskt skapande av sysselsätt ning och en förbättring av livskvaliteten. Dessa program förutser utvecklingsåtgärder för gemensam ma inrättningar, såsom skötseln av ett industriellt vidareutbildningscenter i de gamla stålindustriom rådena (Le Creusot) eller omvandlingen av en gammal industribyggnad till utställningshall (Ugine). Förbättringen av miljön och stadens attraktionskraft är en annan inriktning, där ett exempel är reningen av vatten (Lorraine) eller grundandet av en "framstående pol" för teknik och kunnande (Lorraine). Skapandet och utvecklingen av företag genom ett bättre mottagande och kommunala tjänster drar också nytta av flertalet åtgärder, som förverkligandet av logistikområden som åtföljer verksamheter i hamnar och på land (Fos-sur-Mer), eller rehabiliteringen av industriell mark som inte används för att ta emot nya verksamheter för utveckling av teknologiska nätverk och tekniköverfö ring (Picardie). Nederländerna: Ett program gäller IJmond, ett område som har drabbats av nedgången i stålindu strin och andra industrisektorer, i synnerhet fisket. Det syftar huvudsakligen till att utöka den ekonomiska basen i regionen och borde skapa 2. 000 permanenta arbeten. Åtgärderna gäller sanering Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 161 av industriområden och utveckling av nya anläggningar och områden, utveckling av infrastruktur för logistik (hamninstallationer), nyskapande i företagen (plan för bidrag till små och medelstora företag, riskkapital, startbidrag, nätverk för små och medelstora företag), utbildning och arbetsmar knaden (yrkesvägledning, observatorium, kunskapsöverföring), och en åtgärdsplan som gynnar turismen. Portugal: Programmet RESIDER i Portugal är det första godkända programmet under detta initiativ sedan 1994. Dess målsättningar är att snabba upp den ekonomiska omställningen i regionen Setubal, som har särskilt drabbats av omstruktureringen i stålindustrin, underlätta återinförandet av arbetslö sa på arbetsmarknaden eller personer som riskerar att bli arbetslösa och främja skapandet och utvecklingen av nya ekonomiska verksamheter som genererar arbeten tillsammans med utvecklandet av materiella och mänskliga resurser. I slutet av 1995 hade detta program uppnått en grad av genomförande för 1994-1995 på 69% av verkliga offentliga utgifter jämfört med budgeterade offentliga utgifter. Förenade kungariket: De två programmen som godkändes under 1995 (ett program för England återstod att godkännas) gäller Wales och västra Skottland. Dessa program syftar såväl till att komplettera övriga program i dessa regioner såväl som SPD för mål 2 som gäller västra Skottland. RETEX (1994-1997) RETEX (522 miljoner ecu) lanserades 1992 för att stödja den ekonomiska diversifieringen i områden som var starkt beroende av textil-och beklädnadsindustrin, och har sedan förlängts under 1994 fram till 1997 och har utökats till vissa nya berättigade områden som omfattas av mål 1, 2 och 5b. Åtgärderna som stöds är till exempel rådgivning och icke produktiv utrustning som förbättrar kunskapen i företagen, stödet till lokala företagsgrupper och samarbetsåtgärder, eller utbildning av personal i företagen och tjänster till företagen. De nya bidragen under RETEX som har tilldelats från och med 1994 till nya områden som omfattas av mål 1, 2 och 5b har åtföljts av betydande omarbetningar för flertalet av de under 1993 godkända programmen. Nya program har också lämnats in. På så sätt har 21 program under RETEX presenterats för kommissionen under 1995, varav 7 program har godkänts och 5 befintliga program har ändrats. Totalt sett har 12 program godkänts eller ändrats under 1995. Det totala beloppet för de 18 godkända programmen under RETEX motsvarar 98% av det budgeterade beloppet för detta initiativ under perioden 1994-1997. 162 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Tabell 97: Programlagt för Retex under 1995 — EUR 12 (miljoner ecu) Antagna program 1995 Tyskland Sachsen Thûringen Niedtrsachsen Belgien • Vallonien Nederländerna • Twente Förenade kungariket Nordirland Storbrittanien Antagna program 1993 och ändrade 1995 Tyskland Frankrike Italien Mål 1-områden Mål 2 och Sb-områden Grekland Bidrag 1994-1997 O) - 53,2 41. 9 9,6 1. 8 3. 0 1. 0 36,6 4,2 32,4 Åtaganden 1995 (2) % (2)/(l) Betalningar 1995 (3) % (3)/(2) 13. 1 3. 7 • 8. 2 1. 2 3,0 1,0 30,0 3. 8 26. 2 25% 9% 86% 67% 100% 100% 82% 89% 81% 6. 6 1. 8 4,1 0,6 1. 5 0,5 14. 1 1. 9 12. 2 50% 50% 50% 50% 50% 50% 47% 50% 47% Bidrag 1993 (1993 års priser) 1,3 4. 0 12,1 7,9 4. 2 12. 1 Bidrag 1994-1997 Bidrag 1993-1997 (1) Åtaganden 1993-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1993-1995 (3) % (3)/(2) 7,6 24. 9 66,9 31,5 35. 5 75,4 8,8 28,9 79,0 39,4 39,6 87,5 8. 8 7. 0 12. 1 7. 9 4,2 11. 8 100% 24% 15% 20% 10% 13% 1,0 3. 4 6. 0 3,9 2. 1 9. 1 11% 49% 50% 50% 50% 78% Antagna program 1993 Tyskland RlieInland i Nordrhein-Westfalen Baden- Wurtemberg Hessen Spanien Irland Portugal Bidrag 1993 (1993 års priser) Bidrag 1994-1997 (1993 års priser) Bidrag 1993-1997 (1993 års priser) (1) Åtaganden 1993-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1993-1995 (3) % (3V(2) 0. 7 0. 2 0. 2 0. 3 18. 1 2. 3 30,0 3,1 1. 4 0,6 1,1 72. 3 9. 1 159. 0 3,7 1. 6 0,8 1,4 90. 4 11. 4 189,0 0,9 0. 2 0. 2 0,5 38,5 6,9 111,4 25% 11% 28% 90% 43% 61% 59% 0,6 0. 1 0. 1 0,4 34,2 4. 1 63,1 59% 50% 50% 65% 89% 59% 57% Belgien: Programmet RETEX som godkändes 1995 gäller Valloniet (Hainaut), där ett annat program planeras för Flandern. De två viktigaste inriktningarna är åtgärder för diversifiering av små och medelstora företags verksamheter genom utvecklingen av inhemska möjligheter (assistans och infor mation inom ramen för en byrå som hjälper till att lägga upp den nya ekonomin, rekrytering av arbetsledning i företagen, anlitandet av externa konsulter för att öppna upp nya marknader) och förbättring av arbetskraftens kvalifikationer (utbildningsåtgärder inom nya teknologier, inre och yttre rörlighet, uppmuntran till samarbete mellan utbildningscenter och företag). Tyskland: Fyra program under RETEX för Bayern, Baden-Wurtemberg, Nordrhein-Westfalen och Hessen godkändes under 1993. Programmet för Bayern har under 1995 erhållit tillaggsbidrag för perioden 1995-1997. Ett beslut att öka bidragen har också planerats för 1996 till fördel för Baden- Wurtemberg, medan det inte är planerat för Hessen eller NordrheinWestfalen. För övrigt har tre nya program godkänts under 1995 för Niedersachsen, Thûringen och Sachsen för perioden 1994-1997. Det är alltså totalt sju program under RETEX som löper i Tyskland, med ett totalt strukturfondsbi drag om 63,8 miljoner ecu mellan 1994 och 1997. Spanien: Programmet RETEX omfattar perioden 1993-1997 och godkändes från och med 1993. Det gäller delvis områden som omfattas av mål 1, 2 och 5b i de 11 spanska regionerna. Ett tillägg till gemenskapsbidraget på 0,8 miljoner ecu planeras för perioden 1994-1997. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 163 Diversifiering av regioner som är beroende av textil- och beklädnadssek torn i Spanien: Programmet RETEX i Spanien omfattar områden som tillhör 11 regio ner (Andalusien, Aragon, Castilla-Leön, Castilla-La Mancha, Cataluna, Extremadura, Galicien, La Rioja, Madrid, Murcia och Valencia) och utmärker sig genom den uppnådda nivån på partnerskap (åtgärderna som hänför sig till regionala och lokala myndigheter motsvarar 59% av gemenskapsbidraget). Det består av fem delprogram: • "Företagens konkurrenskraft" (41%) med räckvidd över flera regio ner, genomförd av industridepartementet inom ramen för åtgärder för att anpassa sig till internationell konkurrens och diversifiering av områden som är beroende av textil- och beklädnadsindustrin. • "Förbättring av den industriella väven" (54%) med regional eller lokal räckvidd. Detta delprogram syftar till att bygga upp grupper som entusiasmerar och ger råd samt företagsgrupper, genomförande av studier för råd och diagnostik, färdigställande av moderniseringspla ner och spridning av nya produktionsmetoder. • "Tillgång till riskkapital och lån för företagen" (4%), också med en regional eller lokal räckvidd. • "Yrkesutbildning" (1%), med regional och lokal räckvidd. • Uppföljning och utvärdering. Frankrike: Programmet RETEX för 1994-1997 ändrar det program som godkändes 1993. Denna ändring tillåter en betydande utökning av antalet områden, som gått från 21. till 53 sysselsättningsom råden mellan 1993 och 1994-1997, såväl som en omorientering av ingripanden som gynnar diversifie- ringsprojekt, medan ett ingripande bibehålls i företagen i textilsektorn på maximalt 30% av medlen från strukturfonderna. Irland: Programmet som godkändes 1993 omfattar perioden 1993-1997. Det är särskilt framtaget för att tackla ett visst antal strukturella svagheter i den irländska textilindustrin. Italien: Två program, ett för de italienska mål 1 regionerna och det andra för områden som omfattas av mål 2 och 5b, har godkänts under 1995. De ändrar de två programmen som löpte fram till 1993, nämhgen innehållet i flera regional åtgärder och den årliga fördelningen av gemenskapsbidragen. Dessa två program utmärker sig genom ett starkt deltagande av den privata sektorn, med närmare 30% i områden som omfattas av mål 1 och 52% i de regioner som omfattas av mål 2 och 5b. Nederländerna: Programmet som godkändes 1995, omfattar perioden 1994-1997 och gäller regionen Twente. Målsättningen är att förstärka konkurrenskraften hos små och medelstora företag i regionen inom såväl som utanför textil- och beklädnadssektorn, och därför har programmet endast en prioritering som är fokuserad på nyskapande forskning inom området företagsorganisation, genom att ge särskild uppmärksamhet till kvalitetskontroll, hantering av miljön, arbetsvillkor och strategisk företagsledning. Portugal: Detta program som godkändes 1993 är det viktigaste programmet under RETEX i finansiella termer. Det syftar till att diversifiera produktionsstrukturen i regioner som har drabbats av omstruktureringen i textilsektorn och att modernisera denna sektor i regioner där denna indu striella verksamhet är starkt koncentrerad. Vid slutet av 1995 hade 51% av de verkliga offentliga utgifterna förbrukats jämfört med de budgeterade offentliga utgifterna. Förenade kungariket: Två program har godkänts under 1995, ett för Nordirland och det andra för resten av landet. Programmet för Storbritannien omfattar nio områden som omfattas av mål 1, 2 och 5b, där särskilda regionala strategier kompletterar programmet för vissa. Åtgärderna koncentrerar sig på diversifieringen av den ekonomiska basen i regionerna genom införandet av nya teknologier såväl som nya produkter. Ett program för utbildning och omskolning syftar till att underlätta vägledningen till fristående arbeten såväl som till skapande av företag. Dessutom planeras särskilda åtgärder som gynnar miljön. På så sätt kommer projekt i Yorkshire och Humberside samt i East Midlands att bidra till behandling av flytande avfall för att förbättra dessa områdens image. 164 Sjunde arsra{>poricn — Strukturfonderna 1995 URBAN (1994-1999) URBAN (651 miljoner ecu) syftar till att bidra till sökandet efter lösningar på problemet till krisen i flertalet stadsområden, genom att stödja åtgärder för att ge ny ekonomisk och social livskraft genom lanseringen av nya ekonomiska verksamheter, åtgärder för att renovera infrastrukturer och utrustning ar på det sociala, hälso- och säkerhetsområdet, främjande av lokala arbetstillfällen och förbättring av miljön kopplat till tidigare åtgärder. Projekten bör vara av demonstrativ karaktär för andra stadsom råden och utgöra del av långsiktiga integreringsstrategier. Två tredjedelar av bidraget planeras för regioner som omfattas av mål 1, där den återstående tredjedelen ges till områden som omfattas av mål 2. Under initiativet URBAN har medlemsstaterna presenterat ca. 130 kandiderande städer, varav 86 städer har valts ut. Vissa program har presenterats på nationell nivå och grupperar de olika städerna i den berörda medlemsstaten. På grund av detta så finns det endast 43 program, varav 19 hade godkänts innan slutet av 1995. Det återstår att godkänna 24 program i slutet av 1995 (ett i Belgien, två i Tyskland, 8 franska program, det irländska programmet och det italienska programmet som inte är régionaliserade, 9 program i Förenade kungariket och 2 program i de nya medlemsstaterna). URBAN och stadsmiljön: De stadsdelar som åsyftas genom initiativet URBAN konfronteras av särskilt dåliga villkor vad beträffar miljö. Det visar sig exempelvis i övergivna områden och nedsmutsade ytor, avsaknaden av gröna ytor och en grundläggande infrastruktur, en mycket liten rörlighet hos de lokala invånarna. Det integrerade tillvägagångssättet hos URBAN har en miljödimension och en tydlig hållbar utvecklingsdimension. Initiativet hade tydligt visat upp miljön söm en av nycklarna till lösningarna till problematiken i de berörda stadsdelarna. Flertalet åtgärder inom de integrerade programmen under URBAN syftar alltså till att förbättra infrastrukturen och miljön, exempelvis renoveringen av byggnader för att anpassa dem till nya ekonomiska och sociala verksamheter, rehabilitering av allmänna ytor, särskilt gröna områden, rationell energianvändning eller vidare tillhandahållande av kultur- eller rekreationstjänster som respekterar boendet. Inom ramen för nya planerade inriktningar för förstärkandet av URBAN, tack vare fördelningen av gemenskaps initiativens reserv13, så kommer en ännu tydligare uppmärksamhet att läggas på problemet i stadsmiljön. Tabell 98: Program under Urban som har antagits under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) Medlems stat (antal program) Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (8) Grekland (1) Spanien (1) Luxemburg (1) Nederländerna (2) Portugal (1) Förenade kungariket (1) Totalt (18) Total kostnad Strukturstöd (I) Åtaganden 1995 ' ( 2) % (2)/(l) Betalningar 1995 (3) % (3)/(2) 26,6 3,0 270,1 67,2 248,7 1. 0 87,9 62,0 24,5 791,0 8,2 1. 5 86,4 45,2 162,6 0,5 9,3 44,3 17,0 375,0 8,2 1. 3 79,0 4. 5 22,8 0,5 7,9 9,2 17,0 150,5 100% 88% 91% 10% 14% 100% 85% 21% 100% 40% 4. 1 0,4 23,2 1,7 11,4 0,0 2,4 4,6 6. 9 54,7 50% 30% 29% 38% 50% 8% 30% 50% 40% 36% Belgien: Två program har godkänts och endast ett program för Bryssel kvarstår att godkännas. Det område som omfattas av programmet i Antwerpen är den nordöstra stadsdelen från 1800-talet omkring centralstationen. Programmet syftar till att skapa nya arbeten, förbättra säkerheten, vidareutbildningen och utbildningen samt stadsplanering. Programmet för Charleroi gäller stadsde len Foucault, som karaktäriseras av en låg utbildningsnivå, en försämrad boendemiljö, en hög " Se punkt 1. 1 Introduktion — Förslag till fördelning av reserven för 1995. Sjunde årsrapporten—Strukturfonderna 1995 165 arbetslöshet, brottslighet och narkotika. De planerade åtgärderna syftar till att förstärka stadsdelens attraktionskraft (etablering av ett permanent kongress- och konferenscenter, inrättande av en paviljong för att främja staden och dess produkter), att framkalla en ny sektoriell utveckling genom skapandet av ett center för tecknade serier, att planera om hela stadsdelen och att särskilt förbättra trafiken på gatorna och för gående på trottoarerna och att kvalificera om stadsdelen socialt genom en samling samfinansierade åtgärder genom den Europeiska socialfonden och vilket leds i partners kap tillsammans med "det offentliga centret för socialstöd" i Charleroi och "den regionala delegatio nen för tillträde och sysselsättning" (MIREC). Danmark: Programmet gäller staden Ålborg (förorten Thistedvej) på norra Jylland, som omfattas av mål 2. Staden har drabbats av en betydande arbetslöshet, en svår trafik och otillräckliga sociala och kulturella tjänster. Programmet kommer att inriktas på ett enda projekt, ett center för hållbar stadsutveckling, som syftar till att modernisera förorten Thistedvej genom att uppmuntra en hållbar industritillväxt som är finansiellt stabil samt genom att uppmuntra invånarna i området. Tyskland: Åtta program har godkänts (Berlin, Brandenburg, Rostock, Magdeburg, Chemnitz, Erfurt, Bremen, Duisburg), varav sex gäller de nya delstaterna och två de västra delstaterna. Ett tredje program för Saarland borde godkännas under 1996. Inom ramen för programmet för Duisburg-Marxloh kommer exempelvis ett utvecklingsprojekt " Stadtteilwirtschaft" att färdigställas, såväl som lättfattliga åtgärder och stöd som syftar till att garantera den existerande potentialen i stadsdelen samt att skapa nya företag. Målsättningen är i synnerhet att stoppa utflyttningen av små företag och att räkna samman möjligheterna för att skapa nya företag av nyskapande karaktär. Grekland: Programmet omfattar sex projekt (belägna i Drapetsona-Keratsini och Peristeri i Attica, Nea-Ionia i Volos, i Patras [i sydöst], i Tessaloniki [öst] och i Syros [Ermopolis]) som vart och ett utgör ett delprogram och har en demonstrativ karaktär för andra stadsområden, genom nyskapande åtgärder som har inkluderats i en integrerad stadsstrategi på lång sikt. Målsättningen bakom vart och ett av dessa delprogram är igångsättningen av nya lokala ekonomiska verksamheter, som i gengäld bör framkalla att sociala åtgärder (anställning som gynnar lokalbefolkningen, sanitär utrustning, etc. ) och åtgärder i städer (infrastrukturer och miljöåtgärder förbundna med ekonomiska verksam heter) genomförs som är nödvändiga för att förbättra levnadsvillkoren i de berörda områdena och för befolkningen. Spanien: Det spanska programmet är det viktigaste programmet under URBAN i finansiella termer som har godkänts under 1995. Det förutser förverkligandet av 17 projekt i stadsdelar med mer än 100 000 invånare (se tabell nedan), projekt som gäller en ekonomisk och social revitalisering, renovering av byggnader och förbättring av miljöinfrastruktur och andra infrastrukturer. Projekten försöker också att inkludera nyskapande åtgärder för behandling av socialt utslagna och kriminalitet. Boende föreningar kommer att delta i programmets genomförande och teknisk assistans kommer att insistera på erfarenhetsutbyte i Spanien och i Europa. Slutligen kommer ansvaret för den dagliga skötseln av programmet att ligga på lokala och regionala myndigheter i nära samarbete med ekonomi- och finansdepartementet, som har det övergripande ansvaret för programmet. 166 Sjunde årsrapporten — Sirukturfoiulerna 1995 Tabell 99: Urban — Finansiering av programmet i Spanien (miljoner ecu) Mål l-områden Cadiz Malaga Huclva Sevilla Badajoz Cartagena Valencia Toledo Valladolid Salamanca Langreo La Corufia Vigo Mål 2-områden Sabadell Badalona Baracaldo Utanför målområde Madrid Totalt städer Utvärdering, hantering TOTALT Total kostnad Strukturfo ndcr ERUF ESF 14,3 14. 3 14,4 14. 3 14,3 14,3 14,3 14,3 14,3 14,3 14. 3 14,3 14,3 13,4 6,6 20,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 6,7 3,3 10,0 7,0 10,0 8,0 9,1 7,6 9,0 10,0 8,0 10,0 9. 9 8,8 9,1 8,1 6. 1 2,3 9,4 20,0 245,8 2,9 248,7 10,0 750,0 2,6 162,6 10,0 142,3 2,6 144,9 3. 0 0,0 2,0 0,9 2,4 1. 0 2,0 0,1 1. 2 0,9 1,9 0,6 1. 0 0,6 - 17,7 0,0 17,7 Nederländerna: Två program har godkänts under 1995. URBAN Haag är ett program för Schilders- wijk, en stadsdel på 149 hektar som byggdes under andra hälften av 1800-talet. Det syftar till att förstärka ekonomin i stadsdelen, skapa nya möjligheter till arbete för lokalbefolkningen och minska otryggheten. URBAN Amsterdam vänder sig till Amsterdam-Bijlmermeer, ett område på 7 km2, i stadsdelen Amsterdam Zuidoost. Programmet syftar till att återuppliva området genom åtgärder som inriktar sig på nyskapande markanvändning, socioekonomisk och administrativ förnyelse. Portugal: Programmet URBAN för Portugal har utarbetats på ett nationellt plan, och inte på stadsnivå, och det förutser fyra projekt i stadsregionen Lissabon och två i Oporto. Åtgärderna innehåller inte enbart små infrastrukturprojekt utan också en mängd åtgärder som är avsedda att stimulera lokala initiativ och intresset från samhället. Man kan endast förvänta sig en svag inverkan på skapande och bibehållande av arbeten, men levnadsvillkoren borde förbättras märkbart. Vissa åtgärder kommer att vara särskilt uppenbara, exempelvis för omgivningarna runt Casal Ventoso i Lissabon. Förenade kungariket: Endast programmet för Nordirland godkändes under 1995, medan nio andra projekt presenterades av de brittiska myndigheterna för bidrag från strukturfonderna på nära 80 miljoner ecu. Vid slutet av 1995 väntade kommissionen på reviderade program. Vad beträffar programmet för Nordirland så gäller det Belfast och Londonderry. I båda fallen förenar de katolska och protestantiska områdena varandras ansträngningar för att lansera en förnyelseprocess i deras områden. I Belfast kommer tyngdpunkten att läggas på att skapa arbeten för föräldrar och särskilt kvinnor, samt på bidrag för återinförandet av unga arbetslösa. I Londonderry kommer projekt för stadsrenovering och en tillväxt i ekonomin, som föreslås från allmänheten, att åtnjuta ett finansiellt bidrag och utbildningsåtgärder. INTERREG II (1994-1999) INTERREG II (2,939 miljarder ecu) omfattar två olika delar som motsvarar de tidigare initiativen INTERREG I och REGEN, dels gränsöverskridande samarbete och stödet till inre och yttre gränsom råden (2,4 miljarder ecu, varav 75% till mål 1-områden) och dels färdigställandet (500 miljoner ecu) av energinäten, för att koppla dem till de större europeiska näten. För gränserna mot Central- och Östeuropa så har ett program inom ramen för PHARE godkänts under 1994 mellan länderna i Central- och Östeuropa och medlemsstaterna i gemenskapen. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 167 Av 62 presenterade program under INTERREG II från de femton medlemsstaterna har totalt 34 godkänts, tre inom delen REGEN och 31 inom delen gränsöverskridande samarbete. Detta motsva rar ca. 77% av det totala beloppet för de presenterade programmen. Det är de viktigaste program men finansiellt sett som godkändes under 1995. Samarbetsformerna över gränserna har utvecklats jämfört med den första programperioden 1990-1993, och kommissionen har finansierat några åtgärder som Europeiska föreningen för gränsregioner. En praktisk guide för att underlätta organi sationen av samarbetet över gränserna bör för övrigt ha presenterats i september. Delen REGEN: Tabell 100: Programmen under Interrg/Regen som har antagits under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) Interreg/Regen Spanien/Portugal Grekland/Italien (el) Grekland: FirdigU-llinde av energinåt Totalt Total kostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 (2) % (2)/(l) Betalningar 1995 (3). % (3)/(2) 548,2 189. 4 450,0 1. 117,6 220. 0 75,8 180,0 475,8 61. 9. 45. 0 111,2 28% 6% 25% 2 3% 43. 5 2. 1 4. 5 50,2 70% 50% 10% 45% REGEN Spanien/Portugal: Programmets målsättning är finansieringen av den sista arbetsetappen för mottagnings- och transportsystemet för naturgas i Portugal och etableringen av förbindelser mellan transportsystemen för naturgas i Portugal och Spanien. Dessa projekt inkluderas i utvecklin gen av transeuropeiska energinäten med syfte att diversifiera energiförsörjningen för de två medlems staterna, med en gynnsam effekt på miljön och en förbättring av konkurrenskraften i ekonomier som är inblandade. I slutet av 1995 kommer detta program att ha uppnått, för 1994-1995, en genomföran degrad på 42% av verkliga offentliga utgifter jämfört med budgeterade offentliga utgifter. REGEN Grekland/Italien (elektricitet): Detta program gäller fullbordandet av förbindelser mellan de italienska och grekiska eldistributionsnäten och fullföljer förverkligandet av initiativet REGEN i den föregående perioden. Bidragen anslås helt och hållet till mål 1-områden. Ett projekt som inkluderas i förverkligandet av den inre marknaden: Programmet INTERREG/REGEN mellan Italien och Grekland, för en förbindelse mellan elnäten i dessa två medlemsstater, förutser en total investering på 204 miljoner ecu och en finansiering från gemenskapen (ERUF) på 75,8 miljoner ecu (189,4 miljoner täcks dock av program met). Det förutser • byggnation av två stationer för konvertering mellan växelström och likström, • förverkligandet av en luftburen likströmsledning för kopplingen mel lan dessa två stationer, • färdigställandet av en 160 km lång undervattenskabel för transport av 600 MW mellan Porto Badisco (Italien) och Aetos (Grekland). Detta program bidrar inte enbart till samarbetet över gränserna i Grek land och Italien, men också till förverkligandet av den inre marknaden, i synnerhet på energiområdet och minskningen av energiberoendet vad gäller olja, såväl som till miljöpolitiken i gemenskapen (minskning av S02 och C02). REGEN Grekland "färdigställandet av energinät": Detta program gäller färdigställandet av arbeten för mottagning och transportnät för introduktionen av naturgas i Grekland och införlivas genom fortsättningen av finansierade åtgärder under rubriken REGEN mellan 1989 och 1993. Projektet i sin helhet har varit finansierat av ERUF som stort projekt "Naturgas" inom ramen för det första grekiska GSR mellan 1989 och 1993. Programmet inriktar sig på den huvudsakliga högtryckslednin- 168 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 gen för transport av rysk naturgas till den bulgariska gränsen och fram till Aten, de viktigaste grenledningarna för gas under högt tryck och arbeten för mottagning, behandling och transport av algerisk flytande gas (LNG) genom ledning. Tabell 101: Programmen under Interreg H-gränsöverskridande samarbete som har godkänts under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) Mellan medlemsstater: Belgien/Nederländerna: Euregio Sclieldemond Belgien/Nederländerna: Middengebied Tyskland /Nederländerna/Belgien: Euregio Maas-Rhen Danmark/Tyskland: Fyns Amt/K. E. R. N. Danmark/Tyskland: Syjylland/Planungsraum V Danmark/Tyskland: Storstiom/Ostholstein/Lubeck TyskJan_/Frankrike:Rheinland-Pfal2/Saarland/Lorraine Frankrike/Tyskland: PAMINA Tyskland/Luxemburg: Euregio Tyskland/Nederländerna: Ems-Dollard Tyskland/Nederländerna: Euregio Tyskland/Nederländerna: Euregio Rhen-Maas-Nord Tyskland/Nederländerna: Euregio Rhen-Waal Irland/Förenade kungariket: Nordirland Irland/Förenade kungariket: Wales Spanien/Portugal Mellan medlemsstater och tredje land: Danmark/Östersjön Tyskland/Tjeckien: Bayem Tyskland/Polen: Brandenburg Tyskland/Polen: Mecklenburg-Västra Pommern Tyskland/Polen/Tjeckien: Sachsen Grekland/Albanien/Bulgarien Tyskland/Frankrike/Schweiz: Oberhein-center-syd Tyskland/Schweiz: Bodensee Frankrike/Schweiz: Franche-Compte Frankrike/Schweiz: Rhône-Alpes Förenade kungariket/Marocko: Gibraltar Totalkostnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1995 (2) V. (2)/(l) Betalningar 1995 • (3) % (3)/(2) 22,8 66,3 71. 9 3,6 22,2 10,4 46,5 22,1 30,9 62,7 53,6 12,8 23,1 261,7 142. 8 755,3 4,6 42,2 120,0 84. 1 215,7 459. 4 49,9 9,7 14. 2 11. 6 1. 7 11. 1 32. 4 35. 7 1,8 11,1 5. 2 23,3 11,1 8,0 _2,5 22. 0 6. 4 11. 5 • 157. 0 84,1 552. 0 2. 0 16,8 72. 0 63. 1 146. 5 277. 0 24. 6 4. 9 7. 1 5. 4 • 0,7 9. 8 29. 2 33,5 1. 4 8,3 4. 1 22. 3 10. 1 8. 0 22. 5 22. 0 6,4 11. 5 26. 9 10. 9 75. 0 1. 8 16. 8 10,1 8,0 16,6 28,1 23. 4 4. 9 7. 1 0,6 0,5 88% 90% 94% 80% 74% 79% 96%. 91% 100% 100% 100% 100% 100% 17% 13% 14% 90% 100% " 14% 13% 11% 10% 95% 100% 100% 11% 66% • 2. 9 8. 8 10,0 0. 4 2. 5 1. 2 6. 7 3. 0 2. 4 6. 7 6. 6 1. 9 3. 5 13,4 5. 5 44,6 0,5 5. 4 5. 0 4. 0 8. 3 14. 0 7,0 2. 4 2,2 0,2 0,0 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 50% 50% 59% 30% 32% 50% S0% 50% 50% 30% 50% 31% 30% 0% Totalt I 2. 621,9| 1. 61S,0| 419,-| 26%| 169,4| 40% Delen gränsöverskridande samarbete: Programmen under delen gränsöverskridande samarbete i INTERREG II har utgjort en viktig del i de program som har godkänts under 1995. 59 program presenterades, varav 31 godkändes och 27 återstår att godkännas i slutet av året, varav lO för de nya medlemsstaterna. Det bör noteras att med införandet av INTERREG II och utvidgningen av Europeiska unionen med tre nya medlemsstater, så har betydelsen av samarbete över gränserna ökat väsentligt. Vad gäller de östra gränserna i unionen, så har kommissionen, medlemsstaterna och länderna i Central- och Östeuropa, som berörs av det gemensamma åtgärderna i programmen INTERREG och PHARE "gränsöverskridande samarbete", genomfört gemensamma mekanismer och instrument som syftar till att förbättra samarbetet dem emellan. Programmen som godkändes under 1995 mellan medlemsstaterna Mellan Belgien och Nederländerna har två program godkänts med ett totalt bidrag från strukturfon derna på 43,5 miljoner ecu (total investering: 89,1 miljoner ecu). Dessa två program gäller Euregio Scheldemond (Zeeland [NLj/Flandern - öst och Flandern-väst [delvis] [B]), och området Middenge bied (Antwerpen, Limburg och Leuven [delvis] [B]/Nordbrabant, Limburg [NL]). Förutom att förstärka samarbetet över gränserna har varje program ett utvecklingsmål, i det första programmet att stimulera en socioekonomisk utveckling som är hållbar och av hög kvalitet, och i det andra programmet att förstärka den ekonomiska basen i gränsområdet. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 ] 69 Mellan Belgien, Nederländerna och Tyskland finns ett program "Euregio Maas-Rhen" som gäller områden där vissa delvis omfattas av mål 2 eller 5b. Det koordineras av Euregio Maas/Rhen, en holländsk stiftelse som har en lång erfarenhet av att samarbeta över gränserna, av delstaternas regeringar och de federala myndigheterna på tyska sidan, såväl som av de holländska och belgiska nationella ministerierna. Detta program har fogats samman kring fem inriktningar: ekonomisk, teknisk och nyskapande utveckling (28%), miljö, natur och områden (27%), fysisk planering (15%), sociokulturell integration (15%), och utveckling av kvalifikationer samt arbetsmarknad (11%) såväl som teknisk assistans (5%). Mellan Danmark och Tyskland har tre program beslutats, med ett bidrag från strukturfonderna på 18,1 miljoner ecu (totalkostnad: 36,2 miljoner ecu). Det gäller tre regioner med olika geografiska karaktärer, nämligen området Planungsraum V (Nordfriesland, Schleswig-Flensburg, Flensburg)- SonderJyllands Amt, som är den enda landgränsen mellan Tyskland och Danmark och för vilken gemenskapen har under senare år finansierat med framgång flera samarbetsprojekt över gränserna, området Ostholstein/LùbeckStorstroms Amt, en havsregion som har strukturella problem och som redan omfattades av INTERREG I, och slutligen området "K. E. R. N. " (Kiel, Eckernförde, Rends- burg, Neumunster)-Fyns Amt, som omfattas av INTERREG för första gången. Strategierna för dessa tre program är aningen olika, dels därför att vissa strukturer över gränserna redan har etablerats medan andra är relativt nya, och dels därför att gränsen antingen är över land eller gäller havsregioner. De planerade åtgärderna syftar i synnerhet till att utveckla små och medelstora företag, forskning och utveckling samt utbildning, och för de två första programmen att förena energi och miljö, såväl som för de två sistnämnda programmen att utveckla turismen. Mellan Frankrike och Tyskland har två program godkänts med ett totalt bidrag på 34,3 miljoner ecu. Programmet mellan Saarland, Lorraine och Palatinat förutser, tillsammans med programmet IN TERREG mellan Tyskland och Luxemburg, byggandet av ett "EuroManagement-Center", som kommer att erbjuda europeiska seminarier för entreprenörer som intresserar sig för den europeiska marknaden. Under perioden 1991-1993 har en gemensam fransk-tysk finansiell institution, "Saarlän- dische Investitionskredietbank (SIKB)", bildats på basis av en överenskommelse mellan de tre regionerna och Frankrike, och denna överenskommelse har förnyats under den nuvarande perioden. Det andra programmet gäller regionerna södra Palatinat, Mittlerer Oberrhein och Nord-Alsace ("PAMINA"), och syftar till att förstärka integreringen av detta område genom åtgärder för ekonomisk utveckling, fysisk planering, utveckling av naturtillgångar och miljön, social sammanhåll ning och kultur samt utbildning. Inom ramen för de sistnämnda områdena så är åtgärderna för första gången delfinansierade av Europeiska socialfonden. Mellan Luxemburg och Tyskland finns ett program för regioner som delvis omfattas av mål 2 och 5b. En gemensam administration av projekten och de finansiella medlen har redan införts alltsedan programmet INTERREG I. Det förlängs genom detta program. En serie av avgränsade åtgärder planeras, nämligen miljöskydd (32%), ekonomisk, teknisk och nyskapande utveckling (19%) och turism (19%). Mellan Nederländerna och Tyskland har fyra program godkänts med ett totalt belopp på 62,4 miljoner ecu. Programmet Ems-Dollard består av en kompletterande åtgärd för att göra upp program för mål 2 eller mål 5b i dessa regioner. Jämfört med programmet INTERREG I, som koncentrerades på turismsektorn, syftar det aktuella programmet till att förbättra konkurrenskraften hos företagen och att dra till sig nya investeringar (bland annat infrastruktur [35%], turism [29%] och ekonomisk utveckling [15%]). De tre andra programmen, Euregio, Euregio Rhen-Waal och Euregio Rhen-Maas-Nord gäller områden som delvis omfattas av mål 2 eller 5b. De förutser en begränsad serie åtgärder, nämligen ekonomisk, teknisk och nyskapande utveckling (35%), utveckling av kvalifikationer och arbetsmarknaden (17%), fysisk planering (14%) och sociokulturell integration (13%). Varje program administreras på ett oberoende sätt. De har utvecklats av Euregios som kan dra fördel av en erfarenhet på tio år vad gäller gränsöverskridande samarbete, delstaternas regeringar och de federala myndigheterna på tyska sidan, såväl som kungliga ministerier på holländska sidan. 170 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Mellan Irland och Förenade kungariket har två program godkänts under 1995 med ett totalt bidrag från strukturfonderna på 241 miljoner ecu. Det första gäller samarbetet mellan Irland och Nordir land och efterträder ett program under INTERREG I, jämfört med vilken den kommer att ge mycket mer tyngd åt inhemska projekt över gränserna och till mindre infrastrukturer som direkt gynnar området. Det andra programmet gäller områden som omfattades för första gången av INTERREG, nämligen östra kusten på Irland och två områden i Wales (Gwynedd och Dy fed). Det gäller dels havsutveckling i dessa regioner med en koncentration på hamnarna och tillgången till hamnarna (huvudsakligen på Irland) och dels deras allmänna ekonomiska utveckling genom att endast stödja tillhörande projekt inom ekonomiska och kommersiella områden, turism och kultur samt mänskliga resurser. Tillfälliga samarbetsformer mellan Irland och Förenade kungariket: Varje program under INTERREG förutser etableringen av tillfälliga samarbetsformer. För programmet Irland-Nordirland har en ansvarig utsetts för programutvecklingen i syfte att dra nytta av sin synbarhet och tjäna som länk mellan lokala grupper, centrala administrationer i de två medlemsstaterna och ansvariga för andra strukturfondsprogram i områ det. På samma sätt har en lokal samordningsgrupp (bestående av två koordinatorer i Wales och ansvariga för de tre berörda regionala myn digheterna på Irland) inrättats för programmet Irland-Wales för att stödja skapandet av partnerskap och ekonomiska utvecklingsprojekt. Mellan Portugal och Spanien består programmet INTERREG II av åtgärder som syftar till att avhjälpa särskilda problem i gränsområdet, som är ett resultat av att dess läge är relativt isolerat jämfört med nationella ekonomier och resten av Europeiska unionen. Strategin fokuseras på den inhemska utvecklingen över gränsen och förstärkningen av ekonomiska och miljömässiga infrastruk turer. De planerade projekten syftar också till att främja en balanserad ekonomisk och social utveckling på vardera sida om gränsen, att bibehålla befolkningen, förverkliga en gränsöverskridan de regionalplan och att stödja skapandet av gränsöverskridande samarbetsmekanismer. Vid slutet av 1995 hade detta program uppnått, för 1994-1995, en genomförande grad på 38% vad gäller verkliga offentliga utgifter jämfört med budgeterade offentliga utgifter. Programmen som godkändes under 1995 med tredje land Med länderna runt Östersjön har ett program godkänts mellan Danmark och regioner runt Östers jön, där målsättningen är att fortsätta utvecklingen av samarbetet mellan länet Bornholm (Danmark) och andra Östersjöregioner. i Östersjön: Ett samarbete under INTERREG Programmet som godkändes i november 1995 stödjer samarbetet över gränsen mellan ön Bornholm (som omfattas av mål 5b) och regionerna runt Östersjön, huvudsakligen i Polen och i de baltiska staterna. Åtgär derna syftar till: • utvecklingen av de små och medelstora företagen genom en rådgivan de organisations verksamhet på det kommersiella och industriella området, • förverkligandet av strukturer över gränserna, som består av arbets grupper och konferenser som syftar till att uppmuntra både bilateralt och multilateralt samarbete, • samarbetet på området kommunikation och media, med målsättnin gen att utveckla nya verksamheter för "Baltic Media Centre" på Bornholm, • yrkesutbildning som är nödvändig för etableringen och utvecklingen av samarbetet. Sjunde årsrapporten — Strukiurfondenui 1995 171 Med länderna i Central- och Östeuropa har fyra program, i vilka de tyska regionerna deltar, godkänts under 1995 och med en totalfinansiering från strukturfonderna på 298,3 miljoner ecu. Dessa program samordnas med ingripanden från PHARE. Två program gäller gränsen Tyskland- Polen, en inriktar sig på tre stater (Tyskland, Polen och Tjeckien), och ett program gäller gränsen Bayern-Tjeckien. De tre första programmen (Mecklenburg-Västra Pommern/Polen, Brandenburg- /Polen och Sachsen/Polen/Tjeckien) syftar till att minska särskilda strukturella svagheter I gränsre gionerna i Polen och Tjeckien. Bidragen koncentreras på infrastrukturer och miljön, på den ekonomiska utvecklingen (däri inkluderat utvecklingen av turismen) och jordbruket, på mänskliga resurser såväl som teknisk assistans. Från och med 1995 har ett stort antal projekt kunnat sättas igång. Vad beträffar programmet Bayern/Tjeckien så koncentreras det på den socioekonomiska utvecklingen, i synnerhet turism och ekonomiska samarbete (44%), transporter, infrastruktur och miljöskydd (34%), mänskliga resurser (12%) såväl som fysisk planering och teknisk assistans (10%). Representanter för Tjeckien kommer att vara medlemmar i övervakningskommittén. För första gången kommer på så sätt representanter från ett land i Centraleuropa att vara nära inbegripna i genomförandet av ett program i ett gemensamt område. Notera att detta program har skapats som ett resultat av delen "gränsöverskridande samarbete" i programmet PHARE för Tjeckien å ena sidan, och programmet INTERREG II i Sachsen/Polen/Tjeckien å andra sidan. Detta har möjliggjort frigörandet av en likartad riktlinje från Pommern till Passau beträffande sammansättningen av övervaknings- och pilotkommitteerna. För övrigt har ett program mellan Grekland och Albanien å ena sidan och Bulgarien å andra sidan godkänts och ingår inom ramen för de samarbetsprotokoll över gränserna som har ingåtts med de albanska och bulgariska myndigheterna, som också finansieras av PHARE l*. Åtgärderna syftar inte enbart till infrastrukturer inom transport, telekommunikation och energi, som är absolut nödvändi ga för att knyta dessa tredje länder till de transeuropeiska nätverken (exempelvis Via Egnatia), men också till åtgärder inom områden som industri, turism, miljö, jordbruk, lokal utveckUng och mänskliga resurser. Programmet innehåller också några samarbetsåtgärder (erfarenhetsutbyte inom utbildning, hantering av vattenresurser, etc. ) med Cypern och vissa länder i Mellanöstern (Egypten, Israel, etc). Med Schweiz har fyra program godkänts där Frankrike, Tyskland och Österrike är angränsande parter, med ett totalt gemenskapsbidrag på 41,9 miljoner ecu. Mellan Frankrike, Tyskland och Schweiz koncentrerar sig programmet Rhen övre/syd, som var fallet under det första fasen av INTERREG, på samarbete inom ekonomi, miljö, utbildning och turism. Åtgärderna som främjar samarbete kring yrkesutbildning och hälsa kommer dessutom att integreras. Uppföljningskommitten har under ett av sina första möten beslutat att inrätta ett nytt informations- och rådgivningskontor vid gränsenBreisach/Neuf-Brisach (två andra informationskontor finns redan i de södra och norra delarna av området). Dessa kontor har som uppgift att informera och ge råd till befolkningen samt privata och offentliga organisationer om grannlandet. Mellan Tyskland och Schweiz är programmet Hochrhein-Bodensee, som lanserades under INTERREG I, numera utökat till följd av utvidgningen med en österrikisk gränsregion, Voralberg, som på så sätt utgör ett nytt program Alpenrhein- Bodensee-Hochrhein med lika mycket en inre som yttre del. Bara den tyska sidan hade godkänt programmet 1995, med ett belopp om 4,9 miljoner ecu. Slutligen har två program godkänts mellan Frankrike och Schweiz, som gäller på franska sidan Franche-Comte och den andra regionen Rhone- Alpes. Det godkända bidraget under 1995 (277 miLjoner ecu) bd'r kompLetteras under. Med Marocko har ett program med Gibraltar godkänts som komplement till de kompletterande ingripandena från mål 2 på Gibraltar. Åtgärderna för detta program — infrastruktur, studier och pilotprojekt för samarbete, samarbete inom yrkesutbildning och vidareutbildning — syftar till att ge ett mervärde till samarbetet mellan företagen på Gibraltar och de marockanska företagen, där en multiplikatoreffekt för gränshandeln förväntas på medellång sikt. Programmets övervakningskom mitté, i vilken den marockanska regeringen kommer att ha observatörsstatus, kommer att vara ansvarig för övervakningen av valet av individuella projekt. 14 Det godkända bidraget under 1995 (227 miljoner ecu) bör komp! r as under 199r med ett tilläggsbidrag från EUGFJ (32,8 miljoner ecu). 172 PEACE (1994-1997) Sjunde årsrapporten —Strukturfonderna 1995 Kommissionen godkände den 28 juli initiativet PEACE för fred och försoning mellan Nordirland och de angränsande grevskapen på Irland. Under våren 1995 tillät tre stora konferenser, i dessa regioner, att konsultera intresserade parter och personligheter som har erfarenhet av att återställa dialogen och den ömsesidiga förståelsen, vilket på så sätt underlättade det snabba godkännandet av programmet. Deltagandet från strukturfonderna till programmet är 300 miljoner ecu med en totalkostnad på ca. 416 miljoner ecu mellan 1995 och 1997, där ett tilläggsbidrag bör slutligen beslutas om för perioden 1998-1999. Hela Nordirland och sex angränsande grevskap på Irland omfattas av programmet. Tabell 101 a: Program under PEACE (miljoner ecu) Peace Totalkostnad (1) Strukturstöd Åtaganden 1995 (2) % (2)/(l) Betalningar 1995 (3) % (3)/(2) ERUF ESF EUGFJ FFU Totalt Nordirland Irland 148,3 127,8 22. 4 1,5 300,0 240,0 60,0 - 415,9. 18,7 11,0 1,3 0,1 31,1. 13% 9% 6% 9% 10%. 8,6 5. 5 0,6 0,07 14,8. 46% 50% 50% 50% 48% _ Programmets målsättning är att stödja befästandet av konfliktens upphörande på Nordirland genom att ge de ekonomiska och sociala lokala aktörerna de nödvändiga resurserna för förändringen av utvecklingen till en hållbar fred. Målsättningen är att främja den sociala anpassningen av personer med marginella ekonomiska och sociala villkor och att stimulera den ekonomiska tillväxten i områden som har drabbats hårdast i konflikten. Detta görs genom sju delprogram, nämligen regenereringen av stads- och landsbygdsområden, sysselsättning, samarbete över gränsen, kampen mot social utslagning, främjande av produktiva investeringar och industriell utveckling, upprättande av partnerskap och teknisk assistans. För att ta med så stort antal personer som möjligt i beslutspro cessen och genomförandet är resursfördelningen mycket decentraliserad. 43% av resurserna kommer att fördelas av intermediära halvstatliga organisationer (finansiella organisationer och kooperativ), varav en gränsöverskridande organisation, som kommer att spela en stor roll i projektvalet och fördelningen av medel. Ansvaret för 15% av resurserna vilar bland annat på 26 nybildade distrikt- partnerskap, som bör inkludera valda representanter från kommunalfullmäktige, representanter från lokala och frivilliga organisationer, och representanter från den privata sektorn eller andra, däri inbegripet lokala stadgeenliga byråer. Det huvudsakliga genomförandet under 1995 har varit etablerandet av nya strukturer. Kontrakten mellan kommissionen och de åtta intermediära organisationerna undertecknades i december 1995 och en politisk stötesten beträffande inrättandet av distriktspartnerskap har tagits bort. För övrigt har den nödvändiga samordningen mellan olika finansiella organisationer och myndigheterna ge nomförts. Allt detta har möjliggjort en snabb framryckning som har lett till att de första bidragen har betalats ut, godkännande för distriktspartnerskapen och åtagande av en större informations- och reklamkampanj. 1. 3. Gemenskapsinitiativen för de nya medlemsstaterna I april 1995 godkände kommissionen ett meddelande för genomförandet av gemenskapsinitiativen i de tre nya medlemsstaterna, som fastställde en indikativ fördelning av bidragen mellan initiativen och medlemsstaterna. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 173 Tabell 102: Gemenskapsinitiativ i de nya medlemsstaterna Indikativ fördelning av anslagen 1995-1999 (miljoner ecu) ADAPT EMPLOYMENT LEADER PESCA Industriella förändringar -varav RECHAR - varav RESIDER - varav RETEX - varav KONVER - varav SME URBAN INTERREG Reserv TOTALT Österrike Finland Sverige Totalt 11,6 23,0 23,3 18. 2 1. 8 5. 1 2. 6 8. 7 9,8 42,7 17,5 146,1 19,7 29,2 24,7 3,0 10,8 11,3 20,7 14,2 3,5 20,0 10,8 • 3,9 43. 7 18. 4 153,4 3. 3. 16. 8 3,4 39,5 15,3 127,8 42,5 72,9 62,1 6,5 49,1 1. 8 5,1 2,6 3,3 36,3 17,0 125,9 51,3 427,2 Varje ny medlemsstat kommer att delta på olika sätt i gemenskapsinitiativen. Österrike kommer inte att delta i KONVER, PESCA och REGIS. Finland kommer inte att delta i RECHAR, RESIDER, RETEX, KONVER och REGIS. Sverige kommer inte att delta i RECHAR, RESIDER, RETEX och REGIS. De tre medlemsstaterna befinner sig också i en annorlunda situation beträffande sina programs godkännande. Österrike har godkänt 4 av 15 presenterade program (varav hälften under LEADER). Finland har godkänt 2 av 8 presenterade program, och Sverige 2 av 7. Tabell 103: Gemenskapsinitiativ i de nya medlemsstaterna — Program som har antagits under 1995 (miljoner ecu) Gemenskapsinitiativ (antal program) Strukturstöd Totalkostnad (1) Åtaganden 1995 (2) % (2)/(l) Betalningar 1995 (3) % (3)/(2) •* ADAPT ötcrrikc (1) Finland (1) Sverige (1) Totalt EMPLOYMENT ötcrrikc (1) Finland (1) Sverige (1) Totalt LEADER ötcrrikc (1). URBAN ötcrrikc (1) INTERREC OsterrikeAJngcm Östcnikc/Tjcckicn Österrike/Slovakien Östcrrikc/Slovcnien Totalt ADAPT | | 25,8 42,9 21,7 90,4 49,4 66,3 39,9 155,5 6,5| 31,9| 28,2 12,1 16,0 22,6 78,9 11,6 19,7 11,3 42,5 23,0 29,2 20,7 72,9 2,6| 9,8| 11,0 4,5 5,5 9,0 30,0 11,6 19,7 11,3 42,5 23,0 29,2 20,7 72,9 2,0] 6,8| 8,8 3,9 4,9 5,9 23,5 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 78%| 70%| 80% 88% 88% 65% 78% 5,8 8,6 5,6. 20,0 11,5 14,6 10,3 36,4 0,3| 3,4| 2,6 1. 2 1. 5 1,8 7,0 50% 44% 50% 47% 50% 50% 50% 50% 16% 50% 30% 30% 30% 30% 30% Programmen i de tre nya medlemsstaterna (en per medlemsstat) förbereddes tillsammans med kommissionen under andra halvåret och godkändes i december, vilket möjliggör för initiativtagarna till projekten att delta fullt ut i initiativet ADAPT från och med dess början. Exempelvis har Finland prioriterat stödet till produktivitetsökning och sysselsättning. Tyngdpunkten kommer att ligga på internationalisering av företagen (i synnerhet de små och medelstora företagen), främjande av 174 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 fjärrarbete och flextidsarbete, förbättring av planeringen av utbildningen, fj ärr undervisningen och främjande av införandet av nya teknologier i företagen samt upprättandet av databaser för arbets marknadstjänster. Det österrikiska programmet prioriterar skapandet av lokala nätverk som förenar de små och medelstora företagen och offentliga och privata utbildningsinstitutioner. I Sverige har programmet slutligen som målsättning att finna nya metoder och strukturer som möjliggör för tjänstemännen och deras företag att förutse de förändringar som de måste konfrontera. Tyngdpunk ten är lagd, precis som i Österrike, på gemensamt arbete i kompletterande organisationer (företag, forskningscenter, lokala aktörer, etc. ) såväl som på beaktandet av särskilda behov hos kvinnor på arbetsmarknaden och på informationsteknologins potential. EMPLOYMENT De tre nya medlemsstaterna har fått sina EMPLOYMENT-program godkända under 1995. Varje nationellt program beskriver de särskilda prioriteringarna för vart och ett av delarna i initiativet. Vad beträffar delen Horizon-handikappade kommer det österrikiska programmet att stödja genomföran det av flexibla system för utbildning (lärarutbildning i användningen av multimedia, fjärrundervis- ning, datorstödd undervisning), medan i Sverige kommer en av prioriteringarna att gälla färdigstäl landet av modeller för integrering av åtgärder för rådgivning, utbildning, sysselsättning och företag, för att organisera en oavbruten kedja av kompetenser och erfarenheter som omsätts i arbetstillfällen. Vad gäller Horizon-mindre gynnade personer bör noteras att Sverige och Finland inte har valt att strikt definiera målgruppen, men att Sverige ger en klar prioritet åt invandrare medan Finland föreslår olika förutbildningar inom yrkesvägledning och yrkeserfarenhet. Finland ger för övrigt prioritet till utveckling av partnerskap mellan projekten och lokal sysselsättning, medan Österrike lägger tyngdpunkten på sysselsättningsprogram som kombineras med stödtjänster som syftar till att öka målgruppernas tillit till sig själva. Sverige har under delen NOW planerat en mängd större åtgärder, bland vilka kan nämnas uppmun tran till företag som startas av kvinnor eller kvinnors karriärval inom områden som betraktas som "maskulina". Denna prioritering återfinns också i Finland, där man för övrigt lägger tyngdpunkten på, precis som i Österrike, att förena yrkeslivet och familjelivet, exempelvis genom att främja flextidsarbete och god barnomsorg. De tre medlemsstaterna lägger under delen Youthstart tyngdpunkten på en varierad mängd åtgärder för att bemöta alla de svårigheter som ungdomarna ställs inför. Prioriteringarna omfattar såväl utbildning som praktik i företag. På så sätt syftar de österrikiska och svenska programmen till att skapa en introduktionsbana som beaktar såväl de sociala problemen som utbildningsproblem hos ungdomar och främjar samarbetet mellan aktörer på den lokala nivån. Det finska programmet lägger bland annat tyngdpunkten på införskaffandet av praktisk erfarenhet i de "ungdomsverkstäder" som redan finns i landet. Det forskar i synnerhet kring ungdomar som har "flera svårigheter", medan det svenska programmet refererar särskilt till unga invandrare som en prioriterad målgrupp. LEADER Ett enda program under LEADER godkändes 1995 för de nya medlemsstaterna och det gäller Österrike (Burgenland) medan det totalt sett presenterade 12 program (åtta för Österrike, två för Finland och två för Sverige). Programmet för Burgenland godkändes av kommissionen den 21 december och bör följas av 7 andra program i Österrike. De utvalda projekten bör vara nyskapande, demonstrativa och överförbara. Tyngdpunkten ligger på en mobilisering av den lokala befolkningen. PESCA Programmet PESCA i de nya medlemsstaternat Finland och Sverige (Österrike deltar inte i detta initiativ) har inte kunnat godkännas under 1995, men förberedelserna var redan långt framskridna och deras godkännande är planerade till början av 1996. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 175 URBAN Österrike är det enda nya medlemslandet som har godkänt ett program under URBAN (det finns endast ett program URBAN i Österrike). De österrikiska myndigheterna presenterade den 17 juli ett programförslag för staden Wien, som godkändes av kommissionen den 21 december. Programmet gäller en stadsdel i centrum, vars befolkning är 130 000. Det kommer att finansiera ett integrerat paket av ekonomiska, sociala och infrastrukturella åtgärder. Programmet baserar sig på kvantifiera- de mål som inkluderar skapandet av 400 nya arbetstillfällen, renoveringen och den nya användningen av mellan 7 000 och 10 000 m2 affärslokaler och utbildning eller återanställning av 3 000 personer. INTERREG II Österrike är det enda av de tre nya medlemsstaterna som har fått programmen under INTERREG godkända under 1995. Ca. en tredjedel av de totala tillgängliga resurserna för gemenskapsinitiativen i Österrike avser INTERREG. Österrike har en lång gräns med Tyskland och Italien men också med fyra länder i Centraleuropa, och landet lägger, precis som gemenskapens, stor vikt vid dessa nya yttre gränser för unionen. Det är därför som man har beslutat att koncentrera den större delen av bidraget under INTERREG II (30 miljoner ecu) på fyra program kring de yttre gränserna. Förslagen för dessa fyra program presenterades den 17 juli och godkändes den 21 december. Den viktigaste målsättnin gen är att, tillsammans med programmet PHARE hjälpa anpassningen i de gemensamma gränsområ dena inom det nya europeiska området, och främja det bilaterala samarbetet på den lokala och regionala nivån genom upprättandet av samarbetsnätverk. Närmare 60% av den totala finansierin gen för de fyra programmen avsätts till förbättring av samarbetet och den ekonomiska utvecklingen. De tekniska infrastrukturerna, mänskliga resurserna miljöskyddet och studier över gränserna är andra prioriteringar. Dessa program under INTERREG II spelar en viktig strategisk roll inför förberedelserna av en framtida utvidgning av unionen. Även om de tillgängliga re surserna är relativt blygsamma r så är de åtgärder som kommer att dra nytta av en finansiering ett uttryck för engagemanget hos de berörda parterna att förbättra samarbetet och kontakterna över gränserna. 176 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Gemenskapsinitiativ och miljön i Österrike: Samtliga gemenskapsinitiativ som godkändes under 1995 för Österrike planerar åtgärder för milfön, direkt eller indirekt: LEADER: Bland prioriteringarna i programmet Burgenland kan nämnas bevarandet och värdes ättandet av miljön. I södra Burgenland planeras skapandet av ett försäljningscenter för ekologiska produkter. URBAN: Det finns inga särskilda miljöåtgärder i programmet, men flera av åtgärderna har en stark "miljöinriktning". Under prioriteringen "omskolning och nyanställning" är ett av de viktiga ste projekten det som finansierar saneringen av ett övergivet kvarter för att inkvartera ett center för företag som arbetar med solenergi (utbildning kommer att tillhandahållas kring solteknik och andra miljöteknologier), prioriteringen "urbion" syftar till att förbättra den fysiska miljön i området (renovering av Stadtbahnbögen, en förbättring av offentliga platser inklusive grönområ den). Miljödelen i programmet kan uppskattas till åtminstone enffärdedel av det totala tillgängli ga EU-bidraget (eller ca. 2,5 miljoner ecu från strukturfonderna). INTERREG II: Samtliga program innehåller konkreta åtgärder för miljöskydd. Skälet är tvåfal- digt, nämligen den geografiska placeringen av den tidigare "järnridån" lämnade naturen närmast orörd i stora delar av gränsområdena, miljöförstöringen i de angränsande länderna är ett allvarligt hot mot utvecklingen av nya ekonomiska verksambeter, särskilt av grön turism för vilken höga förväntningar finns i gränsregionerna. Åtgärderna är följande: • INTERREG Österrike-Slovenien: Samarbete för bevarande av natur och miljöprogram över gränserna (studier, undersökningar och pilotprogram, exempelvis att modernisera ekologiskt alpina skyddade platser, skydd av vattenreservat, flodskydd), vattenekonomi och hydraulik, naturskydd och naturparker över gränserna. • INTERREG Österrike-Tjeckien: Miljö och energi, inklusive överföring av miljökunskap och rådgivning, användning av förnyelsebar energi, turism kommer att utvecklas som grön turism, däri inbegripet turismerbjudanden för att förstärka förståelsen för naturen och i ett miljö sammanhang, jordbruksåtgärder inkluderar rehabilitering av skadade skogar. • INTERREG Österrike-Slovakien: Prioriteringen "Miljö" inkluderar åtgärder för tekniskt mil jöskydd, miljö och energirådgivning samt naturskydd. • INTERREG Österrike-Ungern: prioriteringen "Miljö och natur" stödjer utvidgningen och skapandet av nationalparker over gränserna. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 ni 1. 4. Summering per medlemsstat (EUR 12)1} Tabell 104: Gemenskapsinitiativ — Sammanfattning av finansiella anslag per medlemsstat, 1994-1999 (innan fördelning av reserven och ef ter justeringar — 1994 års priser) Medlemsstat D DK D EL E F 1RL 1 L N P UK Réseaux TOTAL * däri inbegrip* t Peace INTERREC* 82 18 402 595 S6S 246 160 347 4 72 340 109 0 2. 939 ADAPT 31 30 229 30 256 250 21 190 0 58 21 287 0 1. 402 Employment 32 11 157 64 387 147 76 349 0 42 40 147 0 1. 452 LEADER 8 8 174 146 350 187 67 282 1 8 116 65 34 •1. 447 PESCA SME REC1S 2 16 23 27 42 28 7 34 0 11 26 37 5 257 12 3 183 82 248 58 28 188 0 10 122 67 25 1. 027 0 0 0 0 214 262 0 0 0 0 124 0 0 600 KECIIAK 16 0 159 2 34 33 0 2 0 0 1 161 0 406 KONVER 11 2 219 13 23 70 0 45 0 12 8 101 0 506 RESIDER 24 0 191 5 72 62 0 84 12 18 7 45 0 520 RETEX 4 0 68 75 75 25 9 67 0 1 162 36 0 522 URBAN (miljoner ecu) TOTALT 234 89 1. 902 1. 083 2. 425 1. 421 384 1. 703 19 242 1. 010 1. 152 64 11. 729 11 2 97 45 160 55 16 115 I 9 44 97 0 651 BELGIEN Belgien deltar i samtliga gemenskapsinitiativ förutom REGIS, vilket motsvarar 16 nationella pro gram godkända under 1994 och 1995 och tre program under INTERREG. Vid slutet av 1995 återstod ytterligare ett program att godkännas för vart och ett av följande initiativ: URBAN, RETEX, SME, INTERREG (med Frankrike) och LEADER. DANMARK Mellan 1994 och 1995 så godkändes fem program på nationell nivå i Danmark, såväl som fyra program under INTERREG. Tre program återstod att godkännas, programmen SME och LEADER samt ett program under INTERREG med Sverige. Danmark planerar sålunda att delta i sju gemenskapsinitiativ, URBAN, KONVER, EMPLOYMENT, ADAPT, SME, PESCA, LEADER och INTERREG. TYSKLAND Den större delen av programmen kunde godkännas av kommissionen under 1995. Godkännandet av dessa program har tidvis varit svår, på grund av det faktum att de planerade åtgärderna inte alltid var tillräckligt specifierade (i synnerhet deras komplement till andra program i mål 2-områden) och att indikatorer nödvändiga för utvärderingen saknade precision. Totalt sett har 67 program godkänts för genomförande på nationell nivå, för samtliga initiativ sånär som REGIS, till vilka 17 program skall läggas till under INTERREG. Vid slutet av 1995 så återstod fortfarande totalt 19 program att godkännas, för LEADER, URBAN, RECHAR, RESIDER, RETEX, SME och KONVER. I de nya delstaterna som helt och hållet omfattas av mål 1 har 8 gemenskapsinitiativ, som väsentligen finansieras genom bidrag från ERUF, genomförts regionalvis. Det handlar om KONVER, RESI DER, RECHAR, RETEX, SME, URBAN, LEADER och INTERREG. De motsvarar en finansie ring från strukturfonderna på 817 miljoner ecu (80% av bidragen från ERUF), vars genomförande planeras genom 38 program. Under 1995 har 31 (28 på nationell nivå och 3 INTERREG-program) av dessa 38 program godkänts (de sju återstående gäller Brandenburg [5], SachsenAnhalt [1] och Sachsen [11). Det bör påpekas att under 1995 så har ett betydande antal program motsvarande den första planeringsperioden fortsatt att erhålla finansiellt stöd vad gäller utbetalningar, därför att detta var i regel möjligt för programmen under perioden 1991-1994 fram till slutet av 1995. I de västra För en mer detaljerad presentation av gemenskapsinitiativen för varje medlemsstat, se Bilaga 3 — Tabell 2. 178 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 delstaterna är situationen ganska annorlunda för initiativen, där vissa program avslutades under 1995 och där utbetalningsperioderna förlängdes för andra, medan för samtliga program är det utbetalda beloppet för dessa program ganska begränsat. Vad gäller INTERREG I löper utbetalnings perioden ut i slutet av 1995, men för tre program (P AMIN A, Oberrhein-Mitte-Sud och Tyskland- /Schweiz/Österrike/f. d. Tjeckoslovakien) har en förlängning av utbetalningsperioden överenskom- mits (fram till 31 december 1996 för de två förstnämnda och fram till 30 juni 1996 för det sistnämnda). Programmen under STRIDE har erhållit ett blygsamt belopp (0,117 miljoner ecu), där deras resultat visar på en kraftig förstärkning av möjligheterna till forskning, teknologi och nyska pande i de berörda regionerna och på så sätt i en större användning av moderna teknologier. Vad gäller RECHAR I så har ett av de två programmen, det för Nordrhein-Westfalen, avslutats under 1995 (sista utbetalningen på 23,1 miljoner ecu begärdes i februari). Totalt kommer Rheinland i Nordrhein-Westfalen att erhålla 54,1 miljoner ecu från ERUF under detta program. Programmet RECHAR I i Saarland pågick fortfarande med ett slutbelopp att betala ut på 1,4 miljoner ecu (av ett totalbidrag om 7,5 miljoner). Vad gäller RESIDER I så avslutades också programmet för Nordrhein- Westfalen under 1995. Det sista beloppet som betalades ut under 1995 motsvarade 15,7 miljoner ecu och det totala bidraget från ERUF var 31,1 miljoner ecu. Slutligen uppvisar programmen under KONVER I en mycket stor försening, på grund av att de godkändes först i slutet av 1993 och en motsvarande senareläggning av åtagandena till den 30 juni 1994. Som konsekvens därav och till följd av långa och svåra procedurer för programplaneringen har utbetalningstidpunkten för tio program16 fastställts till den 31 december 1995 och för sex andra17 framflyttats till 1996. Intressanta genomföranden av omställning av områden och militära byggnader till ett väsentligt ekonomiskt användande, som är en av de viktigaste inriktningarna i KONVER, har utförts i Tyskland. I Rheinland-Pfalz har exempelvis ena delen av den gamla flygbasen i Zwei- briicken förändrats till en civilflygplats och den andra delen till ett center för industriell och hantverksverksamhet. En kommunal grupp har bildats för att utföra förändringsarbeten av flygplat sen. På så sätt har start- och landningsbanan fortsatt kunna användas och flera tjänster har skapats för utbildning av olika slags yrken inom flygtrafiken såväl som en industri- och hantverkspark. GREKLAND Grekland deltar i samtliga initiativ förutom REGIS, och samtliga program (ett per initiativ) godkän des under 1995, förutom programmen under EMPLOYMENT och PESCA som godkändes under 1994. Det rör sig om 10 program som genomförs på nationell nivå, till vilka 3 INTERREG-program skall läggas (två REGEN och ett för samarbete över gränserna). SPANIEN Spanien drar nytta av samtliga gemenskapsinitiativ under perioden 1994-1999. Varje ingripande genomförs av ett enskilt program på nationell nivå, förutom LEADER (17 program, varav 10 i mål 1-områden). Efter de tre godkända programmen under 1993-1994 (RETEX, PESCA och EMPLOY MENT) har 22 program godkänts under 1995, nämligen två INTERREG (ett samarbete över gränserna och ett REGEN), URBAN, ADAPT, REGIS och 17 program under LEADER. Totalt sett genomförs 23 program i Spanien på nationell nivå och två INTERREG. Sex program återstår att beslutas om (INTERREG Spanien-Frankrike, INTERREG Spanien-Marocko, RECHAR, RESI DER, SME och KONVER) och som var under förberedelse i slutet av 1995. " Hamburg, Saarland, Baden Wurtemberg, Berlin, Bremen, Nordrhein-Westfalen, Brandenburg, Sachsen, Sachsen- Anhalt, Thûringen " Rheinland-Pfalz, Bayern, Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hessen, Mecklenburg-Västra pommern. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 179 FRANKRIKE De franska myndigheterna presenterade 85 programförslag mellan 1994 och 1995, där samtliga utom fem var regionvisa (EMPLOYMENT, ADAPT, RETEX, SME för målområden 2 och 5b samt PESCA) och gällde samtliga initiativ. Av dessa 85 program hade kommissionen redan godkänt programmet EMPLOYMENT under 1994, och under 1995 godkändes 54 program (46 på nationell nivå), och 33 återstod att besluta om där merparten av dessa var i slutfasen i slutet av året. Dessa 51 program gäller fem INTERREG, sex RECHAR II, fem RESIDER, förändringen av programmet under RETEX, tre program under SME, ett REGIS, samtliga program under KONVER, program met under PESCA, programmet under ADAPT och elva program under LEADER. IRLAND Samtliga program för Irland förutom URBAN (planerat bidrag från strukturfonderna om 15,8 miljoner ecu) godkändes 1995, dvs. SME, ADAPT och LEADER, till vilka programmet RETEX skall läggas som godkändes 1993, programmen EMPLOYMENT och PESCA som godkändes 1994, såväl som programmet PEACE och de två INTERREG-programmen i vilka Irland deltar. Irland deltar inte i initiativen RECHAR, RESIDER, KONVER och REGIS. ITALIEN 18 program godkändes 1995 för Italien, efter att programmet EMPLOYMENT godkändes 1994. Detta gäller initiativen RECHAR, RETEX (en programförändring godkändes 1993), ADAPT, LEADER och PESCA, där de inlämnade programmen för URBAN, RESIDER, SME och KONVER fortfarande skall godkännas under 1996. Till dessa program skall två program under INTERREG- delen REGEN läggas till, som också godkändes 1995. Italien deltar i samtliga gemenskapsinitiativ förutom REGIS. LUXEMBURG Endast tre program godkändes för Luxemburg under 1995 (URBAN, ADAPT och LEADER) där ett program EMPLOYMENT redan hade godkänts 1994. Tre program återstod att godkännas för RESIDER, SME och KONVER. Luxemburg deltar också i ett INTERREG-program men deltar däremot inte i fyra av initiativen, dvs. RECHAR, RETEX, REGIS och PESCA. NEDERLÄNDERNA De godkända programmen under 1995 för Nederländerna är elva till antalet och gäller samtliga initiativ förutom EMPLOYMENT, där programmet godkändes 1994, och RECHAR samt REGIS i vilka Nederländerna inte deltar. Vad gäller INTERREG finns sju program för Nederländerna. Vid slutet av 1995 återstod endast programmet KONVER att godkänna. PORTUGAL Portugal deltar i samtliga initiativ för vilka samtliga program har godkänts, oavsett om det var 1993 (RETEX), 1994 (RESIDER, EMPLOYMENT och PESCA) eller 1995 (de övriga). Det är totalt 11 program som genomförs på nationell nivå, ett program per initiativ, som gäller denna medlemsstat till vilka man bör lägga till två INTERREG-program, ett för delen REGEN och det andra för delen gränsöverskridande samarbete. 180 Sjunde årsrapporten — Strukturfotulerna 1995 FÖRENADE KUNGARIKET Förenade kungariket deltar i samtliga gemenskapsinitiativ förutom REGIS, såväl som i programmet PEACE som främjar Nordirland. Totalt sett godkändes 28 olika nationella program under 1995, förutom de två programmen EMPLOYMENT som antogs från och med 1994. De tre INTERREG- programmen som godkändes 1995 också skall ta med i beräkningen. Elva andra program har presenterats, ett RESIDER, ett SME och nio URBAN, för vilka de inledda förhandlingarna mellan kommissionen och de brittiska myndigheterna har lett till olika förändringar av projekten. Vid slutet av 1995 hade framsteg gjorts i riktning mot deras godkännande. Vad gäller mer speciellt Nordirland, som omfattas av mål 1, så har samtliga regionvisa program som gäller PEACE, RETEX, SME, EMPLOYMENT, ADAPT och LEADER, godkänts under 1995. Regionen främjas också av pro grammen KONVER och PESCA, som gäller hela det Förenade kungariket. Beträffande genomförandet av initiativen i det Förenade kungariket så har mekanismerna redan färdigställts för några av dem. I vissa fall har förvaltningskommittéer godkänt nya procedurer såsom projektgrupper för godkännande av projekt. I detta sammanhang måste en åtskiljning göras mellan de program för vilka en övervakningskommitté på tillfällig basis har bildats (nationella uppföljnings kommitteer för KONVER, RETEX, EMPLOYMENT, ADAPT, PESCA) och de programm som inte har behövt bilda en särskild uppföljningskommitte, där övervakningskommittéerna för SPD (mål 1 och 2) också garanterar uppföljningen av gemenskapsinitiativen. I denna sistnämnda pro gramkategori mellan programmen RECHAR, där varje program är en förlängning av en prioritering i SPD för dessa regioner, har de motsvarande uppföljningskommitteerna en allmän övervakningsroll för genomförandet av de olika gemenskapsprogrammen i den berörda regionen, inklusive program men. Genomförandet på plats lyder under förvaltningskommitterna för RECHAR som uttrycker det lokala partnerskapet i gruvdistrikten. På samma sätt som för RESIDER har en partnerskapsstruktur liknande den för RECHAR genomförts med en stark tyngdpunkt på inverkan på lokala myndigheter och organisationer. I västra Skottland (Lanarkshire) så har exempelvis strategin tagits fram i partnerskap mellan programförvaltningsgruppen, som omfattar utvecklingsbyrån i Lanarkshire, lokala myndigheter, regionala rådet i Strathclyde, östra Kilbride utvecklingsbolag, Nationella skotts- ka företag och Skotska byrån. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 181 2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd Alla strukturfonderna, liksom Fonden för fiskets utveckling, kan finansiera egna åtgärder som avser utredningar, pilotverksamhet eller tekniskt bistånd. För varje fond gäller en maximiram för denna finansiering uttryckt som en viss procentandel av det årliga anslaget: 1,5 % för ERUF, 1 % för EUGFJ, 0,5 % för ESF och 2 % för FFU". 2. 1. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artiklarna 7 och 10 i ERUF-förordningen Nyskapande åtgärder enligt artikel 10 i ERUF-förordningen Artikel 10 i ERUF-förordningen medger finansiering av bland annat utredningar och pilotprojekt av nyskapande karaktär som syftar till ekonomisk och social utveckling. Under 1994 systematiserades och fastställdes prioriteringarna för dessa stödåtgärder, för vilka sammanlagt 395 miljoner ecu står till förfogande under perioden 1995-199919. 1995 ägnades sedan åt att lansera åtgärderna. Tabell 105: Nyskapande åtgärder (artikel 10 i ERUF-förordningen) — insatsområden 1995-1999 (milj. ecu) Område Interregionalt samarbete - internt interregionalt samarbete - externt interregionalt samarbete Nyskapande åtgärder för regional utveckling - främjande av nyskapande teknologi, - informationssamhället, • kultur och ekonomisk utveckling, - nya arbetstillfällen (särskilt i naromràdet) Fysisk planering Pilotprojekt för stadsomrâden 180,0 110,0 70,0 90,0 45,0 80,0 395,0 Totalt! När det gällt att lansera den nya programperioden för nyskapande åtgärder enligt artikel 10 i ERUF har kommissionen framför allt arbetat efter följande riktlinjer: — Förbättrad insyn i urvalet av projekt genom systematisk tillämpning av förslagsinfordringar. —- Närmare förbindelse mellan de politiskt ansvariga på olika lokala maktnivåer och arbetsmarkna dens parter. — Ökad medverkan från medlemsstaternas sida i uppföljningen och utvärderingen av pilotprojekten för att främja en vidare spridning av projektens nyskapande karaktär i det regionalpolitiska programarbetet. Under hösten 1995 offentliggjorde kommissionen en serie förslagsinfordringar i syfte att genomföra åtgärder som finansieras med stöd av artikel 10. Förslagsinfordringarna faller inom de huvudkatego rier som angetts ovan och gäller fem områden: informationssamhället, teknologiöverföring, nya sysselsättningstillfällen, nätverk för ekonomisk utveckling på kulturområdet samt pilotprojekt i städer. Nyskapande åtgärder för regional utveckling: De förslagsinfordringar enligt artikel 10 som gällde informationssamhället och teknologiöverföring har förberetts genom två serier pilotprojekt. Den ena " För principer och ändringar som infördes i samband med revideringen av vissa förordningar 1993 hänvisas till årsrapporten 1994. " Se Årsrapport 1994. 182 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 serien, som finansieras av ERUF och ESF tillsammans", är ett pilotprojektprogram på 20 miljoner ecu som syftar till att ta fram regionala strategier för utveckling av informationssamhället i sex regioner (Nord-Pas-de-Calais, Sachsen, Nordvästra England, Centrala Makedonien, Piemonte och Valencia). Det prioriterade målet är att översätta begreppet informationssamhället i praktisk verklig het ute i regionerna med hjälp av demonstration av tjänster och nya tillämpningar, stark stimulans till deltagande från användarnas sida och spridning av goda erfarenheter, särskilt till de mindre gynnade regionerna. Förslagsinfordringarna väntas resultera i att 150 projekt väljs ut under 1996. Den andra serien består av åtta pilotprojekt under namnet regionala teknikplaner och gäller strategier för regional förnyelse i åtta regioner (Lorraine, Sachsen, Wales, Limburg, Norte (Portu gal), Abruzzerna, Centrala Makedonien, Kastilien-Léon). Budgeten är på 15 miljoner ecu. Syftet med de regionala förnyelsestrategierna är att försöka komma fram till på vilket sätt samarbetet mellan de små och medelstora företagen, forskningen och den offentliga förvaltningen bäst kan främjas i syfte att bedöma företagens teknikbehov lokalt och den regionala kompetens och utveck lingspotential som kan öka regionens förmåga till förnyelse. Fysisk planering och en integrerad, hållbar utveckling av kustområdena Rapporten Europa 2000+ och rapporten "Mot en hållbar utveckling"2l, som redovisar hur långt det femte handlingsprogrammet för miljön har framskridit, har belyst hotbilden när det gäller en miljömässigt hållbar utveckling i gemenskapens kustområden. I syfte att föreslå åtgärder inom en integrerad plan för utveckling och bevarande av naturtillgångarna antog kommissionen den 31 oktober 1995 ett meddelande om en integrerad utveckling av kustområdena71. 1 detta meddelande redovisas situationen i kustområdena, erinras om skälen till gemenskapens agerande och fastställs grunderna för ett demonstrationsprogram. Programmet, som faller inom ramen för såväl det femte handlingsprogrammet för miljön som förberedelsearbetet för ett europeiskt angreppssätt när det gäller den fysiska planeringen, har två syften: — Att klarlägga villkoren för en hållbar utveckling av kustområdena i alla deras olika former och att därvid särskilt uppmärksamma modeller för nyskapande och former för samråd mellan olika kompetensnivåer samt organisatoriska lösningar som kan underlätta en samordning mellan olika sektorsåtgärder. — Att stimulera till debatt mellan huvudaktörerna när det gäller utvecklingen av kustområdena i syfte att underlätta ett samförstånd på olika beslutsnivåer. Urvalet av demonstrationsprojekt planeras ske 1996. Stor vikt kommer att läggas vid att erfaren heterna från programmet förs vidare, särskilt till de minst gynnade områdena. Stödet från ERUF kan utgå på två olika sätt: antingen enligt artikel 10 i ERUF-förordningen inom ramen för stödet till fysisk planering, eller via det nya gemenskapsinitiativet Interreg II C", eftersom en integrerad planering av kustområdena skulle kunna vara ett viktigt inslag i programmen för tvärnationellt samarbete mellan medlemsstater som har kustgräns. Pilotprojekt i städer: Liksom i fråga om nyskapande åtgärder för lokal utveckling lanserade kommissionen under 1995 också det nya programmet för pilotprojekt i städer 1995-1999, som kommer att göra det möjligt att samfinansiera 25-30 projekt i medlemsstaterna. Förslagsinfordringen offentliggjordes i november 1995 och presenterades i december vid ett Directoria-möte (se nedan). Fristen för att inlämna förslag utsattes till april 1996. Det bör understrykas att denna förslagsinf ord- ran särskilt, bland andra möjliga teman, tar upp miljöförbättring. Som illustrerande exempel anges skapandet av grönområden, avfallshantering, återvinning samt utnyttjandet av förnybar energi. Vidare bör erinras om att 32 av projekten från programperioden 1989-1993 fortfarande pågick 1995. Kommissionen fortsatte att bevilja tekniskt bistånd till och följa upp dessa. En del av projekten beräknades vara avslutade före årets utgång, andra måste förlängas på grund av oväntade svårigheter (översvämningar, arkeologiska fynd, förändrad lagstiftning etc). Samtliga projekt går emellertid in i sin slutfas och merparten kommer sannolikt att avslutas under 1996. 10 Se 2. 2 nedan: Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 6 i ESF-förordningen. " KOM(95)624 slutlig av den 10 januari 1996. "KOM(95)511. " Se kapitel I B. l Gemenskapsinitiativ. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 183 Ekonomiska samarbetsåtgärder: För att göra det möjligt för aktörerna inom ekonomisk utveckling och interregionalt samarbete att hitta samarbetspartners när de skall arbeta fram ett pilotprojekt organiserade kommissionen i december 1995 ett Directoria-möte i Bryssel, i vilket mer än 500 delegationer från lokala och regionala myndigheter inom EU deltog. Detta möte följde på ett första Directoria-möte i mars 1995, som ägnades åt att presentera gemenskapsprogram av särskilt intresse för myndigheterna ute i landet. Liksom tidigare år organiserades 1995 dessutom, och finansierades enligt artikel 1024, två Europarte- nariat-möten. Denna åtgärd till förmån för små och medelstora företag kompletterades med fjorton nya "European Business innovation Centres" (BIC) 1995 i stödberättigade områden, bland annat i de nya medlemsstaterna. Små och medelstora företag kan genom dessa lättare få tillgång till den rådgivning som behövs vid etableringen eller när de skall utvecklas. Kommissionen satte också i gång ett pilotexperiment som avsåg fyra orter i närheten av större byggnadsprojekt (i Belgien, Frankrike, Grekland och Portugal) med sikte på lokal utveckling och ekonomiska följdeffekter på platsen. Tekniskt bistånd enligt artikel 7 i ERUF-förordningen Enligt artikel 7 i ERUF-förordningen kan ERUF finansiera förberedelser, uppföljning och utvärde ring av sitt stöd och även utredningar och information om gemenskapens regionalt inriktade verksamhet. Utgifterna för kompletteringsåtgärder som kommissionen tagit initiativ till enligt artikel 7 i ERUF-förordningen ökade 1995 jämfört med 1994. Åtagandena uppgick till 14 miljoner ecu (0,11 °7o av anslaget till ERUF) jämfört med 12 miljoner ecu 1994 (också de. tta 0,11 °7o av anslaget). Tabell 106: Åtgärder finansierade 1995 med stöd av artikel 7 i ERUF-förordningen åtaganden (milj. ecu) Åtgärder för förberedande och övervakning Utvärdering Regionala studier Konferenser, möten, seminarium Information och reklam Teknisk assistans och utrustning ERUF 1,0 3,0 1,3 0,4 4,9 3j4 14,o| 7% 21% 9% 3% 35% 24% 100% Totaltj De utvärderingar (21 °?o) som sattes igång under 1995 gäller stödet från strukturfonderna under programperioden 1989-1993 och även en del av gemenskapsinitiativen. Tack vare de regionalt inriktade utredningarna (9 %) har nyttig kunskap om den regionala problematiken kommit fram, som bland annat kommer att läggas till grund för den första treårsrapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Bland de olika konferenser och symposier som fått stöd (3 %) förtjänar exempelvis att nämnas en konferens om "Europaintegrationen och den fysiska planeringen i det Stora Europa" som organiserades tillsammans med Europarådet i Prag. Genom olika publicitetsåt gärder och en ny informations- och kommunikationsstrategi (35 %) har kommissionen kunnat fortsätta sin strävan att öka insynen i gemenskapens regionalpolitik". Liksom under tidigare budgetår har merparten av åtgärderna genomförts till förmån för flera (eller samtliga) medlemssta ter. 2. 2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 6 i ESF-förordningen Artikel 6 i ESF-förordningen medger finansiering av olika typer av nyskapande åtgärder, tekniskt bistånd samt pilot- och demonstrationsprojekt inom yrkesutbildning och sysselsättningsutveckling. Stöd kan också ges till uppföljning och utvärdering av åtgärder som finansierats av EFS. u Se kapitel II D. 4 Strukturfonderna och de små och medelstora företag. 25 Se kapitel III D Information och kommunikation samt spridning av goda erfarenheter. 184 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Vad gäller nyskapande åtgärder utmärktes år 1995 av två parallella aktiviteter, dels igångsättningen av de projekt som valts ut för budgetåret 1994, dels urvalet av projekt som finansieras över budgeten 1995. Efter en förslagsinfordran 1994 godkändes i mars 1995 32 projekt för de tolv medlemsstaterna. Projekten gäller tre prioriterade teman: sökandet efter en mera sysselsättningsintensiv tillväxtmodell, förbättring av arbetsmarknadens funktionssätt samt förstärkning av utbildningssystemen. Huvudde len av projekten gäller förstärkningen av utbildningssystemen. Det handlar om allt från etablering av lokala mobila utbildningscentra (Grekland) till partnerskap i syfte att öka sysselsättningen bland funktionshindrade. Den totala kostnaden för projekten uppgår för de tolv medlemsstaterna till 32 miljoner ecu. Det totala bidraget från EFS är på 18 miljoner ecu (56 %). De första utbetalningarna (50 °/o av EFS:s stödåtagande) kunde verkställas i augusti 1995. Budgetåret 1995 inleddes med förslagsinfordringar i maj och juni 1995. I oktober, då fristen för att inkomma med förslag till kommissionen löpte ut, hade 169 projekt inlämnats. Förslagen har bedömts dels av en extern expertjury, som valts ut bland kandidater som föreslagits av medlemssta terna, dels av kommissionens egen personal. Bedömningen utmynnade i en preliminär förteckning med 61 utvalda projekt. Den beräknade budgeten uppgår till totalt 62 miljoner ecu och EFS:s bidrag till 27 miljoner ecu. Det bör understrykas att när det gäller nyskapande åtgärder för regional utveckling som finansieras med stöd av artikel 10 i ERUF-förordningen så sker det, såvitt gäller integrationen av begreppet informationssamhället i de regionala utvecklingsprogrammen för mindre gynnade regioner, en samfinansiering med stöd av artikel 6 i EFS-förordningen och artikel 10 i ERUF-förordningen". Totalt kommer därmed 20 miljoner ecu att stå till förfogande för denna satsning (ERUF: 15 miljoner ecu, ESF: 5 miljoner). Två olika program kommer att stödjas, dels arbetet med att ta fram regionala strategier för informationssamhället (inklusive sysselsättningsaspekter och frågor som gäller de mänskliga resurserna), dels lanseringen av tvärregionala tillämpningar som har en nyskapande effekt och ett demonstrationsvärde i de mindre gynnade regionerna. EFS kommer att koncentrera sig på nätverk som utvecklar projekt med anknytning till temana sysselsättning, utbildning och arbetsmar knadsförvaltning. Tillämpningarna skulle till exempel kunna gälla distansundervisning med hjälp av informations- och kommunikationsteknologi eller utnyttjandet av dessa teknologier för att på ett mera effektivt sätt sätta institutioner och lokala aktörer på arbetsmarknaden å ena sidan, arbetssö kande å andra sidan i förbindelse med varandra. Projekten kommer att starta andra halvåret 1996. De tekniska stödåtgärderna ingår i regel i program som finansieras under de olika målen eller gemenskapsinitiativen. Det stöd som kommissionen själv tar initiativ till utnyttjas för att hjälpa kommissionen att fullfölja sina aktiviteter. Det gäller särskilt genomförandet av initiativen Emploi och Adapt, för vilka en extern stödstruktur, som benämns Europs och förvaltas av ett företag på kontraktsbasis, har inrättats från och med maj 1995. Denna struktur, som valts ut efter ett anbudsförfarande, förfogar över en årlig budget på 5,573 miljoner ecu. Dess viktigaste funktion 1995 var att biträda kommissionen i urvalet av programförslag. Europs har framför allt till uppgift att genomföra analyser av innehållet i gemenskapsinitiativen Emploi och Adapt och att hjälpa till att ta fram och sprida information om dessa gemenskapsinitiativ. Efter ett anbudsförfarande har vidare en mellanliggande stödstruktur, som är specialiserad på public relations och kommunikationsaktivite ter, valts ut för att svara för informations- och kommunikationsverksamhet rörande EFS. Tabell 107: Åtgärder finansierade 1995 med stöd av artikel 6 i EFS-förordningen (milj. ecu) Nyskapande åtgärder, studier Teknisk assistans TOTALT Åtaganden % 18,0 8,0 26,0 69% 31% 100% Utbetalningar 9,0 9,9 18,9 Se 2. 1 ovan: Nyskapande åtgärder enligt artikel 10 i ERUF-förordningen utvekcling. nyskapande åtgärder för regional Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 185 2. 3. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen Enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen kan följande åtgärder finansieras: — "Bedömning, uppföljning, tekniskt bistånd och utredningar av allmän karaktär". Åtgärder som gäller tekniskt bistånd kan initieras av kommissionen eller av en behörig nationell eller regional myndighet. Utredningar kan endast föreslås på initiativ av kommissionen enligt de prioriteringar som görs inom dess enheter. — "Genomförandet av pilotprojekt som rör anpassningen av jordbruksstrukturerna och främjandet av landsbygdsutveckling". Pilotprojekten syftar till praktisk tillämpning, i liten skala, av fors kningsresultat vars exploatering framstår som lovande. — "Genomförandet av demonstrationsprojekt som syftar till att påvisa de faktiska möjligheter som ryms inom system, metoder och produktionstekniker som ligger i linje med målen för den gemensamma jordbrukspolitiken". Demonstrationsprojekten genomförs i nästan normal skala och skall stödja sig på resultat som redan giltigförklarats på forskningsnivå. — "Åtgärder som är nödvändiga för att sprida resultatet av experiment samt arbeten som gäller landsbygdsutveckling och förbättring av jordbruksstrukturerna. " Sammanfattning av finansierade åtgärder 1989-1995 Eftersom det inte gjorts någon redovisning i tidigare årsrapporter av de åtgärder som vidtagits sedan 1989 med stöd av artikel 8 i EUGFJ-förordningen, har det bedömts lämpligt-att göra det här, särskilt som den "första generationens" projekt i vissa fall fortfarande pågick 1995 och detta år var igångsättningsåret för den "andra generationens" projekt. Tabell 108: Åtgärder finansierade 1989-1995 med stöd av artikel 8 i EUGJF-förordningen (milj. ecu) Teknisk assistans, utvärdering, studier Pilot- och demonstrationsprojekt Spridning Antal projekt EUGFJ 51 78 8 137 19,2 51,6 1,8 72,6 % 26% 71% 2%. 100% Totalt Utvärderingarna, uppföljningen, det tekniska biståndet och utredningarna avsåg 1989-1995 i första hand förhandsbedömningen av program (6 projekt) och utvärderingen i efterhand av särskilda förordningar (7 projekt). Det tekniska biståndet gällde i huvudsak genomförandet av gemenskaps- förordningar och uppföljningen av dessa (19 projekt). 19 utredningar av allmän karaktär slutligen har också initierats av kommissionen. Pilot- och demonstrationsprojekten har gällt olika jordbruks- och landsbygdssektorer. De projekt som knutit an till frågor om diversifiering inom jordbruket och ökad produktförädling har till stor del avsett annat än livsmedelsproduktion (utveckling av skogsbruk och turism på landsbygden samt fysisk planering), men också främjandet av traditionella kvalitetsprodukter. Pilotprojekt på jordbruksmiljöområdet: EUGJF:s experiment- och demonstrationsprojekt erbjuder ett lämpligt fält för att testa olika metoder som syftar till att förena jordbruksproduktion med en miljömässigt hållbar utveckling av landsbygden. De åtgärder som finansierats mellan 1989 och 1995 i detta syfte har därför gällt demonstrationen av mera miljöanpassade metoder och inrättandet av experimentbondgårdar som syftar till att visa hur det går att genomföra å ena sidan exploateringssystem som integrerar miljöfrågorna, å andra sidan en förvaltning av landsbygden. 186 Sjunde årsrapporten —Strukturfonderna 1995 Aåtgärdema för kunskaps- och erfarenhetsspridning slutligen har i huvudsak gällt finansiering av broschyrer och organiserandet av seminarier i syfte att sprida information om gemenskapens politik när det gäller landsbygdsutveckling och kunskaper och erfarenheter som kan främja en förbättring av jordbruksstrukturerna. 1995: ett overgàngsàr för EUGFJ:s pilot- och demonstrationsprojekt I en strävan att säkerställa ökad information om de experiment- och pilotprojekt som finansieras med stöd av artikel 8 i EUGFJ-förordningen offentliggjordes i oktober 1994 en förslagsinfordran (fristen för inlämnande av förslag löpte ut den 31 mars 1995), som gällde fyra prioriterade områden: produktion av andra jordbruksprodukter än livsmedel, jordbruksmiljöfrågor, skogsfrågor och landsbygdsutveckling. 583 förslag ingavs som bedömdes av oberoende experter och av kommissio nens egen personal under loppet av 1995. De projekt som valdes ut kommer att finansieras över 1996 års budget. Det bör noteras att denna förslagsinfordran endast gällde pilot- och demonstrationspro- ! jekt. De projekt som gäller utvärdering, tekniskt bistånd, uppföljning, utredningar samt kunskaps- ! och erfarenhetsöverföring (projekt som initierats av kommissionen eller nationella, regionala och ! lokala myndigheter) finansieras utanför detta förfarande (sex utredningsprojekt och projekt för ; tekniskt bistånd 1995). 2. 4. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd med stöd av artikel 4 i FFU-förordningen Liksom övriga strukturfonder kan FFU, på grundval av artikel 4 i sin förordning, finansiera utredningar, experiment- och demonstrationsprojekt, tjänster och tekniskt bistånd, initiativ till kunskaps- och erfarenhetsöverföring etc. 1995 anslogs totalt 2,05 miljoner ecu till åtgärder av detta slag. Tabell 109: Åtgärder finansierade 1995 med stöd av artikel 4 i FFU-förordningen (milj. ecu) I FFU Studier Skrifter Teknisk assistans Totalt! I 1,5 0,0 0__ 2,1 % 71% 2% 27% 100% Vad beträffar utredningarna har tretton stycken satts i gång efter förslagsinf ordan. De gäller bland annat uppgiftsinsamling för biologiska syften, sambandet mellan fiske och miljö, socio-ekonomiska frågor, fisketeknologi, vattenkvaliteten för musselodling och kvalitetscertifiering av fiskeprodukter. Vad gäller det tekniska biståndet har stödet medverkat till en uppdatering och demonstration av "EU-registret över fiskefartyg", till förberedelsearbetet inför POP IV (Flerårsprogram 1997-2000 med riktlinjer för en anpassning av fiskeansträngningen) och till igångsättningen av systemet "Infosys" med datorstödd uppföljning och utvärdering av strukturåtgärder som finansierats av FFU. De publikationer som finansierats med stöd av artikel 4 slutligen är rapporten "Vattenbruk och miljön" samt broschyrer med information om strukturåtgärder till stöd för fiske och vattenbruk, vilka distribueras till samtliga medlemsstater. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 187 KAPITEL II BUDGETGENOMFÖRANDE KONTROLLER OCH EKONOMISK FÖRVALTNING SAMORDNING AV DE OLIKA FINANSIEMNGSINSTRUMENTEN KOMPLEMENTARITET MED ÖVRIGA GEMENSKAPSPROGRAM Sjuiule årsrapporten — Strukturfonderna 1995 189 A. BUDGETGENOMFÖRANDE AVSEENDE STRUKTURFONDERNA Under budgetåret antogs en ändrings- och tilläggsbudget som syftade till att ställa till förfogande de anslag som skrivits in i reserven för de tre nya medlemsstaterna och att inrätta särskilda budgetposter för GSR/SPD inom mål 6. För ERUF innebar ändrings- och tilläggsbudgeten en förstärkning av åtagandebemyndigandet med sammanlagt 261 miljoner ecu och av betalningsbemyndigandet med 130 miljoner ecu, dvs. en ökning med 2 % i förhållande till ursprungsbudgeten. 1. Budgetgenomförande 1995 1. 1. Allmänt budgetgenomförande 1995 Syftet med detta avsnitt är att granska budgetgenomförandet 1995 i dess helhet, dvs. de anslag som avser programperioden 1994-1999 men också utnyttjandet av anslag som hänför sig till tidigare perioder. En åtskillnad görs dock mellan nya anslag i 1995 års budget och medel som överförts från 1994 till 1995 års budget. Tabell 110: Ursprung och användning av åtagandebemyndigandena 1995 (milj. ecu) I CSR EURF CCÄ ESF CCÄ. CCÄGemenskaps- EUGFJ FFU initiativ Övergångs- -tg-rdcr TOTALT ;_ 10. 592,70 -129. 70 221. 41 10. 684,41 0,00 OfiQ Ursprungsbudget Omfördelade anslag Tilläggs-och ändringsbudget Anslag totalt 1995 Ateruppforda anslag Överförda anslag Disponibla anslag lanspråktaget Ytnyttjandegrad Icke iansprAktagna anslag Till 1996 överförda anslag Frigjorda Åtaganden som åter gjorts disponibla Anslag som skall återuppfons senare år Frångångna åtaganden (1) därav var 7,5 milj ecu blockerade fram till den 31. 3. 1995. (2) 24. 400,6 milj ecu efter avdrag av de 7,5 milj som blockerats. 10. 684,41 10. 566,05 99% 118. 36 0,00 283. 75 118,06 | 6. 443,80 -54,80 317. 11 6. 706. 11 0,00 4^63 6. 710,74 5. 125. 25 76% 1. 585,49 4,32 3. 315. 80 • -192. 80 251,10 3. 374,10 0,00 0,00 3. 374. 10 3. 348. 33 99% 25. 77 0,00 438. 95 0. 05 12,28 451. 28 0,00 OfiO 451,28 451,23 100% 0,05 0,00 2. 144. 00 378,00 80. 20 2. 602. 20 0,00 313,58 2. 915,78 2. 666. 65 91% 249,13 20,41 242. 00 0. 00 8. 90 250. 90 0,00 '20,90 271,80 111. 92 41% 159,88 45,88 1. 584,79 99. 28 25,58 28,66 0,22 48. 49 228,71 31. 34 115,42 42,03 23. 177,25 0,75 891,00 24. 069,00 0,00 339,11 (1) 24. 408,11 (2) 22. 269,43 91% 2. 138,68 70,63 5,44 2. 072,78 533,56 Tabell 111: Anslagsutnyttjande 1995 (exkl. anslag som överförts eller återuppförts från 1994 till 1995 milj. ecu) Budgtl poller Disponibla anslag (A) Anslagsulnflfjanét (B) Augindtn UlbeUlningarj Auganden Utbetalningar Till 1996 och förda anslag (Q Outnytljandc anslag (A)-(B)-(Q Auginden UlbtUlningiir] Åtagande Utbetalningar Mall Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål Sa jordbruk (exkl. mål 1 och Sb) Mål Sa jordbruk (inom mål Sb) Mål 5a fiske MålSb M a li ö v c r g å n g s å t g l r d er och nyskapande åtgärder Gemenskapsinitiativ Bedrigeribeklmpning F. d. BRO Totalt 15. 190,88 1. 978. 20 2. 013. 51 365. 39 294,76 384. 72 178,97 680. 80 125. 92 250. 90 2. 602. 20 0. 75 12. 550,17 2. 252,60 1. 756,76 188. 20 462,03 295,50 134,60 948. 90 76,24 376. 65 2. 107,15 0,77 52,00 14. 517. 77 1. 734. 74 1. 606,59 94. 50 282,60 373. 31 178,97 571,86 125. 92 93. 90 2. 357,71 0. 06 0,00 11. 877,54 1. 091,05 1. 474,72 54. 11 316. 64 288. 26 91,63 437,85 62. 96 183. 87 1. 320. 06 0. 13 16. 01 21. 201,55 21. 937,92 17. 214,84 0,00 0,00 4. 32 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0. 00 38. 74 20,41 0,00 0,00 63,47 116. 00 20,50 73. 00 0,00 44. 50 12,39 0. 00 0,00 0,00 10,00 184. 36 0. 00 113,06 673,11 243. 46 402,59 270,89 14,16 11. 41 0,00 108,94 0. 00 118. 26 224. 08 0. 69 0. 00 556. 62 1. 141. 05 209. 03 134,08 100,89 -5,15 42. 97 511. 05 13,28 182,78 602,73 0,64 -77. 07 573,81 2. 067,61 3. 412,90] För alla åtgärder och alla fonder sammantaget innebar 1995 att kommissionen gjorde åtaganden på totalt 21,938 miljarder ecu och verkställde betalningar på 17,215 miljarder ecu över anslagen för 1995. Härtill kommer 331,6 miljoner ecu i åtagandebemyndiganden över anslag som överförts från 1994. Dessa siffor skall jämföras med disponibla medel för åtaganden på 24,069 miljarder ecu (24,408 miljarder inklusive överförda anslag) och för betalningsbemyndiganden på 21,202 miljarder. 190 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Totalt 2,131 miljarder ecu för åtaganden (2,139 miljarder inklusive överförda anslag) och 3,987 miljarder ecu för utbetalningar blev inte utnyttjade. Av de icke utnyttjade medlen överfördes 63,5 miljoner ecu för åtagandebemyndiganden och 573,8 miljoner ecu för betalningsbemyndiganden till 1996 års budget. 2,072 miljarder ecu för åtaganden kommer att återuppföras på budgeten under senare budgetår. Tabell 112: Anslagsutnyttjande 1995 per budgetpost (exkl. överförda och ateruppforda anslag) Budgetpost Benämning ~~ Åtaganden Utbetalningar GSR GSR Mål I Mål 5a (utanför mål 1- och 5b-områden) Mål 5a (inom mål 5b-områden) MålSb Mål 6 Bedrngeribekämpning 2. 395. 179. 999 282. 599. 220 373. 305. 787 249. 500. 000 47. 740. 000 10. 000 Totalt EUGFJ 3J48. 335. 006 270. 833. 000 178. 967. 000 1. 430. 000 1. 694. 819. 384 316. 643. 872 288. 255. 362 207. 015. 401 23. 870. 000 7. 500 2. 530. 611. 520 155. 710. 334 91. 628. 181 715. 000 B2-100 B2-I000 B2-I001 B2-1002 B2-1003 B2-1004 B2-1010 B2-110 B2-1100 B2-1101 B2-1102 B2-I110 B2-120 B2-1200 B2-1201 B2-1202 B2-1203 B2-1210 B2-130 B2-1300 B2-1301 B2-1302 B2-1303 B2-1304 B2-1305 B2-I31 O D W tu CO w GSR Mall Mål 5a Mål 6 Bedrägeribekimpning GSR Mall Mål 2 Mål 5b Mål 6 Bedrägeribekämpning GSR Mall Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5 Mål 6 Bedrägeribekimpning Totalt EFU 451. 230. 000 248. 053. 514 8. 960. 795. 036 1. 332. 611. 700. 228. 388. 044 44. 260. X)00 30. 000 Totalt ERUF. 10. 566. 084. 780 2. 890. 964. 235 402. 127. 449 1. 606. 593. 025 94. 500. 000 93. 970. 958 32. 490. 000 19. 000 7. 379. 713. 350 815. 617. 460 156. 122. 460 22. 130. 000 37. 106 8J73. 620. 376 2. 647. 301. 618 275. 434. 338 1. 474. 721. 111 54. 111. 428 74. 715. 824 16. 245. 000 81. 000 Totalt ESF 5. 120. 664. 667 4. 542. 610. 319 } Vf^s V^^^/Q^^^^W^M^Ê^^W^M. iijfffjfi^jfjH); B21400 B2Î4O0 B21400 B2I400 B2I41 B214I0 B2I4I0 B2I410 B2I4I0 PESCA (omitrnktorering av ilskesektorn) ESF FFU ERUF Interregionalt samarbete ESF EUGFJ-U FFU ERUF Totalt PESCA Totalt INTERREG 964. 000 20. 760. 036 6. 552. 899 28. 276. 935 4. 745. 000 7. 010. 000 334. 460. 500 346. 215. 500 482. 000 1. 564. 518 3. 276. 449 5J2Î. 967 2. 372. 500 4. 030. 200 218. 259. 850 224. 662. 550 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 191 Budgetpost Benämning Åtaganden Utbetalningar >. vt B2I412 B21412 B21412 B21412 B2I42 B21420 B2I420 B21421 B2142I B21422 B21422 B21423 B21423 B2143 B21430 B21430 B2I431 B21431 B21432 B21432 B21433 B21433 B2144 B21440 B21440 B21440 B214S B21450 B21450 B2I46 B21460 B21460 B2I460 B2H7 B21470 B2I470 ESF EUGFJ-U FFU ERUF Sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser Totalt PEACE ESF ERUF ESF ERUF ESF ERUF ESF ERUF Totalt NOW Totalt HORIZON Totalt YOUTHSTART Industriell omstrukturering ESF ERUF ESF ERUF ESF ERUF ESF ERUF Totalt ADAPT Totalt RECHAR Totalt RESIDER Totalt KONVER Totalt RETEX REGIS II (de yttersta randomridena) EUGFJ-U FFU ERUF URBAN (områden i städer) ESF ERUF Totalt REGIS Totalt URBAN LEADER II (landsbygdsutveckling) ESF EUGFJ-U ' ERUF SME-initiativet ESF ERUF ESF EUGFJ-U FFU ERUF Totalt LEADER Totalt SME Totalt gemenskapsinitiativ 10. 963. 000 1. 271. 000 137. 000 15. 014. 000 27J85. 000 26. 728. 815 1. 626. 298 28. 355. 113 51. 908. 658 3. 110. 964 55. 019. 622 22. 813. 724 1. 463. 454 24. 277. 178 297. 622. 306 10. 041. 768 307. 664. 074 23. 002. 000 148. 660. 161 171. 662. 161 11. 258. 000 143. 470. 500 154. 728. 500 10. 654. 000 227. 568. 000 238. 222. 000 2. 047. 000 162. 776. 410 164. 823. 410 36. 777. 000 36. 777. 000 14. 285. 177 121. 611. 382 135. 896. 559 2. 965. 637 221. 085. 705 217. 026. 189 441. 077. 531 13. 937. 000 183. 390. 000 197-127. 000 493. 894. 317 229. 366. 705 20. 897. 036 1. 613. 549. 525 2J57. 707. 583 5. 481. 500 635. 500 68. 500 7. 507. 000 13. 692. 500 13. 364. 407 713. 149 14. 077,556 25. 954. 329 1. 455. 482 27. 409. 811 11. 406. 861 731. 727 12. 138. 588 147. 600. 000 5. 020. 884 152. 620. 884 11. 501. 000 63. 672. 168 75. 173. 168 5. 629. 000 71. 390. 850 77. 019. 850 5. 327. 000 82. 004. 885 87 J31. 885 1. 023. 500 74. 335. 571 75J59. 071 22. 020. 400 22. 020. 400 7. 142. 588 46. 574. 610 53. 717. 198 2. 882. 818 67. 106. 871 62. 719. 602 132. 709. 291 6. 968. 500 60. 739. 701 67. 708. 201 247. 136. 003 71. 772. 571 1. 633. 018 720. 422. 327 1. 040. 963. 920 192 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Budgetpost Benämning Åtaganden Utbetalningar «r 8 t^-c __ « —3 B2I48 B2148 B2148 B2148 B2-180 B2-181 B2-182 B2-183 B2I900 B21900 B21900 B21900 B21900 ÖVRIGA ÅTGÄRDER ESF EUGFJ-U ERUF RESERV Totalt Åtgärder från tidigare perioder EUGFJ-U FFU ERUF ESF Totalt övergångsitgärder och nyskapande åtgärder 10. 867. 167 13. 371. 419 30. 980. 969 38. 677. 505 93. 897. 060 ESF EUGFJ-U FFU ERUF RESERV (*) Utbetalningar avseende perioden 1989-1993. Totalt F. d. BRD 51. 654. 647 19. 827. 041 207. 616. 049 0 279. 097. 737 42. 062. 926 12. 772. 210 82. 322. 392 46. 709. 165 183. 866. 694 0 14. 938. 560 1. 073. 579 0 0 16. 012. 139 Tabell 113: Åtaganden 1995 (exkl. överförda och ateruppforda anslag — milj. ecu) TOTALT CSK Mill Mil 2 Mil 3 MIN Mil Sa Mil 5b Mil 6 Totalt GSR övcrgings- itgirdcr Gemenskaps initiativ V. Totalt disponibelt 24. 0-8,25 (1) 15. 190. 88 Totalt iaaspriktagcl X 21. 93736 (2) 91. 1SS 14. 517,77 96% 1. 978,20 1. 734,74 • 88% 2. 013. 51 365. 39 1. 606,59 80% 9430 26% 860. 45 834,87 97% ERUF ESF EUCFJ 12. 210,59 (2) 8. 960,80 1332. 61 5. 653,22 (2) 2. 890,96 402. 13 1. 606. 59 94,50 3. 588,56 (2) 2. 395. 18 655,91 249. 50 FFU 485,50 100% % (1) Exkl. 0,750 milj. ecu i disponibelt anslag för bedrageribekampning. (2) Exkl. 0. 059 milj. ecu i stodalagandc (or bcdrlgeribek-mpning (0. 030 ERUF, 0,019 ESF och 0,010 EUGFJ). 270,83 66% 178,97 4% 0% 8% 7% 3% 680,80 571,86 84% 228. 39 93,97 125,92 125,92 100% 21. 215,15 (I) 19. 486,26 (2) 92% 44,26 10. 566,05 (2) 32,49 47. 74 1,43 1% 5. 120. 65 (2) 3. 348,33 (2) 451. 23 89% 250,90 93,90 37% 30. 98 38. 68 10,87 13. 37 0% 2. 602. 20 2. 357,71 91% 1. 613. 55 493. 89 229. 37 20,90 11% 100% S6% 26% 16% 2% • Under 1995 antogs programmen inom gemenskapsinitiativen, programmen för de nya medlemssta terna och några program inom de olika målen som återstod att godkänna. De nya åtagandena utgjorde emellertid inte den största delen av budgetverksamheten 1995, som i stället återspeglade igångsättningen av de åtgärdsprogram på nationellt inititativ (GSR/SPD) som beslutats 1994. Det faktum att igångsättningen skedde över två år förklarar för övrigt varför åtagandebemyndigandena inte togs helt i anspråk. Detta motsvarar 91 °7o dvs 21 938 miljarder ecu av de disponibla anslagen 1995 för innevarande programplaneringsperiod. Arbetet med att ta fram de samlade programplane ringsdokumenten och det faktum att dessa dokument antogs mot slutet av 1994 återverkade på budgetgenomförandet 1995. Kravet att 40 % av det föregående årets delanslag skall ha utnyttjats innan delanslaget för nästa år får-betalas ut ledde nämligen till viss overksamhet eftersom den uteblivna genomförandet 1994 återverkade på 1995. Detta krav förstärks av systemet med de samlade programplaneringsdokumenten. Visserligen har dessa dokument inneburit att man kan börja utnytt ja det första årets delanslag snabbare, men det rör sig här om väsentlig högre belopp än för de operativa programmen inom GSR, vilket innebär att ett högre genomförandegrad i fortsättningen måste nås, innan delanslaget för det efterföljande året kan tas i anspråk. Budgetgenomförandet varierade i relativt hög grad mellan de olika målen. Endast för mål 6 var anslagsutnyttjandet 100 °7o, och det berodde på att ett mycket litet antal program blev helt godkända. För mål 1 och mål 5a utnyttjades disponibla anslag till mer än 95 %, och för mål 2 och mål 5b låg utnyttjandet kring 85 %. Endast för mål 3 och mål 4 förelåg stora svårigheter att utnyttja åtagande- Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 193 bemyndigandet (80 % resp. 26 %). Skillnaderna uppvägs emellertid till stor del om man ser till genomförandet totalt, eftersom mål 1, för vilket anslagsutnyttjandet 1995 var relativt tillfredsställan de (673 miljoner ecu outnyttjat av 15,190 miljarder disponibelt), ensamt representerar två tredjedelar av åtagandena 1995, medan andelen för övriga mål varierade mellan 0,4 % (mål 4) och 8 % (mål 2). Vad så gäller övriga åtgärder gjordes inom gemenskapsinitiativen åtaganden på sammanlagt 2,358 miljarder ecu (exkl. överförda och ateruppforda anslag), vilket innebar att 244,5 miljoner kvarstod outnyttjat, motsvarande 9 % av disponibla anslag 1995. Härigenom har eftersläpningen från 1994 till stor del inhämtats, vilket tagit sig uttryck i gemenskapsinitiativens relativa andel av åtagandena 1995 på närmare 11 %. Tabell 114: Utbetalningar 1995 (exkl. överförda och ateruppforda anslag — milj. ecu) TOTALT Mil 1 Mil 2 Mil 3 CSK Mil 4 Mil 5a MilSb Mil 6 Totalt CSM övcrgings itgariler Gemenskaps initiativ V. Totalt disponibelt Totalt iaaspriktagcl % 20. 678. 79 (1) 12. 550,17 2. 252,60 1. 756,76 16. 919,60 (2) 11. 82% IU77. 54 9S% 1. 091,05 48% 1. 474,72 84% 188,20 54,11 29% 892,13 696,53 78% ERUF ESF EUGFJ FFU 9. 17633 (2) 7. 379. 71 815,62 4. 836,37 (2) 2. 647,30 275. 43 1. 474. 72 54,11 2. 644,44 (2) 1. 694,82 262,46 100% 155,7! 70% 6% 9% 0% 604,90 91. 63 4% 948,90 437,85 46% 156,12 74. 72 207,02 3% 76,24 18. 664. 99 (1) 62,96 83% 15. 694,77 (2) 84% 22,13 8. 373,58 (2) 16,25 4. 542. 53 (2) 23,87 2. 530. 60 (2) 0,72 0% 248,05 93% 376. 65 183,87 49% 82. 32 46. 71 42,06 12. 77 1% 1. 585. 15 1. 040,96 66% 720,42 247. 14 71. 77 1. 63 6% 100% 54% 29% 16% 2% (1) Exkl. 0,765 milj. ecu fbr bedrägeribekimpning och 522 milj. ecu frän reserven fbr åtgärder avseende tidigare perioder (2) Exkl. 0,126 milj. ecu fbr bedrageribekampning (ERUF 0,037. ESF 0,081 och EUGFJ 0,008) samt 279. 098 milj. ecu frän reserven for. (garder avseende tidigare perioder och 16. 012 milj. ecu för f. d. BRD. För betalningbemyndigandena uppgick det utnyttjande beloppet 1995 till totalt 16,920 miljarder ecu eller 82 % av disponibla anslag (20,679 miljarder). Det icke utnyttjade beloppet var därmed 3,759 miljarder ecu. Anslagsutnyttjandet är ett tecken på att programmen fortfarande går ganska sakta framåt av det skäl som anges ovan, nämligen att de godkändes i omgångar mellan slutet av 1994 och 1995. Det bör också understrykas att gemenskapens utbetalningar är beroende av programgenomför andet på nationell nivå. Sedan ett program antagits och åtagande gjorts beträffande det årliga delanslaget följt av utbetalningen av ett första förskott, kan nämligen en andra utbetalning inte ske från kommissionens sida förrän medlemsstaten kan styrka att de slutliga mottagarna verkligen har haft utgifter motsvarande minst hälften av det första förskottet. För program som ibland antogs i mitten av 1995 eller till och med i slutet av året var det alltså svårt att verkställa de betalningar som från början skrivits in i budgeten. Skillnaderna i anslagsutnyttjande mellan de olika målen var klart större för betalningarna än för åtagandena. Endast för mål 1 låg utnyttjandet av disponibla anslag närmare 95 %. För de andra målen var siffran antingen runt 80 % (mål 3, mål 5a och mål 6) eller under 50 % (mål 2 och mål 5b), i något fall under 30 °7o (mål 4). Det faktum, återigen, att mål 1 svarar för 70 °7o av betalningsbemyn diganden förklarar varför anslagsutnyttjandet globalt sett uppgick till 82 %. Vad gemenskapsinitiati ven beträffar återspeglar utnyttjandet av betalningsbemyndiganden (66 °7o) det faktum att 1995 ägnades åt att godkänna programmen och att det faktiska genomförandet ännu inte kommit igång i full skala. Föregående stycken har redovisat genomförandet av nya anslag i budgeten för 1995 som avser genomförandet av den andra programperioden, dvs. exklusive överförda och ateruppforda anslag. De åtagandebemyndiganden som överfördes eller återuppfördes mellan 1994 och 1995 ' och utnyttja- 1 Som huvudregel förfaller åtagandebemyndiganden och betalningsanslag som inte har tagits i anspråk vid utgången av det budgetår för vilket de beviljats. Beslut kan emellertid fattas om att de skall överföras, men endast till påföljande budgetår och enligt följande regler: för åtagandebemyndiganden får överföring ske till den del de motsvarar åtaganden som kommer att ingås före den 31 mars påföljande budgetår, och för betalningsanslag får överföring ske när godkända anslag är slut. Att medel inte tagits i anspråk ett visst budgetår sammanhänger normalt med att åtaganden har frångåtts, vilket innebär att anslaget förfaller. För dessa medel kan emellertid ett återuppfö- rande av motsvarande åtagandebemyndigande ske för att det ursprungligen planerade programmet skall kunna genomföras. 194 Sjunde årsrapporten — Slrukturfoiulerna 1995 des 1995 utgör i alla händelser en liten volym (339,1 miljoner ecu) i förhållande till hela budgetge nomförandet. För ESF:s del rörde det sig om 4,6 miljoner ecu för mål 2 (utnyttjandegrad 100 %). Framför allt berördes gemenskapsinitiativen, där beloppet i fråga var 313,6 miljoner ecu (268,9 miljoner ecu från ERUF, 18,3 miljoner från ESF, 20,6 miljoner från EUGFJ och 1,2 miljoner från FFU), samt nyskapande åtgärder och omställningsåtgärder med 20,9 miljoner ecu (varav 18 miljoner ecu från ESF). Sammanlagt gjordes åtaganden 1995 på 331,6 miljoner ecu från överförda eller ateruppforda anslag på totalt 339,1 miljoner ecu (98 %). En icke försumbar volym betalningar verkställdes också för åtgärder som beslutats före 1994 och som alltså hänför sig till den första programplaneringsperioden 1989-1993, ibland ännu tidigare. Sammanlagt rör det sig om 1,835 miljarder ecu, varav 1,551 miljarder gällde åtaganden från perioden 1989-1993. 1 regel var det fråga om normala utbetalningar i samband med att åtgärder från den första perioden avslutades. Det bör erinras om att de åtaganden som beviljats för dessa åtgärder visserligen skulle ha betalats ut före utgången av 1993 (om inte programmen eventuellt förlängts), men att medlemsstaterna i regel haft två år på sig, dvs. fram till den 31 december 1995, att verkställa betalningarna till de slutliga mottagarna och ytterligare sex månader, alltså fram till senast den 30 juni 1996, att sända in utgiftsbestyrkandena till kommissionen. Dessa utbetalningar från kommissio nens sida 1995 återspeglar alltså avslutandet av program från den första programperioden. Tabell 115: Betalningar 1995 som gällde åtgärder från tiden före den andra programperioden (inkl. överförda och ateruppforda anslag — milj. ecu) ~'>W>M&- , " •g^'&fffSg "!_______MW_> Ä i uO mWi \t ,«s* «ocw M****; g&slftflftH V1WHHM 224,25 730. 81 279. 99 75,50 1. 086,30(2) WR 21,00 ^ 3 U 4 X $ Ä - \' v- ? __!______ -wm- 'jfofe#*l* vr$<*u 198,11 8,50 (2) 8,50 (0 549,09 278,00 15,88 976,37 0) 133,40 0,00 34,84 80,05 50,83 0,03 242,74 5,20 (3) 0. 00 90,88 13,14 0,27 91,49 30,00 p) 25. 90 41,80 13,40 9,50 8,60 1. 10 (3) 0,92 6,83 0,00 4,71 0,75 36. 30 61,65 219. 55 77. 37 14. 50 343. 58 224,25 15,41 0. 44 80. 65 17,85 23,25 14,73 5,19 9. 19 20. 53 3,39 0,29 5,21 0,15 11,01 0,49 0,00 0,00 245,25 244. 78 18,80 0,73 85. 86 18,01 34,26 15,21 5,19 9. 19 198,11 16,89 17,36 27,22 14,11 0,00 83,84 0. 00 0. 00 49,5 4,2 0. 0 5,9 1. 1 20. 7 11. 6 0,1 2,8 8. 05 0,07 0,10 1,27 57,55 4,27 0,10 7. 17. 1. 80 0,00 2,90 20,70 0. 00 0. 00 1. 28 11,60 0,10 4,08 139,73 0,86 77,03 0,00 2,30 1,90 1,25 0,34 220. 31 3. 10 57. 53 0,00 57,53 38,70 3. 1 3. 53 6,63 975,92 516,42 221,70 82,92 1. 835,13 mmmMlÊimiimÊimmM HS — 38,17 (2) 20,86 17. 32 (O 36,10 2,80 0,00 3,60 0. 28 2. 93 1. 26 3. 78 2,20 17,80 3,73 24,51 20,86 1. 05 0,21 0. 45 74,27 4,81 0. 21 14,76 17. 31 0,96 0,00. 10,70 513,96 1989-1993 21,23 B 17,65 DK 48,33 D 0. 00 EL 106,39 E. 27,93 F 0,27 1RL 176. 43 I 0,00 L 0,00 N 77,03 P 38. 70 UK (1) En fördelning pi olika mil av de utbetalningar från EUGFJ som avser åtaganden från liden före 1989 har inte varit möjlig. (2) Exkl. utbetalningar från EUGFJ (se ovan). (3) F. d. BRD (budgetpost 02-1900). (4) Ingen utbetalning för mål 4 har verkställts. 794,19 16,47 0,65 81. 11 34,84 98,18 77. 0! 0,03 269,93 5. 19 10,10 139,73 60,96 21,18 0. 00 2. 50 12,46 0. 00 0. 90 0,62 0,00 0. 00 8,10 0,00 1,60 0,00 0. 00 2. 57 2. 57 219,00 7,00 0. 00 39,50 25,90 45,10 51,90 9,50 28,30 0,10 4. 40 2,30 5,00 23. 93 0,07 0,10 237 0,92 8,63 0,00 4,71 0,75 0. 00 1,28 1,25 3,87 1. 551,09 44. 77 18,40 171,31 61,65 258,31 156. 84 14,50 475,41 5,29 15,78 220,31 108. 52 < 1994 1989-1993 B DK D EL E F IRJL I L N P UK < 1994 Sjunde arsrapportei — Strukturfonderna 1995 195 Tabell 116: Outnyttjade anslag per den 31 december 1995 (milj. ecu) Milt M1I2 M1I3 M114 MilSt MllSb M1I6 Åtaganden som ilentår i slutet a*199S Åtaganden som ålentår ar anslagen 199$ Åtaganden som återstår av anslagen 1994 Åtaganden som återstår av anslagen fort 1994 ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF CSF EUGFJ FFU. tRUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU 13. 77636 1. 723. 20 2. 631. 38 1. 121. 05 593. 72 7. 539,44 4. 612. 46 U45. 99 1. 262. 87 241. 12 2. 021,43 1. 415,48 367,73 174,71 63. 45 4. 215,49 2. 62S. 26 917. 67 390,40 282,16 2. 694. 83 2. 202. 91 491,92 1. 48441 174,95 974,1» 1. 484. » 174,95 1. 092,77 838. 39 254. 31 635,63 68,22 635. 63 68. 22 828,96 718. 46 110. 51 773,10 646,06 127,03 31344 106,74 313. 84 106,74 535,41 0,00 535. 41 0,00 784,73 189,46 617,29 491. 83 125,46 192,49 151. 11 40,68 164,41 141,09 23. 32 62,96 22. 13 16. 25 23. 87 0,72 62. 96 22. 13 16. 25 23. 87 0. 72 923,10 377. 22 143. 44 402. 44 332,00 136. 31 50,15 144. 84 118,89 90,00 28,89 472,22 150. 91 63,70 257,61 0,00 Totilt mil 20. 091,27 11. 325. 46 4. 942. 13 3. 039. 09 713. 90 l0. 3-m. 31 5. 679. 29 2. 371,31 1. 923. 41 374. 2V 3. 582J4 2. 223,93 927,70 326. 58 104. 13 6. 160,63 3. 422,24 1643,82 789,10 30S. 48 Crmciukipi- Inltiiltv övtrgincs- ilgiriler F. d. DDR Dcdri. cri- btkimpning 2. 704,65 377. S8 254,32 0,05 TOTALT slutet tv 1995 23. 427,87 V. 100% 1. 608,77 51,46 0. 00 0,02 12. 008,56 5IV. 12042 86,69 0. 00 0,03 3. 789. 28 16% 975. 66 239,42 2S4J2 0,00 7. 630,03 33% Den ökning av de disponibla åtagandebemyndigandena som skett som en följd av dels besluten i Edinburgh, dels överföringarna från 1994, och det ofullständiga utnyttjandet av betalningsbemyn- digandena har fått en omedelbar konsekvens vad gäller storleken på de betalningsbemyndiganden som återstod att utnyttja vid årets utgång. Anslagsutnyttjandet var 1995 i själva verket 46 % mot 54 °7o 1994, vilket medförde en ökning av totalt outnyttjade medel från 15 till 23,428 miljarder ecu mellan 1993 och 1995. Ökningen beror emellertid på ett lägre utnyttjande av betalningsbemyndigan- dena under pågående budgetår (dvs. 1995, men detta gällde även för 1994) och inte på ett långsam mare infriande av åtaganden från föregående år. I slutet av 1995, när programmen håller på att avslutas, utgör de outnyttjade anslagen för den första programperioden en tredjedel av de totala utnyttjade anslagen. I samband med detta bör det noteras att på grund av att ett stort antal program från den första perioden avslutades under 1995 så har infriandenivån när det gäller åtaganden från tidigare år ökat. Sammantaget, för alla mål och alla fonder, har 85 °7o av de åtaganden som gjordes 1992 och 1994 redan blivit föremål för utbetalning. Vad beträffar respektive fonds relativa andel av det sammanlagda stöd som i slutet av 1995 ännu återstod att betala ut stod ERUF för 56 °7o, ESF för 25 <7o, EUGFJ för 15 % och FFU för 4 °7o. j Siffrorna skiljer sig inte mycket från 1994 års siffror (ERUF 56 °7o, ESF 27 *7o, EUGFJ 13 % och i FFU 4 %). Däremot kan man konstatera en förändring i förhållande till den första programperioden I i så motto att ERUF:s andel minskat väsentligt (från 68 °7o 1989 till 56 % 1993), medan EUGJF:s ; ökat (från 11 % 1989 till 13 % 1993). EFS:s andel ökade mellan 1989 och 1995 men minskade mellan 1993 och 1995 (20 °7o 1989, 27 °7o 1993), vilket också gällde för FFU (0,5 % 1989, 5 % 1993). 1. 2. Budgetgenomförande för de enskilda fonderna 1995 avseende programperioden 1994-1999 Detta avsnitt har till syfte att granska utnyttjandet av de anslag som avser perioden 1994-1999 förutom den del av genomförandet som avser tidigare åtgärder. Även outnyttjade anslag från 1994 som överförts till budgeten 1995 beaktas alltså. De olika fondernas andel av det samlade genomförandet av strukturfonderna varierade något efter anslagstyp, även om proportionerna förblir desamma (se tabellerna 113 och 114). ERUF:s andel var ungefär 55 °7o, men den var något högre för åtagandebemyndigandena (55,7 °7o) och något lägre för betalningsbemyndigandena (54,2 °7o). Ungefär detsamma gällde för EUGFJ, vars andel av struktur fondernas verksamhet låg kring 16 %, men som svarade för 16,4 % av åtagandena och 15,6 °7o av utbetalningarna. Detsamma gällde FFU (2,2 % av åtagandena, 1,5 °/o av utbetalningarna). ESF däremot var mera dynamisk när det gällde att genomföra betalningarna (ESF svarade för 28,6 % av fonderna totalt sett) än åtagandena (25,8 % av fonderna totalt sett). 196 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Tabell 117: Genomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och ateruppforda anslag — milj. ecu) Disponibelt 1995 (1) (a) Mil 1 Mil 2 Mil 3 Mil 4 Mil SaA Mil 5aP Mål 5b Mil 6 Totalt (2) (b) Åtaganden 1995 Totalt %(2V(J) B DK D EL E F ERL IT L N AT P Fl SE UK. 21. 219,78 14. 513,10 1. 739,37 1. 567,90 94,50 655,07 177,02 571,86 125,92 8,97 2. 022. 55 2. 653,04 4. 778,90 222. 47 954. 21 • 2. 228. 63 17,20 28,80 1. 379,72 218. 60 4,63 6,00 38,01 - 659,21 313,09 - " 9,15 54. 15 - 31. 10 105,78 518,25 '33,39 41,00 48. 22 - 206,97 396,80 - 3,29 143,83 64,06 - 60,33 73. 00 497,00. - 5,00 - - 62,70 - - 0,27 - 11,70 - 14,83 - - 30,23 16,73 165. 14 21,09 252,08 - 5,47 4. 88 61,50 - 61. 42 13. 73 • 22,80 - 23,28 12,46 19. 90 31. 62 22,37 0,89 1. 40 2. 00 - 23. 00 40,00 0,11 9,16 3,36 135,77 88. 58 110. 46 31. 50 7,31 78,33 - 32,81 - 74,59 81,00 44,92. 19. 444,74 92% 86,38 95,37 2. 422,15 2. 653,04 5. 837,35 1. 326,52 954,21 2. 282,50 9,92 183,77 300,54 1. 379,72 304,49 277. 43 1. 331,35 Disponibelt 1995 (l)(c) Mil 1 Mil 2 Mil 3 Mil 4 Mil 5aA Mil 5aP Mil 5b Mil 6 Totalt (2) (d) Utbetalningar 1995 29,57 885,91 10. 794,61 18. 932,14 11. 75 8,35 32,52 ' 1. 251,97 1. 705,79 3. 779,30 140,37 856,47 1. 176,13 Totalt v. (2y<n B DK D EL e F IRL IT L N AT P Fl SE UK (a) Exkl. 0,75 miljoner ecu av anslag dUponibU for bekämpning av bcdrlgeri 12. 30 21. 42 - 15,55 38,06 152. 96 9,56 14. 40 1. 667,23 447. 96 145,06 163. 81 - 1. 349,82 54,11 554,63 81,02 363,41 62,96 42. 33 39,04 104,48. 169. 65 312. 88. - 4. 00 142. 57 32,03 ' - 30,17 36. 50 436,17 - 2,50 -. 38,13 -. - 0. 21 - 5,85 7,42 - -. 12,74 16. 49 160,90. 27,64 242,14. - 2. 01 1,96 30. 75 30,71 6,86 22,43. '> 1,29 18,63 9,93 - 25. 31 - 2,33 0,20 6,90 12,00 4,43 4. 58 ' 2,45 71,21 81,69 76,57. 15. 75 0,21 9,45 39. 16 15,94 - 46,39 40,50 22,46 14. 146,47 75% 102,26 87,46 1. 631. 01 1. 705. 79 4. 544. 37 942. 33 856. 47 1. 191,88 6,43 178,17 143. 81 1. 667. 23 147,19 115,88 826,18 (b) Exkl. 0,059 miljoner ecu av iug-ndebemyn-ig-ndena for bekämpning av bcdrlgeri (c) ExkL 0. 765 miijoaer ecu av anslag disponibla (or bekämpning av bcdrlgeri och S22 miljoner ecu for ilglrdsrescrven (d) ExkL 0. 126 miljoner ecu av beulningsbemrndigandena (or bekämpning av bcdrlgeri och 279,098 miljoner ecu för reserven (or tidigare åtgärder och 16,012 miljoner for Cd. OsttjsUUnd. Sjutulc årsrapporten — Strukturfonderna 1995 197 ERUF Tabell 118: ERUF: Genomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och ateruppforda anslag — milj. ecu) Disponibelt (1) Mil 1 Mil 2 Mil 5b Mil 6 Totalt (2) Åtaganden 1995 % (2)/(I) Utbetalningar 1995 Mil 1 Mil 2 Mil 5b Mil 6 Totalt Mil 1 Mil 2 Mål 5b Mil 6 Totalt (*) 9. 021,26 1. 332,64 285,95 44,26 10. 684,11 8. 960. 80 - 1. 332,61 - 228,39 - 44,26 1,97 921,90 1. 812,99 3. 202. 10 96. 22 • 498. 13 1. 558. 98 10. 00 19. 96 709. 83 128. 71 0. 00 6. 00 20. 33 4,82 3,36 49,48 545,10 261. 90 25. 22 45,02 0,00 0. 00 0. 09 38. 91 24,80 83,22 352,26 12,41 0. 00 1,94 33. 34 16. 03 0,00 36. 78 22,40 21,86 8. 960,80 1. 332,61 228,39 44,26 10. 566,06 6,79 9,36 991,71. 812,99. 772. 42 403,14 498. 13. 571,39 0,00 12,03 92,21 709,83 63,23 105,08 517,75 99% 100% 80% 100% 99% 6. 651,15 - 611,01 - 135. 13 - 22. 13. ______—-—---______________—_—___ 20,77 452,44 1. 131,50 2. 517,66 37,65 391,45 878,35 4,29 9,98 1. 123,93 83,14 9. 43 8. 35 15,63 395,86 98. 97 0. 00 0. 00 7. 77 13. 80 12,40 26,78 22,03 2,41 2,45 15,54 26. 00 27,77 6,20 0. 21 7,40 16,67 7,78 0,00. 22,68 11,20 10. 93 6. 651,15 611,01 135,13 22,13 7. 419,42 32. 61 10,80 483,61 1. 131,50 2. 939,51 164. 38 391,45 884,55 0. 21 19. 46 40,45 1. 123,93 31,38 37,71 127,85 (*) Exkl. 0,3 miljoner ecu av disponibla anslag Toe bekämpning av bedrägeri och 0,03 miljoner ecu tagande och 0,037 miljoner ecu betalningar Det totala anslagsutnyttjandet 1995 uppgick för ERUF:s vidkommande till 12,211 miljarder ecu i åtaganden och 9,176 miljarder ecu i utbetalningar (se tabellerna 113 och 114). För GSR/SPD (budgetkapitel B2-120) togs 10,566 miljarder ecu i anspråk för åtagandebemyndiganden och 8,374 miljarder ecu för betalningbemyndigande. Utnyttjandenivån var alltså 99 °7o respektive 87 °7o av de totala anslagen (efter ändrings- och tilläggsbudget och anslagsomfördelningar). Vad gäller utbetal- ningsbemyndigandena avsåg en del tiden före 1994. Utbetalningarna avseende perioden 1994-1999 enbart uppgick till 7,419 miljarder ecu. Transaktioner avseende GSR/SPD svarade för 87 °7o av ERUF: s åtaganden och för 91 °7o av dess utbetalningsbemyndiganden. En betydande del av åtagandena berodde ännu 1995 direkt på att nya stöd godkänts, i huvudsak för Italien och de tre nya medlemssstaterna. I slutet av 1995 hade dock nästan alla de planerade åtgärderna inom målen 1, 2 och 6 godkänts. För mål 1 gjordes stora framsteg i genomförandet, vilket visade sig i en betydande kapacitet att absorbera åtagandebemyndiganden (mer än 99 °7o av disponi bla anslag). Motsvarande budgetpost för ERUF (B2-1200) har för övrigt förstärkts med 627 miljoner ecu i åtagandebemyndigande utöver det ursprungliga totalbeloppet (inklusive ändringsbudget). För stärkningen skedde med hjälp av medel disponibla för ERUF från budgetposter för andra mål (2, 5b och 6). Samtidigt visade det sig att de ursprungligen beräknade medlen till ERUF för övriga mål var större än nödvändigt. Förutom ovannämnda förstärkning av mål 1 gjordes därför i samband med den årliga globala omfördelningen en överföring på 130 miljoner ecu från mål 2 till initiativet Leader. Vad gäller utnyttjandet av betalningsbemyndigandena avseende perioden 1994-1999 svarade mål 1 för 6,651 miljarder ecu. Även här låg utnyttjandet av disponibla anslag för mål 1 kring 99 °7o. Däremot var förmågan att absorberbera betalningsbemyndigandena begränsad för mål 2 och mål 5b, och detta i kombination med avsaknaden av alternativa möjligheter att använda medlen ledde till att 1,253 miljarder ecu kvarstod outnyttjade vid budgetårets slut. Vad beträffar gemenskapsinitiativen uppgick anslagsutnyttjandet för ERUF. s vidkommande (kapitel B2-14 i budgeten) totalt, inklusive överförda och ateruppforda anslag, till 1,882 miljarder ecu vad gäller åtagandebemyndiganden och 928 miljoner ecu vad gäller betalningsbemyndiganden, motsva rande 96 % respektive 70 °7o av de totala anslagen (efter ändrings- och tilläggsbudget och omfördel ningar). Vad gäller anslagen för 1995 enbart (exkl. överförda och ateruppforda anslag) svarade gemenskapsinitiativen för 1,614 miljarder ecu i åtaganden (13 °7o av ERUF:s verksamhet) och 720,4 miljoner ecu i utbetalningar (8 °7o). 198 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 ERUF:s anslag till initiativ av regional karaktär (Interreg, Peace, Regis, Industriell omställning, Urban, Små och medelstora företag) utnyttjades såvitt gäller åtaganden till 100 °7o. Med ett fåtal undantag gällde alla åtagandena nya program som godkänts. En betydande del av åtagandena gälide stöd i form av ett enda åtagande (program för vilka stödbeloppet understiger den fastställda miniminivån 40 miljoner ecu). Detta ökade väsentligt kapaciteten att absorbera åtagandebemyndig anden och ledde till att ERUF fick ett anslagstillskott på 552 miljoner ecu för ytterligare åtaganden. Förstärkningen kunde genomföras dels med hjälp av den årliga globala omfördelningen, som frigjorde medel från budgetposterna för GSR/SPD, dels i princip tack vare omfördelningar inom kapitlet Gemenskapsinitiativ från anslag stod till ESF:s förfogande. Vad beträffar initiativen Em ployment och Adapt bör noteras att ERUF:s deltagande i programmen har blivit mindre omfattande relativt sett än vad som från början förutsågs vid budgetplaneringen, vilket fått till följd att anslagen till ERUF har blivit för stora, både vad gäller åtaganden och utbetalningar. Betalningsbemyndiganden för gemenskapsinitiativen var i början av budgetåret 1995 större än nödvändigt. Mycket få program godkändes nämligen 1994, vilket ledde till ett underutnyttjande av åtagandebemyndigandena 1994. Detta underutnyttjande fick, om man ser till betalningsbemyndigan den 1995 i förhållande till åtagandena 1994, till följd att anslagen endast delvis kunde förbrukas. Vad så slutligen gäller utnyttjandet av ERUF:s anslag för övergångsåtgärder och nyskapande åtgärder 1995 (budgetposten B2-1820) användes 31 miljoner ecu för åtaganden och 82,3 miljoner ecu för utbetalningar, motsvarande 23 % respektive 40 °7o av de ursprungliga anslagen (efter ändrings budget och omfördelningar). Från denna budgetpost finansieras åtgärder som kommissionen god känner med stöd av artiklarna 7 och 10 i ERUF-förordningen och artikel Î6 i förordningen om samordning av strukturfonderna. Ekonomiskt mest betydande är de åtgärder som vidtas med stöd av artikel 10 i ERUF-förordningen. För att säkerställa största möjliga insyn när det gäller godkännandet av dessa åtgärder beslutade kommissionen 1995 att tillämpa ett särskilt förfarande2. I och med att detta förfarande godkändes först under senare delen av året kunde anbudsförfarandet inte inledas förrän 1996. Anslagna medel för åtgärderna kunde därför inte utnyttjas 1995. ESF Tabell 119: ESF: budgetgenomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och aterupp ; % <2)/<D 82% 63% 78% 26% 65% 100% 76% forda anslag — milj. ecu) Disponibelt (1) Åtaganden 1995 Mill Mil 2 Mil 3 Mil 4 Mil 5b Mil 6 Totalt (2) Mill Mil 2 Mil 3 Mil 4 Mil 5b Mil 6 Totalt (*) 3503,61 650,19 2013. 51 365,39 145,35 32,49 6710,54 ' 2. 886,29 - - 406,76 - - - 1. 567,90 - 94. 50 - 93,97 - 32. 49 33. 39 41. 00 48,22 0. 00 5,00 0,00 1. 55 0,00 5,10 206,97 396,80 62,70 0,00 5,30 29,73 0. 00 0,00 9. 06 I5. 4 0. 00 3. 29 143. 83 64,06 0. 00 0,27 0,00 11,70 3. 27 0,00 0,92 13,68 - - 6,30 22,56 58. 87 165,99 60. 33 73,00 497,00 14,83 0,00 5,18 21,10 0,00 11. 39 - 29,24 2. 886,29 406,76 1. 567,90 94,50 93,97 32,49 5. 081,91 39. 57 46. 00 677. 05 368,56 1. 226,83 593,36 295,13 226,66 3. 56 158,81 109,72 370,86 107,74 106,95 751,10 (•) E~vl. 0,2 miljoner ecu «v oupoMbla amlag Px bekJwnpninf, tv bedrägeri. °. °I9 miljoner ecu iuganden och 0,011 miljoner ecu bculningv Se kapitel I B. 2 Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. M i ll Mil 2 Mil 3 Mit 4 Mil 5b Mil 6 Totalt Utbetalningar 1995 2. 470,76 - - 274. 90 - -. -. - - 1. 349. 82 - 54,11 - 57,40 - 16,25 7. 41 2. 32 0. 00 16,89 476,56 253,46 765. 90 52. 10 95. 74 46,09 293,97 80,79 0,00 0. 00 4,53 7,62 3,46 2. 52 437. 67 - - 3,15 11,28 53,27 130,93 42. 33 39,04 104,48 0,00 2. 50 0,00 0,77 0,00 4,26 169,65 312,88 38,13 0,00 3,21 18,21 0,00 4,00 142,57 32,03 30,17 36,50 436,17 0,00 0,21 C. 00 5,85 7,42 0,00 1,64 0,00 0,46 6,84 2,59 0,00 19,42 10,55 5,70 2. 470,76 274,90 1_U9,82 5-1,11 57,40 16,25 4. 223,24 52. 83 41,54 602,19 253. 46 1. 028. 99 472,92 293,97 82,43 4,21 151,02 54,86 437,67 53,88 53. 48 639,79 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 199 ESF:s totala anslagsutnyttjande var 1995 5,653 miljarder ecu vad gäller åtaganden och 4 836 miljarder ecu vad gäller betalningar (se tabellerna 113 och 114). Vad beträffar åtagandebemyndigan dena representerade detta 6,710 miljarder ecu ett utnyttjande av det totalt disponibla bemyndigandet på 76 °7o. GSR/SPD för perioden 1994-1999 (budgetpost B2-130) svarade för 5,082 miljarder ecu av åtagandena (90 % av ESF:s åtaganden 1995). Av de totala åtagandena avsåg 4,6 miljoner ecu bemyndiganden som överförts från 1994 till 1995 och som utnyttjades till 100 °7o. Detta betydande , underutnyttjande, som emellertid bör nyanseras efter mål och medlemsstat, förklaras framför allt av ; följande: ' • Underutnyttjandet av 1995 års delanslag för åtaganden (totalt 1,448 miljarder ecu) beror i huvudsak på att besluten i många fall blivit fördröjda och på de förseningar i genomförande och omprogrammering till senare budgetår som detta i sin tur lett till. Ï vissa fall har situationen också förvärrats av svårigheter ute på fältet att, när det varit fråga om fler fondsprogram, samordna insatser från olika fonder. • För alla målen sammantaget uppgick delanslagen för 1995 enligt den ursprungliga finansierings planen till 6,529 miljarder ecu, vilket är det belopp som ESF, bortsett från eventuella omprogram- meringar, borde ha utnyttjat. Budgeten för 1995, som togs upp med 6,710 miljarder ecu, representerade därför redan i sig ett överskjutande belopp på 181 miljoner ecu. Underutnyttjandet är särskilt stort för Italien (28 °7o av åtagandebemyndigandet 1995 utnyttjades), men även för Belgien (35 °7o) och Tyskland (66 %). Graden av genomförande varierar också väsentligt mellan de olika målen: vad gäller mål 4 utnyttjades endast ca 27 % av delanslaget för år j 1995, medan siffran var ca 86 °/o för mål 1, 76 °7o för mål 3, 74 °7o för mål 2 och 57 °7o för mål 5b, i trots att det i de två sistnämnda fallen gjordes åtaganden i form av ett engångsanslag för vissa SPD 1 och operativa program som godkändes 1995. Anslagen för mål 6 var de enda som utnyttjades till ! 100 °7o. i | | Betalningsbemyndigandena utnyttjades med 4,223 miljarder ecu avseende perioden 1994-1999 (94 % ! av ESF:s totala utbetalningar). Det globala utnyttjandet av disponibla anslag för GSR/SPD, inklusive betalningar som hänförde sig till perioderna före 1994, uppgick till 81 °7o, vilket innebar att 1,117 miljarder ecu kvarstod outnyttjat. Vad beträffar gemenskapsinitiativen (B2-140), som svarade för 493,9 miljoner av ESF:s åtaganden (9 % av de totala) och 247,1 miljoner^ecu av fondens utbetalningar (5 %), var ESF:s anslagsutnytt jande 82 % för åtaganden och 46 °7o för betalningar. Även här skiljer sig situationen ganska mycket , åt mellan de olika initiativen. Vad beträffar inititivet "Mänskliga resurser" bör först understrykas att åtagandebemyndigandet för Adapt togs i anspråk till 100 % och betalningsbemyndigandet till 86 % på grund av att alla programmen inom gemenskapsinitiativen godkändes 1995. För Employment utnyttjades det disponibla åtagandebemyndigandet inte till mer än 80 % (betalningsbemyndigandet till 32 °7o), vilket innebar att 26 miljoner ecu kvarstod outnyttjat vid 1995 års utgång, framför allt beroende på att fem programbeslut sköts upp till 1996. För övriga initaitiv där ESF medverkar var anslagsutnyttjandet endast 56 % för åtaganden och 33 °7b för betalningar. En samverkan mellan följande faktorer förklarar detta: • Totalt finns ca 300 program inom gemenskapsinitiativen och ESF deltar i ca 230 av dessa. Ett så stort antal program kan inte annat än leda till blockeringar i förvaltning och kontroll. • Problemen har förstärkts av att dessa gemenskapsinitiativsprogram, trots kommissionens an strängningar, godkändes mot slutet av 1995 (det visade sig mycket svårt att planera dessa aktiviteter). • Till skillnad från övriga fonder föreskrivs i ESF-förordningen att medlemsstaternas ansökningar om stöd skall inlämnas på elektronisk väg. De myndigheter i medlemsstaterna som handlägger ESF-frågorna informerades sent om detta eller var sena med att anpassa sig till kravet. Vad beträffar genomförandet av nyskapande åtgärder enligt artikel 6 i ESF-förordningen (38,7 miljoner ecu motsvarande 0,6 % av de totala åtagandena) utnyttjades de 18 miljoner ecu i åtagande- bemyndigande som överförts från 1994 till 100 %. För 61 projekt till ett sammanlagt belopp på 26,8 2(X) Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 miljoner ecu kunde däremot nödvändiga beslut inte fattas före budgetårets utgång, vilket gjorde att beloppet fick överföras till budgetåret 1996. , EUGJF Tabell 120: EUGFJ: budgetgenomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och ate ruppforda anslag — milj. ecu) Disponibelt (1) Mål 1 Mål 5a Mål 5b Mål 6 Tutalt (2) Åtaganden 1995 % (2)1(1) Mål 1 Utbetalningar 199S Mål 5a Må! 5b Mål 6 2. 395. 18 Mål 1 Mål 5a Mål 5b Mål 6 Totalt,*) 2395. 18 681. 48 249,50 47,74 3373,90 655,07 - - 249. 50 - ' 47,74 2. 395,18 655,07 249,50 47,74 3. 347,49 100% 96% 100% 100% 99% K591. 42 • 554,63 - 170,89 - 23,87 482,60 452,19 571. 12 9,50 154,76 411,69 30,23 16,73 165,13 2,79 0,00 81,19 21,10 252,08 58,06 35,70 0,00 5. 47 4,89 61,50 15,83 0,00 4,45 31,30 40,02 16,73 728,92 452,19 650. 28 297. 28 154,76 427,52 5,47 9,34 96,60 275,10 109,82 24,66 58,79 1,39 314,87 315,50 454,79 6,12 S 67,06 216,99 0,53 1. 90 86,53 12,74 16,49 160,90 1,40 0,00 51. 41 27,64 242. 14 52,48 30,59 0,00 2,0 i 1,96 30,75 30,71 6,86 22,43 7,91 0,00 1,59 15,65 5,56 0,00 4. 29 18. 40 5,47 25,75 Exit!. 0. 2 miljoner ecu av ditponibta anslag for bekämpning av bedrageri, 0,01 miljoner ecu åtaganden och 0,008 miljoner ecu utbetalningar 61,42 13. 72 22,80 11,60 0,00 8,57 36,80 10,94 Totalt 1. 591,42 554,63 170,89 23,87 2. 340,81 15. 53 16,49 527,18 315,50 534,91 278,85 167,06 224,90 2,01 4,08 48,30 86,53 54. 67 12. 33 52,47 Budgeten för utvecklingssektionen vid EUGFJ 1995 togs i anspråk med 3,589 miljarder ecu för åtaganden och 2,644 miljarder ecu för betalningar (tabellerna 113 och 114), vilket motsvarar ett budgetutnyttjande på 97 % respektive 83 °7o. Vad beträffar åtagandebemyndigandet bör noteras att en överföring ägde rum 1995 från EUGFJ till övriga fonder via omfördelningsförfarandet. Överfö ringen var på 183 miljoner ecu och avsåg framför allt gemenskapsinitiativen. Anledningen var att det hade uppkommit behov för program som godkändes under året men inte var kända när anslagen fördes upp i budgeten. Vad beträffar betalningsbemyndigandet skedde endast en obetydlig medelsö verföring från EUGFJ till övriga fonder (32,5 miljoner ecu). Av de medel som togs i anspråk 1995 avsåg åtaganden på 3,347 miljarder ecu (93 °7o av EUGFJ:s totala) och utbetalningar på 2,530 miljarder ecu (96 % av de totala) GSR/SPD. Åtagandeutnyttjandet för dessa medel uppgick till 99°7o. Detta anslagsutnyttjande innebar att 94,9 miljoner ecu för åtaganden inte togs i anspråk, som gällde följande: • Mål 5a (25,6 miljoner ecu outnyttjat, motsvarande 4 °7o av disponibla anslag) på grund av försenat godkännande av två marknadsföringsprogram i Österrike och Italien. • Gemenskapsinitiativ (49 miljoner ecu outnyttjat, varav 29,8 miljoner för Leader, motsvarande 16 % av disponibla anslag). Vad beträffar Leader berodde utnyttjandenivån på att vissa medlems stater föredragit att använda sig av systemet med åtaganden i form av årliga delanslag hellre än ett enda åtagande för hela stödbeloppet, medan de disponibla anslagen beräknats på grundval av engångsåtaganden för alla medlemsstaterna. Vad beträffar övriga initiativ som EUGFJ deltar i visade det sig att beviljade anslag var större än behoven enligt finansieringsplanen. Dessutom inträffade förseningar i programgodkännandet. • Övergångsåtgärder (20,3 miljoner ecu outnyttjat, motsvarande 65 % av disponibla anslag). Åtagandena för åtgärder enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen var praktiskt taget noll (0,6 miljoner ecu jämfört med beräknat mer än 20 miljoner ecu), beroende på förseningar i förhands bedömningen av projekten. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 201 Vad beträffar betalningsbemyndigandet förklaras utnyttjandet på 83 % (553 miljoner ecu outnyttjat) av att programmen från den första programperioden genomförts långsamt och inte avslutats inom beräknad tid. Detta gällde både mål 5b (utbetalt 36,1 miljoner ecu, motsvarande 16 % av anslagsbe lopp som återstod att betala vid 1995 års ingång på 228 miljoner ecu) och programmen för marknadsföring/omställning inom mål 5a (utbetalt 94 miljoner ecu, motsvarande 22 % av anslags belopp som återstod att betala vid 1995 års ingång på 431 miljoner ecu). Detta har lett till att kommissionen beslutat förlänga den frist inom vilken utbetalningarna för dessa program skall ske. Budgetgenomförandet för EUGFJ varierar relativt mycket mellan de olika målen. Mål 1 fortsätter att utgöra den mest betydande posten (72 % av åtagandena för GSR/SPD och 68 % av betalningar na) och uppvisar som helhet en viss dynamik när det gäller att absorbera medel (alla program inom GSR förutom två antogs 1995), även om situationen skiljer sig åt från den ena till den andra medlemsstaten. GSR för mål 1 var i själva verket under 1995 lokomotivet när det gällde att utnyttja EUGFJ:s medel. Det berodde på att vissa medlemsstater (Grekland, Spanien, Tyskland) ansökte om att få utnyttja delanslagen för 1996, vilket gjorde det möjligt att utnyttja en del av de medel som inte använts för målen 5a och 5b. Totalt togs därmed 2,395 miljarder ecu i anspråk mot beräknat 2,250 miljarder ecu för budgetåret 1995. Som nämndes i det föregående var budgetutnyttjandet relativt sett lägst för målen 5a och 5b. Det beror på att majoriteten av programmen antogs i november och december 1994, resterande program under 1995 (vid årets utgång hade alla program för de tolv medlemsländerna utom två godkänts). Medlemsstaterna hade alltså ingen möjlighet att lämna in ansökningar om stöd och utbetalningar från 1995 års delanslag. Vad beträffar mål 5a beviljades stöd med 655,1 miljoner ecu motsvarande 62 % av de 1,057 miljarder ecu som anslagits i budgeten. Utnyttjandegraden skall emellertid ses mot bakgrund av att anslagen beräknats utifrån antagandet att en del av bidragen från EUGFJ för medlemsstaternas kostnader 1993 — således från föregående programperiod -- skulle betalas ut 1995. Bidragen utbetalades emellertid i sin helhet under 1994, och budgetgenomförandet 1995 gällde därmed endast åtaganden för den nya perioden. Utnyttjade 655,9 miljoner ecu skall ställas mot det beräknade beloppet för 1995 års delanslag för de nya programmen, som uppgick till 958 miljoner ecu. Anslagsutnyttjandet ökar då till 68 %. I siffran 655,9 miljoner ecu ingår åtaganden om stöd dels till "indirekt programplanering" (i huvudsak förordning nr 2328/91) på 578 miljoner ecu, dels till marknadsförings/omställningsåtgär der (förordning m 866/90) på 78 miljoner ecu. I den förstnämnda siffran ingår åtaganden till förmån för de tre nya medlemsstaterna med 129,7 miljoner ecu (22 %) och för de tolv på 448,3 miljoner ecu (78 %). Siffran 448,3 miljoner motsvarar 75 % av disponibla anslag för de tolv 1995 på 594 miljoner ecu, vilket förklaras av att genomförandet 1994 blev lägre än planerat i Spanien, Frankrike, Italien och Nederländerna. Vad beträffar stödet till marknadsförings/omställningsåtgärder (78 miljoner ecu) var endast 8,4 miljoner (11 %) hänförliga till planerade delanslag för 1995 (varav 6,9 miljoner för Finland). Resten utgjordes av stödåtaganden från delanslagen för år 1994 avseende den nya perioden, som inte hann godkännas 1994 men som godkändes i början av 1995. Samma situation utmärker anslagen till mål 5b. Här var utnyttjandet 249,5 miljoner ecu av. från början upptagna 507,5 miljoner ecu, dvs, en utnyttjandegrad på 49 °7o. Endast 170 miljoner ecu (68 %) av det ianspråktagna beloppet motsvarar stödåtaganden som planerats för 1995, varav 42,9 miljoner ecu (25 °7o av de 170 miljonerna) gick till Österrike och Finland. Resterande åtaganden 1995 (75,9 miljoner ecu) gällde delanslag som planerats för 1994 men som utnyttjats i början av 1995 till följd av förseningar i programgodkännandet. De enda medlemsstater som utnyttjade delanslagen för 1995 var Spanien, Tyskland för vissa delstater (Bayern, Hessen, Niedersachsen, Rheinland-Pfalz och Schleswig-Holstein), Frankrike för en mycket liten del av sina program (Auvergne, Bourgogne, Limousin) samt Nederländerna (Frisien och Zeeland). Utnyttjandet skiljer sig väsentligt åt mellan de olika medlemsstaterna. När det gäller stödåtaganden ligger Tyskland i täten (728,9 miljoner ecu) följt av Spanien (650,3 miljoner), medan situationen när 202 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 det gäller utbetalningar är den lätt omvända (527,2 miljoner respektive 534,9 miljoner ecu). Det vore emellertid förhastat att redan nu dra några slutsatser med tanke på att åren 1994 och 1995 var de år då programmen godkändes, i olika takt allt efter mål och medlemsstat. Det är emellertid viktigt att understryka att de förseningar som konstaterats för vissa medlemsstater (Frankrike för mål 1 och 5b, Italien och Förenade kungariket för mål 5b) kan vara svåra att ta igen under kommande budgetår. Programmen för de nya medlemsstaterna har till stor del antagits och anslag beviljades 1995 med 231,1 miljoner ecu. Samtliga SPD för målen 1 och 6 och hela den "indirekta programplaneringen" för mål 5a har sålunda antagits och åtaganden har gjorts. Inom ramen för förordning nr 866/90 gjordes endast åtaganden avseende Finland 1995 och inom ramen för mål 5b gällde åtagandena Österrike och Finland. Inom ramen för initiativet Leader slutligen godkändes ett stort antal program, vilket representerar 236 miljoner ecu i stödåtaganden (221 miljoner exkl. överförda och ateruppforda medel). FFU Tabell 121: FFU:Genomfärande 1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och ateruppforda anslag — miljoner ecu) Disponibelt (1) Mål 1 Mål 5a Mål 6 Totalt (*) 270,83 178,97 1,43 451,23 Åtaganden 1995 Mål 1 Mål 5a 270,83 177,02 Mål 6 Totalt (2) 1,43 270,83 177,02 1,43 449,28 % (2)/(ï) 100% 99% 100% 100% Utbetalningar 1995 Mål 1 Mål 5a Mål 6 Totalt 81,27 - 81,02 0,72 81,27 81,02 0,72 163,01 (•) Exkl. 0,05 miljoner ecu av disponibla anslag for bekämpning av bedrageri 1995 var det andra programåret för FFU, utom i de tre nya medlemsstaterna. För att nära följa det faktiska programgenomförandet ute på fältet antog kommissionen förordning (EG) nr 1796/95 av den 25 juli 1995 om genomförandebestämmelser för stöd som beviljats av FFU. Budgeterade åtagandebemyndiganden utnyttjades till 100 °7o och vissa åtaganden måste överföras till 1996 års budget. FFU:s åtaganden uppgick till sammanlagt 485,5 miljoner ecu (se tabell 113), varav 449,3 miljoner avsåg GSR/SPD, som utgjorde 93 % av FFU:s verksamhet. Utbetalningarna 1995 uppgick till totalt 262,5 miljoner ecu, varav 163 miljoner ecu avsåg GSR/SPD för perioden 1994-1999, dvs. 94 % av av FFU:s utbetalningar. För initiativet Pesca var 1995 det andra programåret för de sju program som antogs i slutet av 1994 och det första för övriga program (Nederländerna, Frankrike, Italien, Förenade kungariket). Åta gandena uppgick 1995 till 28,2 miljoner ecu jämfört med budgeterat 45 miljoner. De icke utnyttjade medlen 1995 gällde ERUF och ESF, medan anslagen från FFU utnyttjades i sin helhet (20,7 miljoner ecu). Av betalningsbemyndigandet på 31,9 miljoner ecu ianspråktogs endast 5,3 miljoner (varav 0,6 miljoner i Nederländerna, 2,2 i Italien och 2,5 miljoner i Förenade kungariket). Det förhållandet att det tog lång tid innan programmen inom gemenskapsinitiativen hade godkänts och de komplicerade förvaltningsmekanismerna kan möjligen förklara det relativt låga anslagsutnyttjandet för FFU i Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 203 förhållandet till den föregående perioden. Problemen kommer förmodligen att lösa sig under 1996. Eftersläpningen på 24 miljoner när det gäller åtaganden skall tas igen över budgetarna för åren 1997 — 1999. För att förenkla förvaltningen har åtagandena när det gäller de tre FFU-programmen inom mål 5a för de nya medlemsstaterna skett i form av engångsanslag. Två andra programbeslut har ändrats för att göra det möjligt att bevilja engångsanslag. Sex program har måst omplaneras med hänsyn till vissa förseningar i genomförandet 1994. Detta gäller Italien (målen 1 och 5a), Spanien (målen 1 och 5a), Förenade kungariket (mål 5a) och Nederländerna (mål 5a). I Tyskland har däremot mål 1- programmet omplanerats av det skälet att anslagen förbrukats snabbare än vad som från början var förutsett. 2. Budgetgenomförande avseende programperioden 1994-1999 2. 1. Budgetgenomförande 1994-1995 Tabell 122: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och aterupp forda anslag 1995 — miljoner ecu) Disponibelt 1994-95 (1) (a) Mål 1 Mål 2 Mil 3 Mål 4 Mål 5aA Mål 5aP Mål 5b Mål 6 Totalt (2) (b) Åtaganden 1994-95 Totalt %avo) B DK D EL E F IRL IT L N AT P Fl SE UK Totalt % row B DK D EL E F QU IT L N AT P FI SE UK 40. 266,37 27. 268,56 3. 796,91 3. 357,11 363,63 1. 387,32 313,45v 1. 181,25 125,92 107,00 3. 892,08 4. 572,22 8. 317,41 497,67 1. 709,66 3. 024,80 37,20 28,80 4. 549,40 532,32 62,16 30,29 286,85 - 659,21 904,39 - 299,95 7,97 105,02 54,15 - 31,10 105,78 1. 250,05 97. 76 85,00 307,77 - 426,59 778,40 - 200,47 6. 46 282. 27 64,06 - 60,33 73,00 975,00 4,63 6. 00 29,61 - 118,10 95,39 - 60,61 0,53. 22. 23 11,70 - 14,83 - - 53,03 38,67 322,72 - 77,41 518,73. 117,47 12,22 25,27 61,50 - 61,42 13,72 85,16 4,08 46,59 24,87 - 39,83 63,27. 44,77 1,10 9,16 2,00 - 23,00 40JOO 14. 78 9,16 9,79 261,74 - 162,09 373,18. 107,00 0,84 25. 61 78,33 32,81 - 120. 70 81,00 44,92 37. 794,15 94% 337,82 216. 34 5. 125. 65 4. 572. 22 9. 800,64 3. 231,03 1. 709. 66 3. 855. 07 29,12 506,76 300. 54 4. 549,40 304,49 277,42 2. 978,01 Disponibelt 1994-95(1) (c) Mål 1 Mål 2 Mil 3 Mål 4 Mål 5_A Mil 5aP Mål 5b Mål 6 Totalt (2) (d) Utbetalningar 1994-95 35-529,48 17. 754,80 1. 877,84 2. 407,64 188,68 730,60 149,28 661,85 62,96 79,77 2. 470,05 2. 791. 66 5. 549,60 279,66 1. 399,16 1. 555,47 19,63 14. 40 3. 264,05 331. 36 29,31 19. 99 156,94 - 447,96 423,29 149,97 3,99 52,51 21. 42 15,55 38,06 518,85 74,51 74,24 234,26 - 244,54 503,68. 100,23 5,59 253,32 32,03. 30,17 36,50 818,57. 2,32 3. 00 14,81 - 65,83 47,70. 30,31 0,34 11,12 5. 85. 7,42 - - 16,51 19,19 209. 82 - 55,81 242,97. 58,73 5,37 12,15 30,75. 30,71 6,86 41. 73 3. 33 30,29 16,13* - 9,97 41. 13 11,20 0,11 6,21 0,20 6,90 12,00 11,82. 4. 58 5,66 134,20 - 118,44 207,93. 53. 50 0,42 12,56 39,16. 15. 94 - • 69,45 - 40,50 22,46 23. 833,64 67% 210. 34 152. 37 3. 236,20 2. 791,66 6. 492,14 1. 746,36 1. 399,16 1. 959. 41 15. 81 367,50 143. 81 3. 264,05 147. 19 115,88 1. 791. 78 (a) Exkl. 1. 5 miljoner ecu av disponibla anslag fbr bekämpning av bedrägeri och 44,232 miljoner ecu i budgetpost B2-I000 (Strukturell» åtgärder i samband med den gemensamma marknadspolitiken) «om inte fördelades per mal 1994. 0>) Exkl. 0,174 miljoner ecu av åtagandcbemyndtgandcna fbr bcklmpning av bedrägeri, 43,65 miljoner ecu för mil Sa jordbruk i budgetpost B2-I00O och 356,6 miljoner ecu återbetalningar enligt förordning (EEC) nr 2328/91 (endast 1994). (c) Exkl. 0,99 miljoner ecu av disponibla anslag fbr bekämpning av bedrägeri. 61 miljoner ecu i budgetpost B2-I000som inte fördelades per mil 1994 och 322 miljoner ecu for reserven för tidigare ilgirder. (d) ExkL 0,126 miljoner ecu av beulningsbcrnyndigandeni fbr bcklmpning av bcdrlgeri, 279,098 miljoner ecu för reserven för tidigare algirder. 16,012 miljooer for f. d. Östtyskland, 43,65 miljoner fbr mil Si jordbruk enligt budgetpost B2-I000 och 417,02 miljoner fbr ilcrbeulningar enligt förordning (EEG) nr 2328/91 (endast 1994). 204 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Åtagandebemyndigandena avseende den nya programperioden utnyttjandes, om man ser till fonder na sammantaget, till 90 % 1994 och 91 °7o 1995, vilket innebär att det vart och ett av budgetåren kvarstod ett outnyttjat belopp på ca 2 miljarder ecu (2 miljarder 1994, 2,1 miljarder 1995). 1994 och 1995 uppgår utnyttjandegraden av disponibla medel till 94 °7o för GSR/SPD enligt de olika målen. Vid en jämförelse med de två första åren av programperioden 1989-1999 måste konstateras att resultatet är mindre gott. Åren 1989-1993 var dock anslagsutnyttjandet mycket högt och låg på över 99 °7o 1989 och 1991-1993 (men endast 93,7 °7o 1990). Det kan erinras om att nästan samtliga fonder kunde utnyttja sina anslag till GSR/SPD till inemot 99 °7o 1994. Endast ESF tog bara 95 °/o av sina medel i anspråk (272 miljoner ecu outnyttjat). Det viktigaste skälet till att anslagen inte utnyttjades 1994 var förseningar när det. gällde godkännandet av gemenskapsinitiativen. Endast 12 % av anslagen till dessa utnyttjades, vilket innebar att 1 697 miljarder ecu kvarstod outnyttjat. Härav överfördes 339,1 miljoner till 1995. 311,6 miljoner av dessa ianspråktogs under 1995. Betalningsbemyndigandena utnyttjades till 75 % 1994. Det icke ianspråktagna beloppet var 4,8 miljarder. En förbättring inträdde alltså 1995, eftersom utnyttjandet då var 82 % och det outnyttja de beloppet 3 759 miljarder. Detta hänger samman med att det effektiva genomförandet av programmen inleddes 1995. 2. 2. Budgetgenomförande 1994-1995 för de enskilda fonderna avseende perioden 1994-1999 ERUF Tabell 123: ERUF: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och ateruppforda anslag — miljoner ecu) Disponibelt (1) Mål 1 Mål 2 Mil 5b Mål 6 Totalt (2) Atangandcn 1994-95 Mål 1 Mil 2 Mål 5b Mil 6 Totalt (*) 16. 766. 42 2. 932,64 581,95 44,26 20. 325,27 16. 705,60 - 2. 931,52 - 485,60 - 44,26 67,93 1. 844,97 3. 151,22 5367,19 236,69 * 748,60 2. 018,14 24,30 19,96 2. 925,37 301,24 49. 12 24. 84 198,05 4,82 5,93 99,04 545. 10 751. 68 44,65 157,11 239. 29 6,03 66. 95 38,91 24. 80 83. 22 903. 52 43,86 0,43 14. 02 33. 34 16. 03 0,00 66. 36 22. 40 21,86 16. 705,60 2. 931,52 485,60 44,26 20. 166,97 121,87 30,77 2. 142,06 3. 151. 22 5. 956. 94 1. 145,48 748,60 2. 301,29 6. 46 105,27 92,21 2. 925. 37 63,23 105. 08 1. 271,13 % (2)/(l) 100% 100% 83% 100% 99% Utbetalningar Mil 1 Mil 2 Mil 5b Mil 6 Totalt 10. 626,76 - 1. 375,72 - 257. 48 - 22,13 53,75 1. 027,06 1. 847. 77 3. 582,35 107. 89 568,45 1. 087,57 11,44 9. 98 2. 161. 09 169. 41 24. 39 ' 17,77 104,49 395,86 326. 44 119,65 3,01 33. 48 13. 80 12. 40 26. 78 297. 66 11,20 10,93 10. 626,76 1375,72 257,48 22,13 12. 282,09 80. 55 21,51 1. 171,87 1. 847,77 4. 013,93 518. 14 568,45 1. 229,15 3,22 52. 32 40. 45 2. 161. 09 31. 38 37. 71 504,55 (•) Exkl 0,6 miljoner ecu av disponibla anslag fbr bekämpning av bedrageri, 0. 045 miljoner ecu åtaganden och 0,037 miljoner ecu utbetalningar. Jämfört med anslagen i de finansiella tabellerna för 1994 och 1995 uppvisade ERUF i slutet av 1995 en lätt eftersläpning vad gäller åtaganden för GSR/SPD med totalt sett 1,3 °7o eller med 265 miljoner ecu. Denna globala eftersläpning är emellertid ett resultat av flera olika faktorer. För mål 1 ligger ERUF totalt sett före när det gäller åtagandena jämfört med de finansiella planerna. Det rör sig om 526 miljoner ecu, eller 3 °7o. Framför allt ligger man före i genomförandet när det gäller Grekland, Spanien, Irland och Portugal, som har ett överutnyttjande på sammanlagt 1,701 miljarder ecu. I gengäld föreligger förseningar för Belgien, Tyskland, Franrike, Italien och Förenade kungariket. För dessa fem medlemsstater ligger underutnyttjandet på totalt 1,178 miljarder ecu. För mål 2 däremot ligger ERUF efter när det gäller åtagandena i förhållande till finansieringsplaner na med 650 miljoner ecu eller med 18 °7o. Det viktigaste skälet är att åtgärderna till större delen Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 205 beslutades i slutet av 1994 och under 1995. Denna takt i godkännandet har alltså inte medgett att programmen avancerat tillräckligt mycket för att det andra delanslaget i stödåtagandet skall kunna tas i anspråk. För vissa insatser har åtagandena gjorts i form av ett engångsanslag med tillämpning av artikel 20. 3 i samordningsförordningen (EEG nr 2082/93). Anslagsutnyttjandet har därigenom kunnat förbättras något. Förseningarna i genomförandet gäller i huvudsak Belgien, Tyskland, Frankrike, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket, och underutnyttjandet uppgår till sammanlagt 709 miljoner ecu. Det enda överutnyttjande som förekom gällde Österrike, Luxemburg och Sverige och berodde på att insatserna i fråga skett i form av åtaganden med ett engångsanslag. Vad beträffar mål 5a finns för ERUF globalt sett en eftersläpning när det gäller åtagandena i förhållande till finansieringsplanerna på 305 miljoner ecu eller med 39 %. I stort är anledningen densamma som angetts ovan för mål 2. Förseningarna i genomförandet gäller merparten av med lemsstaterna, framför allt Frankrike, Italien och Förenade kungariket. Dessa tre medlemsstater representerade tillsammans ett underutnyttjande på 244 miljoner ecu. Spanien samt Danmark, Österrike och Finland, som beslutade om sina åtgärder 1995, är de medlemsstater för vilka tillfreds ställande framsteg i programgenomförandet kan noteras. ! Åtgärderna inom mål 6 godkändes 1995. Åtaganden har gjorts med de belopp som ingår i de första ' delanslagen. Någon avvikelse i förhållande till planerna föreligger alltså inte. i i Vad så slutligen beträffar programmen inom gemenskapsinitiativen — och här skall beaktas att ! mycket få gemenskapsinitiativprogram antogs 1994 —• återspeglar anslagsutnyttjandet för ERUF I budgetåret 1995 de framsteg som gjordes i fråga om dessa åtgärder under åren 1994 och 1995. För de j regionalt inriktade initiativen noteras totalt sett en eftersläpning i förhållande till de vägledande | planerna (för alla fonder sammantaget) på 833 miljoner ecu eller 32 %. Eftersom det finansiella I genomförandet av dessa initiativ är direkt knutet till programbesluten, har utnyttjandet av åtagande bemyndigandet i hög grad påverkats av antalet nya program som omfattas av åtagande i form av engångsanslag. Det går därför inte att med utgångspunkt i budgetgenomförandet när det gäller åtagandebemyndigandena dra några tillförlitliga slutsatser om de framsteg som gjorts i fråga om det finansiella genomförandet av gemenskapsinitiativen. ESF Tabell 124: ESF: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och ateruppforda anslag — milj. ecu) Disponibelt (1) Mil 1 M412 Mil 3 Mil 4 Mål 5b Mil 6 Totalt (2) Åtaganden 1994-95 MUl MU2 MU3 MU4 Mil Sb MU6 Totalt (•) 6572. 80 1187,19 3822. 31 634. 59 256,95 32,49 12506. 33 5. 780. 37 - - 86S. 39 - - - 3. 357,11 - 363,63 - 180,31 - 32,49 24,70 - 1. 166,51 684,71 13. 04 5,45 88,80 97,76 85,00 307,77 4,63 6. 00 29,61 1,55 1. 29 27,46 1. 666. 10 114. 11 185. 46 152,71 619,31 462. 35 60,66 1,94 8,20 38. 07 5. 04 15,24 79S. 89 - - 6,30 22. S6 162,11 346. S3 426,59 118,10 95,39 778,40 13,29 64,71 200. 47 6,46 282. 27 64,06 60. 33 73. 00 975,00 60,61 0,53 22,23 11. 70 14. 83 0,00 - 14,3$ 0,11 2,22 13,68 S. I8 0,00 36,47 21,10 11,39 5. 780J7 865J9 3J57. U 363,63 180,31 32,49 10. 579 Jl 141,68 97,74 1. 620,15 684,71 2. 338,18 1. 276,67 619. 31 798,44 9,04 352,99 109,72 79S. 89 107,74 106. 95 1. 520. 11 % (2V(D 88% 73% 88% 57% 70% 100% 85% Utbetalningar 1994-1995 Mil 1 Mil 2 Mil 3 MU 4 MU Sb Mil 6 Totalt 4. 08430 - - 502,13. - 2. 407. 64 - 188. 68 - 100,57 - 16,25 19,76 852,73 411. 53 1. 166,94 130. 65 539. 76 200. 27 5,06 2. 52 650,18 4. 93 2,23 52,45 74. 51 74. 24 234. 26 2,32. 3. 00 14,81 0,77 0. 64 15. 44 52,10 96,85 244. 54 503. 68 65. 83 47. 70 7,21 35. 70 30,33 0. 97 19. 03 7. 62 3. 1S 11,28 221,20 100. 23 5. 59 253,32 32. 03 30,17 36. 50 818,57 30. 31 0. 34 11. 12 5,85 7. 18 0,05 1. 11 6. 84 7. 42 0,00 - 2. 59 0,00 23,04 10,55 Î. 70 4. 084 JO 502,13 2. 407,64 188,68 100^7 16,25 7. 299,57 102. 29 80. 11 1. 169,69 411,53 1. S36. 62 814. 58 539,76 368,32 6,95 289. 64 54,86 650,18 53. 88 53,48 1. 167,70 v dHfoniëti ttuUg for bekämpning sv bedrägeri. 0,119 miljoner ecu åtaganden oefc 0. 0a l miljoner ecu betalning-' 206 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Budgetgenomförandet för de två åren 1994 och 1995 sammantaget visar sig vid en granskning vara bättre än resultatet för bara år 1995. Åtagandebemyndigandena utnyttjades till 85 % för alla målen sammantaget, vilket illustrerar det faktum att programmen är upplagda över flera år. För de olika målen och medlemsstaterna är skillnaden emellertid inte så stor jämfört med 1995. Mål 1 är — förutom mål 6 som helt genomförts — det mål vars anslag tagits mest i anspråk, vare sig det gäller disponibla anslag (83 %), delanslaget för 1995 (86 °/o) eller det samlade delanslaget för 1994- 1995 (91 °7o). Bakom siffrorna döljer sig emellertid stora eftersläpningar i två medlemsstater (Italien och Förenade kungariket). För mål 3 gäller förseningar i genomförandet i Tyskland (18 °7o av finansieringsplanen för 1995 och 58 °7o av finansieringsplanen för 1994-1995) och, i mindre mån, Belgien (53 °7o av finansieringsplanen för 1995). Delanslaget 1995 avseende mål 4a utnyttjades över huvud taget inte alls i Belgien, Tyskland, Frankrike, Italien och Nederländerna och inte heller i Sverige. 1995 fattades flera beslut som gällde SPD och operativa program inom målen 2 och 5b, där det var fråga om åtaganden i form av engångsanslag. Trots att detta bidrog till att höja anslagsut nyttjandet var detta synnerligen lågt, praktiskt taget obefintligt, i Danmark (mål 2 och mål 5b), Tyskland (mål 2 och mål 5b), Spanien (mål 5b), Frankrike (mål 2), Italien (mål 2 och mål 5b), Luxemburg (mål 5b) och Nederländerna (mål 2 och mål 5b). Vad beträffar gemenskapsinitiativen Employment och Adapt fattades besluten om godkännande av programmen i slutet av december 1994 för det förra och i maj 19^5 för det senare. Medlemsstaterna imitkade sig sedan under de månader som följde på att finna samarbetspartner över gränserna. Det var alltså först i mitten av 1995 som de första kontrakten med initiativtagare till projekt kunde undertecknas. Detta förklarar varför anslagen inte utnyttjades 1994, liksom den relativt låga utnytt jandegraden 1995. EUGFJ Tabell 125: EUGFJ: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och ateruppforda anslag 1995 — miljoner ecu) Disponibelt (1) M i l! Mil 5a»» Mil 5b Mil 6 Totalt (2) Åtaganden 1994-95 M i ll Mil 5a Mil 5b Mil 6 Totalt * 4275,92 1769. 48 515,41 47,74 6608. 55 4. 275,75 - - 1. 387,32 - 515,34 - 47,74 4. 275,75 1. 387_32 515,34 47,74 6. 226,15 % (2)/(D 100% 78% 100% 100% 94% Utbetalningar 1994-1995 Mil 1 Mil 5a*»» Mil 5b Mil 6 Totalt 2. 844,47. 730,60 - 303,81 - 23,87 6,08 14. 00 77,41 104,15 518,73 151,36 2,79 53. 03 38,67 2,57 322,72 135,24 861,60 699,19 • 979,67 69,21 332,56 477,78 0 DK D EL E F' 1RL I L N AT P Fl SE UK 1 Exkl. 0,4 miljoner ecu av disponibla anslag tor bekämpning av bedrägeri, 6,010 miljoner ecu ilaganden, 0,008 miljoner ecu utbetalningar. 69,82 41. 24 1. 319. 56 699,19 1. 161,23 739,30 332,56 644,03 12,52 36,54 96,60 776,14 109,82 24,66 162,94 117,47 12,22 25,27 61,50 48. 78 0,30 9. 37 31,30 1,90 3. 80 776,14 61,42 13. 72 85,16 11,60 0. 00 17. 87 36,80 10,94 59,91 578,67 518,12 691,08 37,65 285,46 251,65 1. 55 1,90 419,63 52. 69 16,51 19,19 209. 82 1,40 1,29 78. 44 55,81 242,97 75,52 88,42 58,73 5,37 12,15 30,75 - 30,71 6,86 41. 73 24,39 0. 15 4,05 15,65 - 5,56 0,00 8. 93 - 18,40 5,47 ' Exkl. 43,65 miljoner ecu i budgetpost B2-I000 (Strukturella åtgärder i samband med den gemensamma marknadspolitiken) och 3S6,6 miljoner ecu återbetalningar enligt förordning (EEG) nr 2328/91 (endast 1994). " Exkl. 41,65 miljoner ecu i budgetpost B2-I000 och 417,02 miljoner i återbetalningar enligt förordning (EEG) nr 2328/91 (endast 1994). 2. 844,47 730,60 303,81 23,87 3. 902,74 23. 99 20,48 866,93 518,12 822,41 369. 04 285,46 334. 77 5,52 17,75 48,30 419,63 54,67 12,33 103. 35 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 207 Jämfört med anslagen i de finansiella tabellerna för 1994 och 1995 uppvisade utvecklingssektionen vid EUGFJ i slutet av 1995 ett nästan totalt utnyttjande med en lätt eftersläpning vad gäller åtaganden för GSR/SPD med totalt sett 0,4 % eller med 25,6 miljoner ecu. Denna globala situation är emellertid ett resultat av flera olika faktorer. Mål 1 ligger totalt sett före när det gäller åtagandena jämfört med de finansiella planerna. Det rör sig om 790 miljoner ecu, eller 23 %. Framför allt ligger man före i genomförandet när det gäller Grekland, Spanien, Irland och Portugal. I gengäld föreligger förseningar för Frankrike och Italien. Mål 5a ligger efter när det gäller åtagandena i förhållande till finansieringsplanerna med 115 miljoner ecu eller med 8 %. De viktigaste skälen är ett allmänt underutnyttjande, särskilt i Italien, för förordning nr 2328/91 (jordbruksstrukturer) och en generell eftersläpning på ett år, med undantag för Spanien och Luxemburg, i genomförandet av de OP som föreskrivs i förordning 866/90 (saluföring och bearbetning) Vad beträffar mål 5b finns för EUGFJ globalt sett en eftersläpning när det gäller åtagandena i förhållande till finansieringsplanerna på 25 miljoner ecu eller med 32 % på grund av en allmän eftersläpning i genomförandet av OP, med undantag för Spanien och Tyskland. Åtgärderna inom mål 6 antogs 1995. Åtaganden har gjorts med de belopp som ingår i de första delanslagen. Någon avvikelse i förhållande till planerna föreligger alltså inte. Vad så slutligen beträffar programmen inom gemenskapsinitiativen, särskilt Leader, återspeglar anslagsutnyttjandet för budgetåret 1995 de framsteg som gjordes i fråga om dessa åtgärder under åren 1994 och 1995, med tanke på att mycket få gemenskapsinitiativprogram antogs 1994. FFU Tabell 126: FFU: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1995 (inkl. överför da och ateruppförda anslag 1995 — miljoner ecu) Disponibelt (1) Engagements 1994-95 Mål ! Måi 5a Mål 6 Totalt (2) % (2)/(l) Utbetalningar 1994-95 Mål 6 Mål 1 Mål 5a Måll Mål 5a Mål 6 Totalt (*) 506. 84 317. 97 1,43 826. 23 506. 84 313,45 1,43 506,84 313,45 1,43 821,71 100% 99% 100% 99%. 199. 28 149,28 0,72 Totalt 199,28 149,28 0,72 349,28 (•) Exkl. 0,6 miljoner ecu iv disponibla enslig för bekämpning ev bedrägeri, 0,045 miljoner ecu åtaganden och 0,037 miljoner ecu utbetalningar. Utnyttjandegraden av medel från FFU är tillfredställande för 1994-1995 eftersom den utgör 99 % av disponibla åtagandebemyndiganden för GSR/SPD (4,5 miljoner ecu, outnyttjade). När det gäller betalningarna hade, vad beträffar mål 1, i slutet av 1995 199,3 miljoner ecu betalats ut av 506,8 miljoner i åtaganden mellan 1994 och 1995, eller 30 %. Detta är en rimlig genomförandenivå med tanke på att programperioden förkortats genom programgodkännnandet i slutet av 1994. På motsvarande sätt hade, vad gäller mål 5a Fiske, 151,6 miljoner ecu utbetalats i slutet av 1995 av 317,8 miljoner i åtaganden 1994-1995, dvs. 48 %, vilket är ett tillfredsställande resultat. För mål 6 var 1995 det första programåret och siffrorna acceptabla (0,72 miljoner ecu utbetalat av 1,43 miljoner i åtaganden, dvs. 50 %). Vad beträffar Pesca, slutligen, ianspråktogs 53,1 miljoner ecu av åtagande- bemyndigandet, dvs. 65 %. På utbetalningssidan var siffran 17,2 miljoner ecu utbetalat mot 53,1 miljoner i åtaganden, dvs. 32 %. 208 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 B. KONTROLLER OCH FINANSIELL FÖRVALTNING Såsom ansvarig enligt artikel 205 i fördraget för genomförandet av gemenskapsbudgeten i dess helhet, däribland alltså för strukturfondernas budget, övervakar kommissionen att genomförandet sker på ett regelrätt och effektivt sätt, särskilt som budgetgenomförandet är ett avgörande element för effektiviteten och trovärdigheten i gemenskapens strukturåtgärder. I denna strävan måste emellertid hänsyn tas till att det är medlemsstaterna som, i enlighet med den princip om subsidiaritet och partnerskap som gäller för strukturfonderna, ansvarar för förvaltningen på platsen av program men och projekten. I och med att den andra programperioden (1994-1999) inleddes och strukturfon derna fick ökade anslag har kommissionen emellertid skärpt sin vaksamhet när det gäller kvaliteten på sina egna och medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem. Alla aktörer är för övrigt medvetna om behovet av detta. Vid det informella ministermötet i Strasbourg i mars 1995 till exempel enades kommissionen och medlemsstaterna om behovet av förbättrad och förstärkt kontroll och förvaltning av strukturfonderna. Kommissionäsledamoten Monika Wulf-Mathies, som ansvarar för regionalpolitik och sammanhållning, överlämnade därefter i maj 1995 en skrivelse till medlems staterna, där vikten av förbättringar i systemet för den finansiella förvaltningen av gemenskapsstödet och av kontroll-och utvärderingsverksamheten på nytt understryks. Medlemsstaterna uppmanas att vidta lämpliga åtgärder för att garantera att dessa krav uppfylls. För kommissionens del har vaksamheten tagit sig uttryck dels i att den byggt ut den kontrollverksamhet på platsen som utförts sedan 1994 och som fortsatte även 1995, dels i att kommissionen, som åtgärd av mera genomgripan de natur, påbörjat ett arbete med att rationalisera och förbättra den finansiella kontrollen. 1. Kontroller 1. 1. Kontroller utförda av de enheter inom kommissionen som ansvarar för strukturfonderna Kommissionens roll är att se till att lämpliga system för uppföljning och finansiell förvaltning av programmen har införts i medlemsstaterna. Kommissionen genomför därför kontroller ute på fältet och granskar systemen i syfte att säkerställa att strukturfondsstödet har använts på ett korrekt sätt. Det bör emellertid understrykas att det enligt artikel 23. 1 i förordning (EEG) nr 4253/88 i första hand ankommer på medlemsstaterna att se till att gemenskapsstödet används korrekt och att förebygga oegentligheter. Det är de söm ansvarar för att de utgiftsbestyrkanden som överlämnas till kommissionen är tillförlitliga och att de utgifter som uppstår i samband med programgenomförandet är stödberättigande. Varje strukturfond blir föremål för kontroller, som utförs av den enhet som har ansvaret för respektive fond. Dessa kontroller syftar alltid till att dels kontrollera att kontroll- och förvaltningssystemen i medlemsstaterna är tillförlitliga, dels kontrollera regelmässigheten i de utgif ter som uppstår i samband med programmet. Under 1995 skedde en ökad samordning dels mellan dessa kontroller, dels med de kontroller som utförs av Finanskontrollen, UCLAF ' och revisionsrät ten. ERUF: För ERUF:s del genomfördes 20 kontrollbesök på platsen under 1995 (ett vardera i Danmark och Nederländerna, två i Frankrike, Italien och Förenade kungariket, tre i Spanien och Portugal och fyra i Tyskland). I enlighet med artikel 23 i förordning (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse informeras medlemsstaterna om kontrollprogrammen. Kontrollerna syftar i första hand till att bekräfta att det finns ett effektivt system för förvaltning och intern kontroll av åtgärderna och att den information som överlämnas till kommissionen är tillförlitlig (särskilt utgiftbestyrkandena). I andra hand syftar de till att kontrollera att stödet från ERUF utnyttjas på ett riktigt sätt och att bokföringen är korrekt, att allt sker lagenligt och formellt riktigt och att den finansiella förvaltnin gen är god. När programmet för kontrollbesöken fastställs tas alltid hänsyn till bland annat de kontroller som utförts av Finanskontrollen och revisionsrätten, resultatet av riskanalyserna samt resultatet av tidigare utförda kontroller. 1 Kommissionens enhet för bedrägeribekämpning. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 209 Kontrollerna ger belägg för att punktvisa eller systematiska oriktigheter mycket ofta förekommer i samband med transaktionerna på fältet. I allmänhet rör det sig om att de utgiftsbestyrkanden som ligger till grund för förskott och utbetalningar från gemenskapen inte är tillförlitliga, samt svaga punkter i vissa interna kontrollprocedurer som inte i tillräcklig grad anpassats till gemenskapens bestämmelser. Ofta förekommer det att utgiftsdeklarationerna innefattar utgifter som inte kan finansieras av ERUF (till exempel löner eller driftskostnader för ministerier och andra offentliga institutioner). I utgiftsbelopp som styrkts såsom faktiska händer att det ingår beräknade framtida, fiktiva utgifter. Ibland överlämnas stödmottagarnas utgiftsdeklarationer i bestyrkt skick till kommis sionen av de myndigheter som utsetts av medlemsstaterna utan att någon intern kontroll förekommit, vilket leder till oriktigheter och formella fel. I många regioner respekteras vidare inte gemenskapens bestämmelser om offentlig upphandling till fullo och programmeringen av åtgärderna följs inte upp, eller utvärderas inte tillräckligt noga. De juridiska och finansiella åtagandena och utbetalningarna fastställs sålunda i vissa fall inte inom de tidsfrister som angetts i beslutet om att bevilja stöd. ESF: Liksom för ERUF, och i likhet med vad som sker varje år, översändes före 1995 års ingång ett samordnat kontrollprogram till medlemsstaterna. Programmet genomfördes planenligt. Totalt 73 kontrollbesök genomfördes, varav 10 % var besök som inte planlagts tillsammans med UCLAF. Generellt sett var kontrollerna inriktade på förvaltningssystemen, och tack vare dessa kontroller kunde vissa svagheter hos nationella, regionala och lokala myndigheter påvisas. Dessa svaga punkter analyseras inom ramen för partnerskapet och lösningar diskuteras som kan leda till en god förvalt ning av gemenskapsmedlen och de nationella medlen. Punktvis har kontrollerna inneburit att icke stödberättigande kostnader (t. ex. finansiella omkostnader) kunnat påvisas, liksom åtgärder som inte kan finansieras av ESF, räkenskapshandlingar som ur skattesynpunkt inte är acceptabla, fall då medlemsstatens mervärdeskattebestämmelser inte respekterats, åsidosättande av reglerna för god finansförvaltning (orimligt stora kostnader) etc. Några fall av bedrägeri uppdagades också i samband med kontrollerna. Dessa fall är för närvarande föremål för rättslig undersökning från de nationella myndigheternas sida. EUGFJ: Antalet kontrollbesök som avsåg utnyttjandet av bidragen från EUGFJ ökade väsentligt 1995 jämfört med 1994 (21). Det rörde sig nämligen om 35 inspektioner organiserade på initiativ antingen av de enheter som ansvarar för EUGFJ eller av Finanskontrollen för de berörda medlems staterna. Revisionen inriktades dels på de system som införts, dels på enskilda bokföringsposter, där det gällde att kontrollera överensstämmelsen med gemenskapens regler. Prioritet gavs åt program och åtgärdet från den första programperioden 1989-1993, för vilka åtagandena skulle verkställas före 1993 års utgång eller, om förlängning skett, 1994 eller 1995. I överensstämmelse med artikel 23 i förordning (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse uppmanades medlemsstaterna på nytt att öka antalet egna kontrollbesök och att regelbundet informera kommissionen om resultatet av kontroller na. De system som merparten av medlemsstaterna nu infört för att kontrollera de uppgivna utgifterna är i regel väl etablerade. Icke desto mindre har svagheter och oriktigheter upptäckts som gäller, om inte alla, så åtminstone vissa medlemsstater och vissa åtgärder. Utan anspråk på att ge en uttömmande redovisning kan nämnas tveksamhet beträffande giltigheten av vissa åtaganden som ingåtts före den fastställda periodens utgång, att publicitet och information om EUGFJ:s samfinansiering saknats, att gemenskapens bestämmelser om offentlig upphandling inte respekterats, att stöd beviljats för icke stödberättigande utgifter, att kontrollåtgärderna varit olämpliga och otillräckliga, att betydande förseningar i utbetalningarna till de slutliga stödmottagarna förekommit, att omräkningskurserna tillämpats på ett felaktigt sätt och att risk förelegat för dubbelfinansiering från olika gemenskapskäl lor. FFU: De enheter som ansvarar för FFU genomförde under 1995 sex kontrollbesök (ett vardera i Grekland, Frankrike, Italien och Förenade kungariket samt två i Spanien) i syfte att kontrollera 20 projekt som finansierats med stöd av tidigare gällande bestämmelser (förordningarna (EEG) nr 4028/86 och 4042/89). Kontrollerna avseende FFU skall inte inledas förrän 1996. Vid besöken upptäcktes oriktigheter i fyra medlemsstater. I Frankrike (La Seyne-sur-Mer och Saint-André) stoppades ett vattenbruksprojekt av stödmottagaren själv (ett beslut om att eventuellt återkalla 210 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 stödet bereds för närvarande), och ytterligare ett visade sig innefatta icke stödberättigande utgifter. I Grekland (Thessalonikien, Halkidiki och Aten) hade en fabrik för produktförädling ännu inte tagits i drift (en rapport har begärts av medlemsstaten till 1996), och vad gäller ett projekt för åluppfödning har medlemsstaten i fråga uppmanats att genomföra en ingående kontroll av det stödmottagande företaget och av byggnadsföretaget. I Spanien (Madrid) befanns ett förädlingsföretag ha uppgett icke stödberättigande utgifter till ett mindre belopp. I Italien slutligen (Neapel och Bari) upptäcktes i ett av de tre förädlings/marknadsföringsprojekt som kontrollerades väsentliga förseningar i genomför andet. UCLAF deltog i de kontrollbesök som gjordes i Grekland och i Madrid. Inga större oriktigheter upptäcktes i samband med övriga kontrollbesök, som ägde rum i Lugo (Galicien, Spanien) där projekten gällde fartygsbyggen, och Skottland, där det var fråga om sex vattenbruks projekt. För alla fonderna gäller att resultatet av varje kontroll i regel delges den berörda medlemsstaten, som uppmärksammas på bristerna och uppmanas att ändra förfarandena på grundval av gällande bestämmelser. I flertalet fall uppmanar kommissionen också den utsedda myndigheten i medlemssta ten att lämna in en ny, vederbörligen ändrad utgiftsdeklaration, och kommissionen gör också de nödvändiga finansiella justeringarna. Kommissionens enheter kan emellertid — om situationen kräver det — blockera alla nya finansiella överföringar. De föreslår då medlemsstaten, med stöd av gällande bestämmelser, vissa generella eller punktvisa lösningar som innebär att gemenskapens bestämmelser och de nationella bestämmelserna skall respekteras och följer sedan hur dessa genom förs. När ett rättsligt förfarande inletts i ett förmodat fall av bedrägeri inställer kommissionen tills vidare alla utbetalningar till projektet i avvaktan på att proceduren skall ha avslutats, för att sedan kunna vidta nödvändiga åtgärder (dvs. betala ut, minska eller dra tillbaka stödet). — Den viktigaste effekten av dessa kontrollbesök är ändå den pedagogiska roll de spelar när det gäller att få de myndigheter och regionala organ som ansvarar för förvaltning och intern kontroll av strukturfonder na att ändra rutiner och praxis som inte överensstämmer med bestämmelserna. Kommissionens enheter erinrar regelbundet medlemsstaternas myndigheter om att det är nödvändigt att på alla administrativa nivåer tillämpa de bestämmelser om finansiellt genomförande som tagits in i kommissionens beslut om godkännande av programmen. De enheter som ansvarar för fonderna har dessutom 1995 lagt ökad vikt vid uppföljningen av resultatet av revisionsrättens kontrollbesök (sektorsbrev, årsrapport), liksom av Finanskontrollens kontroller, och har även intensifierat sina kontakter med UCLAF. Alla dessa enheter har vidare deltagit i diskussionerna inom kommissionen om vilka utgifter som skall vara stödberättigande2. Kontrollverksamheten har också förstärkts av genomförandet av kommissionens förordning (EG) nr 1681/94 om oriktigheter och återvinning av belopp som har utbetalats felaktigt i samband med finansieringen av strukturpolitiken. Allmänt kan sägas att situationen långt ifrån är tillfredsställan de3 när det gäller den information som överlämnas av medlemsstaterna. Kommissionen fortsätter nämligen att registrera många fall av oriktigheter som den inte underrättats om. Avslutningsvis bör erinras om att kommissionen i oktober 1995 på Europaparlamentets begäran lade fram en rapport om oriktigheter i förvaltningen av strukturfonderna i de nya tyska delstaterna4 under perioden 1991-1993. Rapporten påvisade bland annat att de oriktigheter och förmodade bedrägerier som upptäckts, liksom svagheterna i förvaltnings-och kontrollsystemen, den bristande kännedomen om gemenskapsbestämmelserna och bristerna i den administrativa organisationen, berodde på den exceptionella politiska, ekonomiska och administrativa situation som de nya tyska delstaterna präglades av under denna övergångsperiod. Av rapporten framgår också de åtgärder som vidtagits av kommissionen och medlemsstaten för att komma till rätta med och förebygga dessa oriktigheter. 2 Se avsnitt 1. 2 nedan, Kontroller utförda av Finanskontrollen. J Se Årsrapporten 1995 om "Skyddet av gemenskapens finansiella intressen (KOM(96)173 slutlig)" 4E G T n r L 3 5 3, 17. 12. 1990. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 211 1. 2. Kontroller utförda av Finanskontrollen Finanskontrollen inriktade sin kontroll av strukturfonderna 1995 efter de pågående diskussionerna om åtgärder för att förbättra finansförvaltningen5. Verksamheten bedrevs med sikte på en rationali sering av kontrollerna innefattande bland annat dels en prövning av tillämpligheten av stickprovssy stemet när det gäller attesteringarna inom kommissionen, dels större tonvikt vid kontrollen av de system som etablerats i medlemsstaterna. Finanskontrollen utförde under 1995 86 kontroller på platsen. Det kontrollerade utgiftsbeloppet i form av kontrollåtgärder uppgick totalt till storleksordningen 7,250 miljarder ecu. Kontrollprogram met syftade i första hand till att säkerställa strukturfondernas lagliga, korrekta och effektiva transaktioner och samtidigt komplettera den revisionsakt för varje fond och varje medlemsstat som Finanskontrollen förfogar över, samt uppdatera den revisionsrapport över systemen som upprättades 1994. Kontrollerna har därför i huvudsak gått ut på att granska, enligt den kontrollmetodik som tagits fram inom Finanskontrollen, de förvaltnings-och kontrollsystem som införts i medlemsstater na för samtliga fonder. Ett relativt vanligt konstaterande är att de utgiftsbestyrkanden som utfärdas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna inte alltid grundar sig på ett tillförlitligt och tillfredsställande kontrollsystem. Det har särskilt visat sig att kontrollen av att utgifterna är stödbe rättigande är otillräcklig på olika nivåer för handläggning av den ekonomiska information som de slutliga stödmottagarna överlämnar. I samband med ett stort antal stickprovskontroller på projektni vå har därför vissa utgifter underkänts såsom icke stödberättigande. Det har bland annat rört sig om inköp av begagnad materiel, allmänna omkostnader eller personalkostnader som uppkommit utanför de stödberättigade perioderna, intäkter som inte bokförts samtidigt som avdrag görs för deklarerade utgifter, metoder för omräkning av utgifterna till ecu som inte är förenliga med förordningen (ESF), inköp av mark, finansiella åtaganden som inte är förenliga med eller inte ligger inom de frister som fastställts i programmen (EUGFJ), etc. För att på bästa sätt utnyttja resurserna vid de olika myndigheter som är engagerade i kontrollverk samheten och i linje med kommissionens riktlinjer inom ramen för SEM 2000, fördes under 1995 förhandlingar om att utsträcka de samarbetsprotokoll, som slutits mellan kommissionen och de berörda nationella kontrollinstanserna, till nya medlemsstater. I och med att ett särskilt kontrollsam ordningsorgan inrättats inom det grekiska finansministeriet kunde ett protokoll med Grekland undertecknas i april 1995. Med hjälp av de ingående diskussioner som förts med Nederländerna kommer protokollen att kunna anpassas till de centraliserade eller decentraliserade kontrollsystem som finns i liknande medlemsstater (särskilt Förenade kungariket, Sverige och Finland) samt i medlemsstater med federal struktur (Belgien, Tyskland och Österrike). Vad gäller existerande protokoll har en samordning i praktiken av kontrollerna kunnat genomföras med Frankrike, Italien och Spanien enligt de samordningsplaner som diskuterades och fastställdes i början av året. Det har framgått av de kontroller av systemen som genomfördes mellan 1992 och 1994 och av den rapport som sedan upprättades (se ovan), att frågan om vad som utgör stödberättigande utgifter utgör ett speciellt problem. Det beror på att de förordningar som reglerar strukturfondernas verksamhet inte närmare definierar begreppet stödberättigande utgifter, och även om formuleringar na i besluten om godkännande av olika slags åtgärder innehåller standardklausuler när det gäller vissa allmänna frågor (utgiftsåtaganden och utbetalda utgifter, verifikationsunderlag, begreppet slutlig stödmottagare, den tidsperiod under vilken stöd får utgå m. m. ), ger de i fråga om vissa utgiftsposter eller särskilda utgiftsslag inga precisa riktlinjer. Kommissionen inledde därför under 1995 fördjupade diskussioner för att klarlägga vissa komplicerade frågor när det gäller om utgifter skall vara stödberättigande eller inte. Den enhetsövergripande arbetsgrupp under Finanskontrollens ledning som inrättades i detta syfte i september 1994 har gjort en första sammanställning med slutsatser, som preciserar och harmoniserar strukturfondernas syn i fråga om vissa utgiftsslag såsom till exempel begagnad materiel, amorteringar, mervärdeskatt, bankräntor, stödberättigad period och ' Se avsnitt 2 nedan, Förbättrad finansiell förvaltning. 212 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 begreppet slutlig stödmottagare. Arbetet har framför allt gått ut på att fastställa klara, överskådhga och kontrollerbara tillvägagångssätt för inrättandet av olika finansieringsformer som till exempel riskkapitalfonder (riktlinjer antogs av kommissionen i juli 1995) och garantifonder. Flera frågor om vad som skall anses som stödberättigande återstod att utreda under 1996 (investeringar i fast egendom och mark till exempel). Frågan om stödberättigande utgifter har härefter tagits upp på dagordningen för den grupp personliga företrädare för de europeiska finansministrarna som inrät tats som ett led i det arbete på att förbättra den finansiella förvaltningen som redovisas i det följande. 2. Förbättrad finansiell förvaltning När den nya gruppen kommissionsledamöter trädde i funktion beslöts att internt inom kommissio nen diskutera hur kommissionens finansiella förvaltning kan förstärkas. Denna diskussion, som inleddes 1995 och är indelad i tre etapper, har i hög grad berört de enheter som ansvarar för strukturfonderna. Den första etappen har bestått i att inom nuvarande ram konsolidera det interna förvaltningssystemet via en rationalisering av kommissionens rutiner och finansenheter. Det har här gällt att ge budget-och finansenheterna en mera effektiv struktur, att utbilda personalen bättre och att modernisera de administrativa hjälpmedlen, allt detta för att rationalisera finansförvaltningen, möjliggöra en bättre utvärdering av gemenskapsprogrammen och effektivt ta till vara de synpunkter som framförts av andra gemenskapsinsitutioner i budgetfrågor. Den andra etappen syftar till en mera substantiell reform av rutinerna och av den interna organisationen,». särskilt i syfte att utveckla en större öppenhet och tydlighet när det gäller de budgetmässiga valmöjligheterna och att införa rutiner för utvärdering av vidtagna åtgärder. Dessa två etapper igångsattes successivt under 1995 och har löpt parallellt under hela året. | Den tredje etappen av arbetet inleddes i slutet av 1995 och kommer att fortsätta under 1996. Den ; syftar till att förstärka och utveckla partnerskapet med medlemsstaterna på de områden där dessa ! påtagit sig förvaltningsuppgifter avseende gemenskapsstödet. I första hand gäller detta alltså struk- ! turfonderna. En diskussion har inletts på ministernivå inom olika områden som rör organisationen ! och förvaltningen av gemenskapsstödet i medlemsstaterna i syfte att säkerställa en sund och effektiv förvaltning. Diskussionerna syftar till att förbättra samarbetet mellan kommissionen och medlems staterna och avser framför allt, såvitt gäller strukturfonderna direkt, frågan om en gemensam, tydlig och av alla accepterad definition av vilka utgifter som skall vara stödberättigande och kunna samfinansieras av strukturfonderna. Denna diskussion kommer att vara avgörande för programmens omedelbara framtid, såväl vad gäller kontrollen av dem som deras utveckling i ekonomiskt och administrativt hänseende. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 213 C. SAMORDNING MELLAN DE OLIKA FINANSIERINGSORGANEN 1. Sammanhâllningsfonden Sammanhàllningsfonden, strukturfonderna och miljön: Sammanhâllningsfonden är, vid sidan av strukturfonderna, ett viktigt finansieringsinstrument när det gäller att stödja miljöprojekt. I den förordning som reglerar fondens verksamhet slås fast att lämplig jämvikt måste eftersträvas mellan infrastrukturprojekt på transportområdet och miljö projekt, fondens två kompetensområden. 16 miljarder ecu har beräknats för perioden 1993-1999, och redan under de två första första verksamhetsåren (1993-1994) anslog sammanhàllningsfonden 45 °/o av de krediter som då beviljades till miljöprojekt. För perioden som helhet kommer målet om lika fördelning mellan miljö och transport att eftersträvas. Projekten gäller till exempel förvaltning av vattentillgångar, hantering av avloppsvatten och avfallsdestruktion. I samtliga fall eftersträvar kommissionen största möjliga sammanhållning och samordning mellan sammanhåll- ningsfondens och strukturfondernas finansiering. Behovet av samordning mellan de insatser som görs av sammanhållningsfonden, strukturfonderna, EIB och övriga finansieringsorgan som verkar inom miljösektorn och sektorn transeuropeiska transportnät framhålls i ingressen till rådets förordning om inrättande av en sammanhållningsfond1. I artikel 1 anges att sammanhållningsfonden får bidra till finansieringen av projektstadier som är tekniskt och finansiellt fristående. Kommissionen skall i detta sammanhang se till att ingen utgifts post för ett av sammanhållningsfonden finansierat projekt som består av flera stadier samtidigt uppbär stöd från strukturfonderna. I artikel 9 i förordningen om sammanhållningsfonden (ackum- ulering och överlappning) stadgas vidare att ingen utgiftspost får uppbära stöd samtidigt från sammanhållningsfonden och strukturfonderna, och att det sammanlagda stödet från sammanhåll ningsfonden och övrigt gemenskapsstöd till ett projekt inte får överstiga 90 % av de totala utgifterna för projektet. Denna bestämmelse innebär alltså inte förbud mot en kombination av olika stöd som ger separata bidrag till ett större projekt, förutsatt att de utgifter som avser ett visst projektstadium kan klart definieras till tid och rum. Syftet är att möjliggöra för sammanhållningsfonden att, tillsammans med framför allt ERUF, medverka i förverkligandet av två eller flera stadier av ett globalt projekt. Samordningen av tillgängliga gemenskapsstöd bidrar i själva verket till att öka effekten av stöden, särskilt de som gäller transeuropeiska transportnät, och till att påskynda förverkligandet av näten. Det krävs därför ett nära samarbete mellan finansieringsorganen när det gäller att fastställa projektstadierna, och på fysisk och finansiell uppföljning av projekten. Eftersom det förekommer att strukturfonderna, särskilt ERUF och i mindre utsträckning EUGFJ, ombeds bidra med stöd till projekt som gäller miljön och de transeuropeiska näten vidtas åtgärder för att undvika dubbelfinansiering. Dessa åtgärder avser för det första rutiner för samordning. Kommissionen har framför allt strävat efter att få till stånd ett generellt samarbete i arbetet med att ta fram gemenskapens stödramar i syfte att åstadkomma den fördubbling i fast penningvärde av stödet inom mål 1 till mottagarländerna för stöd från sammanhållningsfonden som beslutats av Europeiska rådet i Edinburgh. I finansieringspla nerna för gemenskapens stödramar anges därför uttryckligen de resurser som beviljats av samman hållningsfonden2. Vad gäller exempelvis Spanien, där endast vissa regioner är stödberättigade för mål 1, har 7,950 miljarder ecu ur sammanhållningsfondens anslag skrivits in i stödramen för mål 1 under perioden 1993-1999. Beloppet har fastställts på grundval av Edinburgh-målet. I enlighet med principerna om subsidaritet och partnerskap ankommer det på den nationella regeringen och uppföljningskommittén för GSR inom mål 1 att föreslå lämpliga projekt som garanterar en fördub bling av stödet från sammanhållningsfonden till de minst gynnade områdena i Spanien. Såsom "icke- regional" fond inhämtar sammanhållningsfonden normalt inte ett regionaliserat faktamaterial. ' Rådets förordning (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994, EGT nr L 130, 25. 5. 1994. 1 Se Årsrapport 1994. 214 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 För det andra måste en än större uppmärksamhet ägnas åt konkret projektsamordning, eftersom strukturfonderna i huvudsak ingriper i form av program, medan sammanhållningsfonden finansierar individuella projekt eller grupper av projekt. Vissa samordningsrutiner infördes i samband med att det finansiella sammanhållningsorgan som föregick sammanhållningsfonden trädde i kraft, i syfte att säkerställa att projekt eller projektstadier för vilka stöd söktes inte redan hade getts in till struktur fonderna. Kommissionen är skyldig att samråda med de enheter som ansvarar för förvaltningen av strukturfonderna innan den fattar beslut om att bevilja stöd från sammanhållningsfonden. Vidare har kontrollåtgärder införts för att säkerställa att ingen utgiftspost kan finansieras samtidigt av strukturfonderna och sammanhållningsfonden. Hittills har dessa rutiner fungerat tillfredsställande. Ingen oenighet har förelegat mellan de enheter som ansvarar för förvaltningen av strukturfonderna respektive av sammanhållningsfonden, och inget fall av dubbelfinansiering har förekommit. I vissa fall har medlemsstaterna ansökt om stöd för olika stadier av samma projekt hos två olika stödorgan, men detta förfarande är förenligt med bestämmelserna. Ett stort projekt i Portugal: Motorvägen Cruz-Braga i Portugal ingick från början i gemenskapens stödramar för perioden 1994-1999 och skulle enligt planerna finansieras av ERUF. Sedan sammanhållningsfonden trätt i kraft bedömde man att denna investering, som föll inom ramen för de transeuropeiska trans portnäten, i stället borde finansieras av sammanhållningsfonden, vilket gav ERUF ökat utrymme att bevilja stöd inom transportsektorn. Den andra etappen av motorvägsbygget utgick därför ur det operativa pro grammet för ERUF och togs med i sammanhållningsfondens finansie ring. Stödsatsen vid finansieringen ligger då, i enlighet med bestämmel serna i artikel 7 i förordningen om sammanhållningsfonden, på en högre nivå. För att undvika en eventuell överlappning mellan gemenskapsstö den identifierade kommissionens enheter i samarbete med de nationella myndigheterna först två separata projektstadier, varvid man använde sig av fysiska indikatorer. På den finansiella sidan fastställdes därefter den dag från och med vilken ansökningar om utbetalning och verifikaten skulle accepteras av sammanhållningsfonden. Samtidigt med att stödet överfördes från ERUF till sammanhållningsfonden förstärkte kommis sionen också sina kontroller. Under fyra månader genomfördes två kontrollbesök av kommissionen. Det är uppenbart att det administrativa arbetet med att förvalta projekt som omfattar flera stadier är mindre betungande om stadierna är klart åtskilda. Kommissionen undersöker för närvarande hur de fyra berörda medlems staterna (Spanien, Grekland, Irland och Portugal) kan engageras närma re i denna samordning, eftersom urvalet av individuella projekt inom ramen för de operativa programmen i regel görs på regional programpla neringsnivå. 2. EIB EIB bekräftade under 1995 att ekonomisk och social sammanhållning fortsätter att ha högsta prioritet för banken. Målet om ekonomisk och social sammanhållning har också stadfästs i Fördra get om Europeiska unionen. Av totalt 21,4 miljarder ecu i beviljade lån (en ökning med 7,5 % jämfört med 1994 mot en ökning med 1,6 % mellan 1993 och 1994) beviljades 18,782 miljarder inom gemenskapen, en ökning med 5,2 % i förhållande till 1994, medan en minskning med 2 % noterades mellan 1993 och 1994. 12,144 miljarder ecu anslogs till regioner med eftersläpande utveckling eller som drabbats av industriell nedgång. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 215 Tabell 127: EIB: Finansiering till förmån för regional utveckling (milj. ecu) 1995 1994 1993 Mål 1 EIB:s totala verksamhet inom gemenskapen (1) Regional utveckling 17 682 12. 035 72% 5. 748 48% 4. 746 Länder som tar emot stöd från 39% Sammanhållningsfonden (1) Beviljat finansieringsbelopp, dvs tecknade individuella lån och anslag avsedda 18. 782 12. 144 68% 5. 881 48% 4. 648 38% 16 779 12462 74% 7. 228 58% 6. 142 34% för pågående globallån. Koncentrationen av utlåningen till förmån för investeringar i regionala utvecklingsområden avtog 1993 (72 °7o 1994 mot 74 °/o 1993) och minskade ytterligare under 1995 (68 °/o). I motsats till den ökningstendens som noterades under perioden 1989-1993 låg bankens insatser till förmån för regional utveckling, även om de var större i absoluta tal, relativt sett under den nivå som nåddes 1992. Trots denna uppbromsning fortsätter ekonomisk och social sammanhållning att vara det område som EIB ger högsta prioritet. Sammantaget för regioner med eftersläpande utveckling (mål 1) uppgick EIB:s utlåning till 5,881 miljarder ecu, vilket utgjorde 48 °/o av det totala beloppet för regional utveckling (48 % också 1994 och 58 % 1993). Även här kan noteras en fortsatt minskning i förhållande till 1993 och i förhållande till perioden 1989-1993. Finansieringen i de fyra medlemsstater som får ta emot stöd från samman hållningsfonden (Grekland, Spanien, Irland och Portugal) uppgick till 4,648 miljarder ecu, vilket utgjorde 26 % av bankens totala finansiering inom gemenskapen (28 % 1994, 37 % 1993) och 38 % av den sammanlagda finansieringen till förmån för regional utveckling (39 °/o 1994). Tabell 128: EIB: Finansieringen till förmån för regional utveckling fördelad på olika sektorer Regional utveckling Energi Transport Telekommunikationer Miljö och andra infrastrukturer Industrijordbruk och tjänster | Totalt | 2. 009 4. 385 885 1. 614 3. 251 12. 1441 % 16,5%. 36,1% 7,3% 13,3% 26,8% 1ÖÖ% Totalt! Fördelningen mellan individuella lån och globala lån bekräftar den återhämtning som skett i fråga om beviljandet av globala krediter, vilka minskade väsentligt under 1993, med i gengäld en lätt nedgång för de individuella lånen. 3. EKSG I kraft av artikel 56 i EKGS-fördraget förfogar kommissionen över ett låneinstrument till förmån för omställningsinvesteringar som skapar nya arbetstillfällen i regioner som drabbats av en nedgång i verksamhet och sysselsättning inom kol- och stålsektorn. Lånen kan förenas med en räntesubvention på högst 3 °7o under fem år. Det regionala syftet med dessa lån och samordningen av lånen med strukturfonderna har stegvis förstärkts genom operationella bestämmelser som utfärdats av kommis sionen sedan 1990\ Syftet med dessa bestämmelser är särskilt att öka koncentrationen av lån i områden som är stödberättigade för de regionala målen inom GSR och gemenskapsinitiativen Rechar och Résider. * EGT nr C 188/9, 28. 7. 1990, EGT nr C 59/4, 6. 3. 1992 samt kommissionens beslut E/1967/94 av den 12 december 1994. 216 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 De nya EKSG-lån för omställningsåtgärder som godkändes av kommissionen 1995 och som rådet gav sitt samtycke till i februari 1996 uppgår till 394,4 miljoner ecu och avser tillskapandet av ca 27 000 arbetstillfällen. För räntenedsättningar på pågående lån beviljades 11,45 miljoner ecu över EKSG:s budget 1995. Kommissionen betalade samma år ut 102 omställningslån, varav 95 globala lån på sammanlagt 196 miljoner ecu och 7 direkta lån på 64,2 miljoner ecu. 4. Europeiska investeringsfonden Europeiska investeringsfonden inrättades i juni 1993 och har till uppgift att stödja investeringar på lång och medellång sikt genom att bevilja långsiktiga garantier för lån och investeringar i transeuro peiska nät samt små och medelstora företag. 1995 garanterades en lånevolym på 686,8 miljoner ecu, varav 116,46 miljoner gällde faktiskt undertecknade transaktioner. TEN-projekt svarade för 94 % av den totalt tecknade volymen, varav 17 °fo avsåg transport, 26 % telekommunikationer och 51 % energi. Projekt som gällde små och medelstora företag utgjorde 6 % av transaktionerna. 5. EES finansiella mekanism Genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet inrättades en finansiell mekan ism, vars syfte är att stödja gemenskapens mål om ekonomisk och social sammanhållning. Den finansieras av EFTA-länderna och förvaltas av EIB. Omfattningen av denna finansiella mekan ism fastställs i protokoll nr 38 till avtalet. Det totala stödbeloppet uppgår till 500 miljoner ecu för perioden 1994-1998. Räntesubventioner på 2 °/o per år skall beviljas för en lånevolym på totalt 1,5 miljarder ecu under 10 år. De länder som skall omfattas av stödet från den finansiella mekanismen är Grekland, Irland, Nordirland, Portugal och de spanska mål 1-områdena (under perioden 1989-1993). Till följd av Österrikes, Finland och Sveriges anslutning till EU utgår de tre ländernas bidrag till EES finansiella mekanism numera över gemenskapens budget. Kommissionen är därför repre senterad i den kommitté för den finansiella mekanismen som har till uppdrag att godkänna projekt. Under 1995 beviljades räntesubventioner för lån på 302,4 miljoner ecu som gäller 7 projekt i Spanien och 1 projekt i Grekland. Kommittén beviljade vidare stöd med 68 miljoner ecu till 4 projekt i Grekland och 3 projekt i Spanien. Projekten faller inom tre bidragsberättigade områden: transport, miljö samt utbildning och undervisning. Containerterminalen i Pireus: ett exempel på stöd från flera olika gemen skapsorgan Hamnen i Pireus är den viktigaste infarten för fartyg till Ättika, en region där omkring hälften av den grekiska befolkningen bor. Sjötrans port har på senare tid fått ökad betydelse i Grekland, vars import till mer än 90 % sker via havet. Pireus är en av de två grekiska hamnar som förfogar över en terminal som är speciellt anpassad för containers. Ett av de tre hamnområdena, Ikonion, har redan en containerterminal, och ytterligare ett, Ikonoin II, är delvis färdigställt. Inom ramen för EES finansiella mekanism har 12,1 miljoner ecu beviljats för att färdigställa den andra terminalen, vilket kommer att väsentligt öka kapaciteten för containertrafik i hamnen. Ett lån på 42,9 miljoner ecu har vidare bevil jats av EIB. Detta lån är förenat med en räntesubvention på 2 % under tio år. Sammanhàllningsfonden slutligen deltar också i projektet med ett bidrag på 15 miljoner ecu som skall bidra till färdigställandet av kajmu ren och inköp av kranar, traktorer och annan specialutrustning. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 217 D. KOMPLEMENTARITET MED ÖVRIG GEMENSKAPSPOLITIK Inledning Strävan att uppnå komplementaritet mellan strukturåtgärderna och gemenskapens sektorspolitik i övrigt är ett krav enligt förordningar om strukturfonderna (artikel 7 i ramförordningen) och något som måste granskas inom ramen för denna årsrapport. Det är också en strävan som har förstärkts under 1995. Valet av miljön som särskilt tema för rapporten är ett utslag av denna strävan, som gör sig gällande ur olika synvinklar och på olika nivåer. Från lagstiftnings-och stadgemässig synpunkt fortsatte den ökade satsningen på samordning och förutseende i syfte att förebygga och bestraffa överträdelser av konkurrensreglerna och reglerna för offentlig upphandling, särskilt på miljöområ det. Ur finansiell stödsynpunkt kompletterar strukturfonderna samtidigt pågående gemenskapsinitia tiv på vissa områden, t. ex. lika möjligheter för män och kvinnor, stödet till små och medelstora företag, de transeuropeiska näten samt forskning och teknisk utveckling. Inom kommissionen har vidare möjligheterna att få till stånd en ökad samverkan mellan gemenska pens olika politikområden och strukturfonderna börjat diskuteras. Kommissionen uppmanar också medlemsstaterna och de myndigheter som genomför programmen att i sin tur ta till vara dessa möjligheter. Komplementariteten mellan gemenskapsåtgärderna måste beaktas både när program men görs upp — och alltsedan översynen av förordningarna 1993 garanteras att så skall ske — och när programmen genomförs på fältet. Kommissionen uppmanar sålunda medlemsstaterna att på alla administrativa nivåer och i alla faser av genomförandet (särskilt inom uppföljningskommittéerna samt vid kontraktstilldelningen i samband med offentlig upphandling och tillämpningen av stödsy stemen) bemöda sig särskilt om att minska riskerna för överträdelse av gemenskapsbestämmelserna. Kommissionen diskuterade under 1995 också utformningen av rekommendationer som innebär att viss problematik från andra områden av gemenskapspolitiken integreras i gällande planer för strukturfonderna. Dessa diskussioner utmynnade i flera meddelanden från kommissionen, ett om sammanhållningspolitiken och miljön, ett om en heltäckande utveckling av kustområdena1, ett om struktur- och sysselsättningsåtgärder2 och ett om främjande av lokala initiativ för utveckling och sysselsättning. Andra meddelanden höll fortfarande på att beredas, bland annat ett om aspekterna lika möjligheter integreras i gemenskapens samtliga politikområden. Eftersom miljötemat behandlas genomgående i denna rapport, tas detta ämne inte upp i det här avsnittet. Ett sysselsåttningspolitiskt verktyg Som tidigare påpekats i denna rapport är strukturfonderna gemenskapens främsta vapen i kampen mot arbetslösheten. Av de fem prioriteringar som förespråkades vid Europeiska rådets möte i Essen är tre, nämligen förbättringen av yrkesutbildningen, höjningen av effektiviteten på arbetsmarknaden och åtgärderna för att underlätta integreringen i arbetsmarknaden av de grupper som drabbats hårdast av arbetslösheten, en direkt angelägenhet för strukturfonderna. Den höga prioriteringen av dessa åtgärder bekräftades vid Europeiska rådets möten i Cannes och Madrid som också stödde kommissionens förslag avseende lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ. Strukturfonderna är det viktigaste verktyget i detta sammanhang, i synnerhet vad beträffar mål 3 och 4 för Europeiska socialfonden (ESF), samt i de regionala målen (mål 1, 2 och 5b) för alla fonder. Kommissionen lade under året i fråga fram en serie dokument som innehåller förslag på hur Europeiska rådets sysselsättningsprioriteringar skall genomföras. I juni 1995 antog kommissionen ett meddelande om en europeisk strategi för stöd till lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ i 1 För dessa meddelanden, se kapitel LA. 1. 2. En större integration av miljöfrågor och kapitel I. C. 2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. 2 Detta meddelande lades först fram i samband med det informella ministermötet i Madrid (30. 11-1. 12 1995) och offentliggjordes sedan 1996 (KOM(96)109 slutlig av den 30 mars 1996). Se inledningen. C. Sysselsättningen — ett stort nederlag för unionen. 218 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 vilket man föreslår hur denna process skall stödjas och hur resultaten skall spridas via strukturfon dernas uppföljningskommittéter. I meddelandet från oktober om en europeisk sysselsättningsstrategi placeras strukturfonderna i centrum av denna strategi, som för övrigt beskrivs i meddelandet "Strukturpolitik och sysselsättning" (se nedan). Karaktären på de åtgärder som direkt syftar till att höja arbetsmarknadens effektivitet (stödet till yrkesutbildning, till exempel) gör det svårt att mäta resultaten. Ändå har strukturfonderna gjort en stor ansträngning för att anpassa sig till de problemområden som prioriterades vid toppmötet i Essen. 1. Strukturfonderna, lika möjligheter och kampen mot utslagning Kampen mot utslagningen och för lika möjligheter ingår bland de prioriteringar för gemenskapspoli tiken som slogs fast i Essen och sedan bekräftades i Cannes och Madrid. ESF:s medverkan i denna strävan sker i huvudsak inom mål 3 men också inom de regionala målen (målen 1, 2 och 5b), även om det här sker på ett sätt som är mindre lätt att urskilja. Strukturfonderna och kampen mot utslagningen ESF skall i sitt arbete inom mål 3 prioritera kampen mot utslagningen. 5,6 miljarder ecu kommer att ;anslås under perioden 1994-1999 för detta ändamål. Till skillnad mot vad som tidigare gällde i försöker man nu angripa utslagningsfenomenet i dess helhet och inte som ett tillägg till andra ! åtgärder. Särskild vikt läggs vid återinträdet på arbetsmarknaden och därmed vid utbildningsåtgär- j der. För första gången betraktar ESF nu integrerade program för återinslussning som stödberättigan- | de, vare sig det rör sig om en reintegrering på arbetsmarknaden eller i samhället. Det finansiella ! stödet från gemenskapen ges därför både för kompletteringsåtgärder och egentliga utbildningsåtgär der. Strukturfonderna och lika möjligheter 1993 gjordes vissa ändringar i de förordningar som reglerar strukturfondernas verksamhet på så sätt att skyldigheten att respektera principen om lika möjligheter utvidgades till att gälla alla insatser från fondernas sida. I besluten om att godkänna programmen har en standardklausul införts för att garantera att denna skyldighet iakttas. Två angreppssätt tillämpas i programmen, olika i olika medlemsstater. En del medlemsstater, t. ex. Förenade kungariket, Tyskland och Spanien, har inklu derat särskilda åtgärder för kvinnor i programmen, andra har föredragit ett mera övergripande angreppssätt och kontrollerar genom precisa bedömningsindikatorer vilka effekter detta får i fråga om lika möjligheter. Särskilt gäller detta Frankrike. Uppskattningsvis minst 2 <7o av bidragen inom mål 1 och inom mål 3 reserveras för denna prioritering, vilket innebär totalt 785 miljoner ecu för perioden 1994-1999. För det stöd som utgår i landsbygdsområden enligt mål 5b har frågan om lika möjligheter mellan män och kvinnor en växande betydelse. I många regioner härrör nämligen mer än 40 % av hushållsinkomsterna från aktiviteter som ligger utanför den egentliga jordbruksdriften, aktiviteter som nästan alltid utförs av kvinnor. Denna verksamhet skapar välstånd och sysselsättning och bidrar till att upprätthålla och utveckla en dynamisk ekonomi. Vad beträffar programmet Now från perioden 1991-1993 har detta återinförts och förstärkts inom ramen för initiativet Emploi som löper under perioden 1994-1999. Delprogrammet Now har där fått en budget på 361 miljoner ecu från ESF och är inriktat på utformningen av, försöksverksamhet med och genomförandet av nya utbildnings- och sysselsättningslösningar för kvinnor3. Ett prioriterat mål för Emploi-Now är att ta till vara de positiva resultaten av projekt som finansierats inom ramen för GSR. 3 Se kapitel 1 B. l Gemenskapsinitiativen: analys av medlemsstaternas program. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 219 1995 inrättades vidare bland kommissionens ledamöter en särskild grupp med benämningen "Lika möjligheter" med kommissionens ordförande Jacques Santer som ordförande. En enhetsövergripan- de arbetsgrupp bildades också, som har tagit fram ett förslag till meddelande från kommissionen till parlamentet och rådet med titeln "Att integrera lika möjligheter mellan kvinnor och män i all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder". I detta dokument finns ett avsnitt om strukturfon derna — det viktigaste finansieringsinstrumentet när det gäller att bidra till genomförandet av denna EU-prioritering. De diskussioner som inletts om indikatorer och mätmetoder för att utröna i vad mån jämlikhetsprincipen har beaktats i det aktuella programarbetet bör dock fortsätta. I dessa diskussioner har föreslagits att man skall fastställa grundläggande indikatorer för vissa typer av åtgärder som har positiva effekter i jämlikhetshänseende i syfte att definiera lämpliga kriterier för projekturvalet som uppföljningskommittéerna kan använda sig av. En utvärdering av horisontell karaktär har nu satts i gång som skall belysa hur denna dimension i praktiken genomförs av strukturfonderna. Kommissionen skall också utarbeta metodologiska riktlinjer för uppföljnings- kommittéernas arbete. Allt det arbete som hittills utförts talar för en förstärkning av sammanhållnin gen och komplementariteten mellan de olika gemenskapsåtgärderna. 2. Strukturfonderna, den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen Strukturfonderna och den gemensamma jordbrukspolitiken Eftersom jordbruket fortfarande är en av de viktigaste näringarna i många gemenskapsregioner omfattar de flesta programmen för perioden 1994-1999 åtgärder på jordbruksområdet. Därför är det nödvändigt att dels övervaka att medlemsstaternas förslag till åtgärder i utvecklingsplanerna för jordbruksområdena såväl inom mål 1 som inom mål 5b är förenliga med riktlinjerna för den gemensamma jordbrukspolitiken, dels beakta det bidrag som jordbruksåtgärderna ger till den ekonomiska utvecklingen. Särskilt i fråga om mål 5b har jordbruksåtgärderna i de samlade program planeringsdokumenten utformats just med beaktande av denna nödvändiga komplementaritet mellan jordbruksreformen och landsbygdsutvecklingen. Dokumenten tar hänsyn till olikheterna i jordbru ken i mål 5b-områdena (i fråga om struktur, kollektiva organisationsformer, traditioner och kunnan de, geografiskt läge, närhet eller avstånd till marknaderna). Dessa strukturella skillnader har sin motsvarighet i skillnader när det gäller lösningarna, så att det skall bli möjligt för det enskilda jordbruksföretaget att anpassa sig till marknaden och utvidga sitt produktsortiment eller tjänsteut bud (landsbygdsturism, miljö) samtidigt som det försöker hålla sina produktionskostnader nere. Även om de planerade åtgärderna möjliggör för ett tillräckligt stort antal jordbrukare att stanna kvar och bidrar till den socioekonomiska utvecklingen av landsbygdsområdena, har kommissionen velat skaffa sig vissa garantier. Så snart ett nationellt stödsystem föreslås prövas sålunda alltid att stödet är förenligt med den gemensamma jordbrukspolitiken och med bestämmelserna om statliga stödåtgär der. Framför allt har kommissionen granskat åtgärder som gäller tillämpning av ny teknik, energibe sparing, kvalitetsbefrämjande åtgärder m. m. Kommissionen har på till exempel bevattningsområdet prioriterat åtgärder som går ut på att förbättra befintliga anläggningar i syfte att undvika vattenför luster genom avdunstning, läckage etc. utan att det påverkar det bevattnade områdets storlek. I de fall det visat sig att ny areal har berörts har kommissionen mycket snävt begränsat utvidgningarna och begärt in upplysningar om de planerade odlingsprogrammen. Ett likadant angreppssätt eftersträvas i fråga om mål 5a, både vad gäller produktionsstrukturer och marknadsföringsorganisation. För att inte jämvikten på marknaden skall rubbas är investeringsstöd som leder till ökad produktion förbjudna (detta gäller griskött, ägg och fjäderfä). Inom nötköttsek torn har begränsningsvillkor införts. När det gäller förädling och marknadsföring av jordbrukspro dukter har kommissionen fastställt beslutskriterier som är förenliga med riktlinjerna för gemen skapspolitiken, särskilt den gemensamma jordbrukspolitiken. Inom vissa sektorer är investeringsstöd förbjudna eller tillåtna endast inom snäva gränser och då i förbindelse med en neddragning av befintlig kapacitet. Syftet är att en modernisering och rationalisering skall ske inom de aktuella sektorerna (nötkött, griskött etc, vissa frukter och förädlade grönsaker). 2 20 Problemen på landsbygden Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Gemenskapen har alltsedan strukturfondsreformen 1988 vidtagit särskilda åtgärder till förmån för landsbygdsområdena. Landsbygden håller i grunden på att förändras och utsätts i ökande utsträck ning för påfrestningar som hotar en redan bräcklig jämvikt. Områden som till övervägande del utgörs av landsbygd representerar sammantaget mer än 80 °7o av gemenskapens territorium och mer än en fjärdedel av befolkningen. Levnadsnivån och miljön i landbygdskommunerna hotas alltmer, medan jordbruket, den viktigaste aktiviteten i ett stort antal jordbruksområden, genomgår en kris som hotar själva grundvalen för dessa områdens existens. Minskad ekonomisk aktivitet, en åldrande befolkning, utflyttningen av de unga, indragningen — i brist på tillräckligt stort befolkningsunderlag — av service som är nödvändig för livskvalitén och avfolkningen är några exempel på de problem som hotar vissa landsbygdsområden. I artikel 130a i fördraget stadgas att gemenskapen skall, i syfte att stärka den sociala och ekonomiska sammanhållningen, sträva efter att "minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsni våer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna, inbegripet landsbygdsområdena. " För att stödja landbygdsområdena bör deras relativa fördelar tas till vara och alla komponenterna i det ekonomiska och sociala livet beaktas. Det betyder att man jämsides, med jordbruksproblematiken också måste ta itu med alla de andra komponenterna i landsbygdstillvaron som är nödvändiga för att skapa en integrerad och livskraftig landsbygdsekonomi och god "livskvalitet". Att jordbruket upprätthålls i ett visst antal jordbrukområden är ofta en förutsättning för områdenas överlevnad och ställer krav på samordning av olika åtgärder, såsom den gemensamma organisationen av marknader- ; na, produktdiversifiering, produktkvalitetsförbättringar samt fortsatta åtgärder på växtskyddsområ- ! det och inom forskningen. Samtidigt måste ansträngningarna att modernisera och anpassa jord- : bruksstrukturerna fortsätta så att jordbruksföretagen kan bli konkurrenskraftiga och naturområde- ; na bevaras inom ramen för en miljöskyddspolitik. i Sedan åtskilliga år tillbaka minskar emellertid sysselsättningen inom jordbruket kontinuerligt. Den aktiva jordbruksbefolkningen utgör nu endast 5,5 % av den totalt yrkesverksamma befolkningen, medan den ännu i början av 1960-talet utgjorde 20 %. Utflyttningen till städerna utgör ingen lösning i den mån den ihållande arbetslösheten bromsar nyanställningar och de problem som redan finns förvärras. Dessutom riskerar utflyttningen från landsbygden att avfolka vissa områden och därige nom hota jämvikten inom EU:s område som helhet. En flersektoriell gemenskapspolitik för lands bygdsutveckling måste därför bidra till att det sociala nätet kan bevaras och till att livskraftiga landsbygdskommuner kan utvecklas. Detta är skälet till att alternativa lösningar att hålla kvar befolkningen måste eftersträvas. Så långt där är möjligt bör nya arbetstillfällen skapas utanför jordbruket inom sektorer såsom turism, hantverk, små och medelstora företag, utbytestjänster, upprustning av byar samt underhåll av den naturliga miljön och av de många byggnadsverk som är en del av det historiska arvet. Denna utvecklingspolitik för landsbygdsområdena bör genomföras inom hela gemenskapens områ de. De finansiella resurserna inom ramen för mål 5 a kan bidra, liksom kompletteringsåtgärder inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Ansträngningarna bör i första hand inriktas på de hårdast drabbade och ekonomiskt minst utvecklade regionerna. Stödet bör därför koncentreras på mål 1-, mål 6 — och mål 5b-områdena inom ramen för såväl GSR/SPD som gemenskapsinitiativen, särskilt Leader. Under perioden 1989-1993 anslogs ca 15 miljarder ecu till landsbygdsutveckling. Dubbelt så mycket beräknas utgå under perioden 1994-1999. 3. Strukturfonderna och den gemensamma fiskeripolitiken Alltsedan 1994, då den gemensamma fiskeripolitiken integrerades i strukturfondsstödet, har alla stödåtgärder för fisket (såväl GSR/SPD som initiativet Pesca) haft dubbla syften. Dels syftar de till att säkerställa överlevnaden och en hållbar utveckling av fisket genom att anpassa fiskeansträngning arna efter de minskande fisketillgångarna. Dels bidrar dessa instrument till ökad ekonomisk och social sammanhållning genom att bevilja stöd som syftar till att stärka de olika komponenterna i Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 221 fiskeriorganisationen — fiskeflottan, vattenbruk, produktförädling och marknadsföring och utrust ning i hamnarna. FFU-finansierade åtgärder som avser fiskeflottan skall respektera målen i de fleråriga orienteringsprogrammen (POP), som begränsar varje medlemsstats fiskeansträngning. I synnerhet får stöd till nybyggnad av fiskefartyg endast beviljas om mellanliggande och slutliga mål i POP respekteras. 4. Strukturfonderna och de små och medelstora företagen De operativa program som godkänts för 1994-1999 återspeglar, vad gäller stödet till små och medelstora företag och hantverk, den betydelse gemenskapen tillmäter dessa företag. I medeltal anslås 10 % av ERUF:s medel till särskilda åtgärder till förmån för små och medelstora företag4. Gemenskapsinitiativet SME vidare bidrar till att förbättra småföretagens kunnande, och Adapt, som syftar till att främja sysselsättningen och arbetskraftens anpassning till de industriella förändringar na, kommer sannolikt också små och medelstora företag tillgodo. Under 1995 godkändes merparten av programmen inom gemenskapsinitiativet SME (1 miljard ecu, varav 800 miljoner för mål 1-områden). Inom ramen för uppföljningskommittéernas arbete kommer kommissionen att tillse att, bland de ekonomiska och sociala parterna, representanter för de små och medelstora företagen inbjuds att delta i genomförandet av programmen. Syftet är att på så sätt knyta dem närmare till gemenskapsprogrammen i enlighet med förslagen i den rapport som kommissionen överlämnade till Europeiska rådet i Madrid5. Kommissionen underströk där de små och medelstora företagens betydelse som dynamisk källa till sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft i Europeiska unionen. Det kan nämnas att de enheter inom kommissionen som svarar för företagspolitiska frågor deltar i programuppföljningskommittéer som särskilt angår små och medelstora företag, såsom industri- och tjänstekommittéer, framför allt i de länder som omfattas av mål 1 (Irland, Portugal och Grekland), samt i kommittéerna inom initiativet SME. EUROPARTENARIATET — en träff punkt för europeiska företag Två EUROPARTENARIAT-möten organiserades 1995 i Tyskland och i Portugal. Dessa arrangemang syftar till att främja samarbetet och att etablera kontakter mellan företag i områden som är stödberättigade för målen 1, 2, 5b och 6 och företag i andra medlemsstater och i tredje land. Vid EUROPARTENARIATET i Nordrhein-Westfalen (Dortmund, 20- 21 mars 1995) deltog ca 5 000 besökare från 54 länder. 357 tyska företag hade omkring 10 000 affärssamtal med de 2 000 besökande små och medelstora företagen. Av dessa kom 200 från länder som ingår i Obero ende staters samvälde. EUROPARTENARIATET i Portugal (Lissabon, 24-25 november 1995) var också en stor framgång. 406 portugisiska företag sammanträffade med omkring 2 000 små och medelstora företag vid 13 000 kontakttillfäl len. Kommissionen stöder också deltagandet i dessa arrangemang av företag från Öst- och Centraleuropa, Oberoende staters samvälde och Medelhav sområdet. 5. Strukturfonderna och teknisk forskning och utveckling 1995 innebar en fortsättning av den verksamhet som inleddes 1993 med kommissionens meddelande "Sammanhållning och teknisk forsknings- och utvecklingspolitik" '. Detta meddelande tog sig redan * Se Årsrapport 1994. 5 Kommissionens rapport om De små och medelstora företagens roll som dynamisk källa för sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft i Europeiska unionen (SEC(95)2097). «KOM(93)203, 12. 5. 1993. 222 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 1994 uttryck i ett ökat hänsynstagande till social och ekonomisk sammanhållning i det fjärde ramprogrammet för forskning och, när det gäller strukturfonderna, till forskningsaspekter och den tekniska utvecklingen. Stödet från strukturfonderna till forskning och teknisk utveckling har ökat påtagligt i volym (delvis beroende på att budgetanslaget till strukturfonderna nästan fördubblats för perioden 1994-1999), men även procentuellt sett jämfört med föregående period7. Det kan erinras om att dessa åtgärder utgör 5 % av gemenskapsstödet inom mål 1 och 12 °/o inom mål 2. I ESF- förordningen i dess ändrade utformning stadgas vidare att ESF skall stödja utbildningsåtgärder inom forskning, vetenskap och teknik inom ramen för målen 1, 2 och 5b. Under 1995 sattes merparten av programmen inom gemenskapsinitiativen SME och Adapt i gång. Initativet SME gör det möjligt att finansiera åtgärder som främjar ett samarbete på FoU-området mellan småföretagen själva eller mellan dessa och forskningscentra, centra för tekniköverföring, universitet och utbildningscentra. Initiativet Adapt (1,5 miljarder ecu, varav 400 miljoner för mål 1- områden) stöder bland annat samarbete och utbyte mellan företag samt forskning som gäller tekniköverföring till företag och yrkesutbildningsorganisationer. Härtill kommer nyskapande åtgär der enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. Inom ramen för denna inleddes under första halvåret 1995 förslagsinfordringar som gällde utvecklingen av regionala förnyelsestrategier, regionala strate gier för utvecklingen av informationssamhället samt interregionala nät för utvecklingen av särskilda tillämpningar avseende informationssamhället*. Budgeten 1995-1999 för dessa åtgärder uppgår till 20 miljoner ecu för informationssamhället och 15 miljoner ecu för samarbetsåtgärder som främjar nyskapande och tekniköverföring. I enlighet med meddelandet från år 1993 beaktas vidare i det fjärde ramprogrammet för forskning kravet på ekonomisk och social sammanhållning, särskilt inom det tredje delprogrammet (Spridning och utnyttjande av forskningsresultat) och det fjärde (Forskarutbildning och forskares rörlighet). Vad gäller det förstnämnda är nu 18 av totalt 52 innovationscentra i funktion i mål 1-områdena och ett i ett mål 6-område. Merparten av mål 2- och mål 5-områdena täcks av detta nät av innovations centra. Inom ramen för de forskarinriktade åtgärderna ställs talrika möjligheter till förfogande för forskare i de mindre gynnade regionerna, särskilt i mål 1- och mål 6-områden. Stipendier kan ges under ytterligare ett år för att främja forskarnas återgång till sitt ursprungliga laboratorium och finansiering kan ske av forskningsbesök på hög nivå i dessa regioner. Nätverk mellan mindre gynnade regioner och mer utvecklade regioner kan främjas. När det det är fråga om ansökningar om tillträde till större installationer kan valet ske med beaktande av effekten på den vetenskapliga och tekniska potentialen i de mindre gynnade regionerna. Stöd kan ges för att främja ett deltagande från de mindre gynnade regionernas sida i Eurokonferenserna. En utvärdering äger regelbundet rum av de framsteg som görs inom programmet beträffande sammanhållning (en särskild arbetsgrupp med uppgift att svara för sådan uppföljning inrättades 1995). 6. Strukturfonderna och de transeuropeiska näten Strukturfonderna fortsätter att anslå en betydande del av sin budget till finansieringen av de olika transeuropeiska näten9. I och med att det har inrättats en "instrumentpanel" för att följa upp det finansiella stödet från olika gemenskapsorgan och likaså ett flerårigt programplaneringsförfarande för transport-TEN, kommer en bättre samordning och sammanhållning mellan de olika stödformer na att kunna komma till stånd. Vad gäller genomförandet av de transeuropeiska näten präglades 1995 framför allt av antagandet av finansieringsförordningen10. I denna förordning fastställs villko ren och förfarandet vid beviljandet av finansiellt stöd från gemenskapen till projekt av gemensamt intresse inom ramen för de transeuropeiska näten för transporter, telekommunikationer och energi. Enligt förordningen skall en budget på 2,345 miljarder ecu gälla för perioden 1995-1999. ' Se Årsrapport 1994. • Se kapitel I B. 2 Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. * Se Årsrapport 1994. 10 Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 223 Transeuropeiska transportnät Utbyggnaden av de transeuropeiska transportnäten, som delvis skall avhälpa bristen i randområdena på infrastrukturer och förbindelser med de centrala delarna av gemenskapens område, hänger nära samman med den gemensamma transportpolitikenl '. Gemenskapens medverkan på det här området skall ske enligt riktlinjer med syfte att främja förverkligandet av två grundläggande mål, nämligen den inre marknaden och den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Näten skall speciellt förbinda isolerade regioner, öar och randområden med gemenskapens centrala områden. Enligt bestämmelserna i ämnet i fördraget (avdelning XII, artiklarna 129b, 129c och 129c) skall målen, prioriteringarna och de stora handlingslinjerna slås fast i dessa riktlinjer, som också skall definiera projekt av gemensamt intresse. De samlade förslagen har intagits i gemenskapens riktlinjer för utvecklingen av det transeuropeiska transporttnätet, som godkändes vid andrabehandlingen i Euro paparlamentet i december 1995. 1 dessa riktlinjer ses multimodala transporter som en av de lösningar som bör väljas för att stärka miljöskyddet. I riktlinjerna identifieras också följande komponenter i utbyggnaden av de transeuropeiska transportnäten: • Vägnätet (75 000 km), varav 20 000 km skall anläggas eller planeras under de närmaste tio åren. 40 % av arbetena skall verkställas i randområdena. • Järnvägsnätet (73 000 km fram till år 2010), där målet är att undanröja flaskhalsar i de centrala områdena och förbättra kvaliteten på nätet i randområdena (utrustning, elektrifiering, nya anslutningslinjer etc). • Hamnarna. För medlemsstaterna i randområdena är det viktigt att hamnarna fungerar väl, likaså nätet för information och sjötrafikledning. Den framtida förbättringen. av detta nät (förbättrad säkerhet och effektivitet samtidigt som miljön i ekologiskt känsliga områden skyddas) berör direkt länderna i randområdena. • Flygplatsnätet, som framför allt har en roll att spela när det gäller möjligheterna att nå randområ dena, och det stegvisa genomförandet av ett nät för flygtrafikledning. Avsaknaden av ett sådant nät för närvarande är mycket kännbar i vissa randområden. Gemenskapens finansiella medverkan sker med stöd av den finansieringsförordning som nämndes i det föregående. Finansieringen sker i form av samfinansiering av genomför bar hetsstudier, lånega rantier och räntesubventioner, samt, i de fall det är motiverat, direkta investeringsbidrag som kompletterar de medel som medlemsstaterna anslår. Enligt den godkända budgetplanen har 1,8 miljarder ecu anslagits för finansieringen av transportprojekt, särskilt de 14 projekt som identifiera des som prioriterade av Europeiska rådet i Essen12. 1995 beviljades 240 miljoner ecu. I syfte att maximera effekterna av gemenskapsstödet har kommissionen föreslagit ett vägledande flerårspro- gram för perioden 1996-1999. Denna budget för transport-TEN kompletterar stödet från struktur fonderna (särskilt GSR), som finansierar vissa sträckor av transport-TEN (i Spanien, Irland och Italien) och stödet från sammanhållningsfonden, som också finansierar vissa TEN-avsnitt i de. stödberättigade medlemsstaterna. Sammanhållningen av alla dessa insatser sker via samråd och kontakter mellan kommissionens olika enheter. ERUF och sammanhållningsfonden bidrar i hög grad till genomförandet av projekt av gemensamt intresse, bland annat projekt som gäller de transeuropeiska näten. Härigenom kan bristen på infrastrukturer, som är ett av hindren för den fria rörligheten för personer och varor och från gemenskapens utkanter, lindras. ERUF samfinansierar också anslutningssträckor till TEN. Genom sina ansträngningar att stödja projekt som gäller olika transportmedel är dessa två fonder ett av de viktiga instrument som gemenskapen förfogar över när det gäller att bygga ut det transeuropeiska nätet och uppnå målet för detta, nämligen en hållbar rörlighet som är förenlig med gemenskapens miljöpolitik. " Denna politik redovisas i kommissionens meddelande "Den framtida utvecklingen av den gemensamma transport- politiken (KOM(92)595). Till de centrala inslagen hör politiken för de transeuropeiska näten men också behovet av en integrering av miljöskyddet i transporterna. 11 Se Årsrapport 1994. 224 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Transeuropeiska energinät Riktlinjerna för de transeuropeiska näten för gas och elektricitet godkändes av Europaparlamentet vid andrabehandlingen den 26 oktober 1995 då också särskilda åtgärder rörande energi-TEN godkändes. Strukturfonderna medverkar, via GSR/SPD men även Interreg II, i betydande grad till utvecklingen av de transeuropeiska energinäten. Med stöd av delprogrammet Regen inom Interreg beviljade kommissionen 1995 ett betydande bidrag till utvecklingen av gasnäten i Grekland och på den iberiska halvön13. Dessa projekt ingår bland de tio projekt inom energisektorn som fastställdes som prioriterade av Europeiska rådet i Essen i december 1994. Ett grundläggande mål för politiken när det gäller energi-TEN är enligt artikel 129b i fördraget att bidra till ekonomisk och social sammanhållning och särskilt att förbinda randområdena med gemenskapens centrala områden. Som ett led i genomförandet av denna politik beviljade kommissionen 1995 12,2 miljoner ecu för samfinansiering av utredningar rörande energinäten, varav 6,5 miljoner ecu (53 %) för projekt i områden med eftersläpande utveckling. Transeuropeiska telekommunikationsnät På telekommunikationsområdet slutligen antogs riktlinjerna för TEN-RNIS den 19 oktober 1995. I dessa riktlinjer fastställs den allmänna ram som skall gälla för finansieringen av gemenskapsåtgärder avseende RNIS. 7. Strukturfonderna och öppenhet i den offentliga upphandlingen i Respekten för gemenskapens bestämmelser om offentlig upphandling är ett av de krav som uttryckli- ] gen nämns i artikel 7 i den ramförordning som gäller för strukturfonderna. Kommissionen övervakar ! på två olika sätt att gällande regler följs, dels i samband med ansökningar om samfinansiering, dels i ! samband med att den utövar sin kontroll över fonderna och då övervakar att bestämmelserna respekterats. På grund framför allt av principen om partnerskap och programplanering utövas i det förra fallet förhandskontrollen av att bestämmelserna i fördraget och direktiven om offentlig upphandling iakttagits endast när det är fråga om större projekt på mer än 25 miljoner ecu. När programmen genomförs är det via uppföljningskommittéerna som kommissionen kan kontrollera att reglerna om offentlig upphandling har respekterats. På grund av det stora antalet projekt kan kommissionen emellertid inte genomföra en systematisk kontroll. Det ankommer i själva verket i första hand på de ansvariga myndigheterna i medlemsstaterna att i samband med tilldelningen av offentliga kontrakt som gäller programgenomförandet systematiskt kontrollera att reglerna om offentlig upphandling har iakttagits. Vid kontrollbesök14 på platsen hör respekten för bestämmelser na om offentlig upphandling till det som systematiskt kontrolleras. I samband med behandlingen av tvisteärenden som aktualiserats på grund av att bestämmelserna om offentlig upphandling överträtts ingriper kommissionen dessutom i fråga om finansieringarna i de fall samfinansiering från gemen skapens sida är involverad. 1995 ledde några större tvisteärenden till att det kunde konstateras att bidrag från gemenskapen var inblandade. Trots dessa olika informationskällor är osäkerheten fortfarande stor och riskerna för diskriminering betydande. Systemet i sig — samfinansiering av program och inte av projekt — innebär att kontrollen av att den offentliga upphandlingen sker regelmässigt i huvudsak måste utföras av de nationella myndigheter som genomför programmen och svarar för projekturvalet. Kommissionen överväger ändå att vidta åtgärder för att förbättra situationen. Det gäller i första hand att säkerställa att direktiven har införlivats i den nationella lagstiftningen på ett korrekt sätt. En lösning som också bör prövas och diskuteras med medlemsstaterna skulle kunna vara att ett intyg om att reglerna om " Se kapitel I Cl Gemenskapsinitiativ. 14 Se kapitel II B: Kontroller och finansiell förvaltning. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 225 offentlig upphandling respekterats skall utfärdas till den som tilldelar kontrakten, att det inrättas ett organ som skall kontrollera tillämpliga bestämmelser på området och att den enhet som tilldelar kontrakten skall göras ansvarig när det är fråga om gemenskapsfinansiering. En sådan lösning skulle vila på subsidiaritetens och partnerskapets grund. Det är i alla händelser nödvändigt att gå vidare i utvecklingen av kontrollsystemet, så att ökad kunskap kan nås om Kur den offentliga upphandling som finansieras går till, och så att kontrollen kan bli mera preventiv och mindre repressiv. 8. Strukturfonderna och konkurrenspolitiken Kommissionen utövar med stöd av artiklarna 92 och 93 i fördraget kontroll över statliga företagsstöd i den mån dessa snedvrider konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna. I de kriterier som kommissionen använder sig av vid sin bedömning av stöden tillmäts den ekonomiska och sociala sammanhållningen stor betydelse, vilket också bekräftas av de texter med allmän räckvidd som antogs 1995. I riktlinjerna för sysselsättningsstöd15 erinras sålunda om att dessa stöd kan få en positiv förhandsbedömning om de syftar till att skapa nya arbetstillfällen i en mindre gynnad region. Vidare stadgas i gemenskapsramen för statliga stöd till forskning och utveckling16 att vissa tillägg skall ske när stödprojekten genomförs i stödområden. Men det är också viktigt att kommissionen ser till att dess strukturpolitik ligger i linje med konkurrenspolitiken, eftersom företagsstödet utgör en betydande del av strukturåtgärderna. För att säkerställa denna samstämmig het granskar kommissionen de stödåtgärder som ingår i programplaneringsdokumenten och kontrol lerar särskilt att de nationella motsvarigheterna till gemenskapens finansiering ryms inom de system som godkänts av kommissionen i enlighet med artiklarna 92 och 93 i fördraget. De åtgärder för ökad samstämmighet mellan konkurrenspolitiken och strukturpolitiken som inleddes 199417 fortsatte under 1995. För det första kunde översynen av kartorna över områden som är berättigade till regionalt stöd på det nationella planet i Spanien och Belgien slutföras. Förutom att dessa kartor respekterar tidsplanen för programplaneringen för de olika målen för strukturfonderna, ger de bättre samstämmighet mellan å ena sidan de områden som mottar nationella stöd, å andra sidan de områden som kan komma i fråga för stöd från strukturfonderna. För det andra inlämnade de tre nya medlemsstaterna Österrike, Finland och Sverige sina förteckningar över de system som omfattas av samfinansiering från gemenskapens sida till kommissionen. En del av systemen har accepterats som de är, eftersom de godkändes 1994 inom ramen för avtalet om Europeiska ekono miska samarbetsområdet. Andra, som hade införts innan EES-avtalet trädde i kraft, har ändrats i enlighet med gemenskapens konkurrensregler. Kartorna över regionala stöd i de nya medlemsstater na kunde sålunda även de godkännas 1995. Det förhållandet att det kvarstår några områden som är stödberättigade enligt mål 1, 2, 5b och 6 men inte tagits med av en medlemsstat på dess karta över regionala stöd utesluter inte samfinansiering av företagsstöd från strukturfondernas sida. De stödsy stem som godkänns i dessa stödberättigade områden bör då vara förenliga med bestämmelserna om stöd till små och medelstora företag och till de riktigt små företagen eller också ingå i horisontella system för miljöstöd eller stöd till forskning och utveckling. Den ökade samordningen av beslutsför farandet när det gäller å ena sidan strukturfondsstöd, å andra sidan statliga stöd fortsätter att vara fruktbärande i den mån det leder till ett snabbare beslutsfattande när det gäller att bevilja stöd från strukturfonderna. 15 EGT nr C 334, 12. 12. 1995. '«EGT nr C 45, 17. 2. 1996. " Se Årsrapport 1994. 2 26 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 9. Strukturpolitik och allmän utbildning och yrkesutbildning 1995 var det första året för gemenskapens nya generation av åtgärdsprogram inom allmän utbildning och yrkesutbildning. Dessa nya åtgärdsprogram, nämligen Socrates18 och Leonardo da Vinci19, antogs av rådet på grundval av artiklarna 126 och 127 i Fördraget om Europeiska unionen. Båda programmen kräver ett sammanhängande eller komplementerande genomförande med andra gemen skapsinitiativ och gemenskapsprogram. Dessutom fastställs det i artikel 8 i rådets beslut om upprät tande av programmet Leonardo da Vinci att "inom ramen för sitt ansvar för att genomföra gemenskapens stödramar skall medlemsstaterna fritt kunna fastställa sammanhang mellan'detta program och strukturfonderna". Betoningen på sammanhang och komplementaritet är självklar mot bakgrund av utvecklingen efter Europeiska rådets möte i Essen som satte allmän utbildning och yrkesutbildning överst på den politiska dagordningen som nyckelfaktorer för sysselsättning och konkurrenskraft. Resultaten av innovativa utbildnings- och yrkesutbildningsprojekt måste få inflytande på strukturfondernas all männa finansieringspolitik. Praktiska åtgärder har vidtagits för att säkerställa komplementaritet mellan gemenskapsinitiativen Adapt och Employment och Leonardo da Vinci-programmet. De tjänstegrenar inom kommissionen som är ansvariga för dessa program utarbetade i mars 1995 ett ramdokument om komplementaritet som beskrev ramarna för de åtgärder som skall vidtas. Syftet med åtgärderna var dels att undvika dubbelfinansiering och dels att dra nytta av komplementerande genomförande av båda dessa program. " Europaparlamentets och rådets beslut 819/95/EG av den 14 mars 1995 om upprättande av gemenskapens åtgärdsprogram "Socrates". •• Rådets beslut 94/819/EG av den 6 december 1994 om upprättande av ett åtgärdsprogram för genomförandet av en yrkesutbildningspolitik för Europeiska gemenskapen. Sjunde årsrapporten — Strukturfondens 1995 227 KAPITEL III INTERINSTITUTIONELL DIALOG, REGIONALT PARTNERSKAP DIALOGEN MED EKONOMISKA OCH SOCIALA PARTNER INFORMATION OCH KOMMUNIKATION Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 A. INTERINSTITUTIONELL DIALOG 229 Genomförandet av strukturfonderna ger upphov till en ständig och mycket skiftande dialog mellan kommissionen och övriga gemenskapsinstitutioner. Och denna dialog växer i omfattning, både vad gäller antalet inbegripna parter och de frågor som behandlas. Diskussionsformerna har stor spänn vidd och omfattar allt från rent informationsutbyte — som nu äger rum systematiskt mellan kommissionen och framför allt Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Region kommittén — till antagandet av officiella skrivelser till andra institutioner i form av, från kommis sionen, meddelanden och, från de andra institutionerna, yttranden och resolutioner. Dialogen sker främst genom sammanträffanden i formella (t. ex. Europaparlamentets sammanträden eller utskotts sammanträden, ministermöten etc), eller informella (seminarier och gemensamma arbetsgrupper) sammanhang samt på politisk eller teknisk nivå (mellan organisatoriska enheter och inom de olika kommittéerna för strukturfonderna). De frågor som tas upp via denna mångfald av kontakter sträcker sig självfallet över ett mycket vitt fält. Här ingick 1995 naturligtvis det som var de stora frågorna under året för strukturfonderna och för den ekonomiska och sociala sammanhållningen, nämligen antagandet av programmen i de nya medlemsstaterna och det nya gemenskapsinitiativet Peace för försoning och fred på Nordirland, förberedelsen av kommissionens beslut om fördelning av anslagsreserven för gemenskapsinitiativen och samrådet i anslutning härtill, arbetet med att förbereda den andra programfasen för mål 2 under perioden 1997-1999 och synpunkterna på den Femte rapporten om den socioekonomiska utvecklin gen i regionerna (som antogs 1994). Frågorna gällde också genomförandet av strukturfonderna, t. ex. deras effektivitet och utvärderingen av dem, framstegen i det praktiska och finansiella genomföran det av åtgärdsprogrammen och de regionala myndigheternas och de ekonomiska och sociala parter nas medverkan. Men diskussionerna gällde också frågor i kringmiljön för strukturfonderna, t. ex. sambandet med utvecklingen av en fysisk planering på europeisk nivå och strukturfondernas bidrag \ till främjandet av nya arbetstillfällen. 1. Dialogen med Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén 1. 1. Europaparlamentet Under 1995 pågick en kontinuerlig och givande dialog mellan kommissionen och Europaparlamen tet. Inledningsvis bör erinras om att alla programplaneringsdokument som gäller strukturåtgärder överlämnas till parlamentet i enlighet med den " uppförandekod" som undertecknades av kommissio nen och Europaparlamentet i juli 1993. Dialogen mellan kommissionen och Europaparlamentet sker framför allt genom de resolutioner och yttranden om strukturpolitiken som parlamentet antar på initiativ av parlamentets fackutskott och genom att representanter för kommissionen regelbundet närvarar vid utskottssammanträdena. På det regionalpolitiska området yttrade sig parlamentet 1995 om flera insatser från strukturfonder na: stödet till Portugal för ett särskilt program för moderniseringen av landets textil- och bekläd nadsindustri •, det särskilda programmet för stöd till freds- och försoningssträvandena på Nordirland (initiativet Peace)2, kommissionens förslag om att undantagsvis bevilja gemenskapsstöd till återupp byggnaden av områden som drabbats av cyklonen över Madeira i oktober 1994 och förslaget till beslut om nedsatta tullavgifter på rom framställt enligt traditionella metoder i de franska utomeuro peiska departementen. Parlamentet yttrade sig också över Femte rapporten om den socioekonomiska situationen och utvecklingen i gemenskapens regioner. Parlamentet konstaterar i sitt yttrande att de ekonomiska och ' Detta program antogs ursprungligen 1993 som gemenskapsinitiativet Textil-Portugal, men överfördes sedan till rubrik 3 i budgetplanen (se Årsrapport 1994 och kapitel I B. l Gemenskapsinitiativ. 2 Se kapitel I B. l Gemenskapsinitiativ. 210. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 sociala skillnaderna fortfarande, trots att situationen generellt sett förbättrats i regionerna, är stora och anser att en prövning bör ske av vilka faktorer som inverkar negativt och bidrar till att öka orättvisorna. Parlamentet kräver också en utvärdering av strukturåtgärderna och det finansiella stödet och förstärkta kontrollåtgärder och påföljder i de fall stödet utnyttjats felaktigt. Parlamentet begär också en utredning av kriterierna för stödberättigande från strukturfonderna i syfte att säkerställa ökad effektivitet och av effekterna av EU:s framtida utvidgning. Parlamentet antog vidare en resolution med anledning av meddelandet "Europa 2000+ " och kräver i den bland annat att 1996 års regeringskonferens skall ta initiativ till att nödvändiga bestämmelser för att genomföra en fysisk planering på europeisk nivå införs i Fördraget om Europeiska unionen. Dessa bestämmelser bör särskilt innefatta antagandet av gemensamma riktlinjer som garanterar sammanhållning och komplementaritet mellan olika delar av gemenskapspolitiken, en förstärkning av politiken för de transeuropeiska näten och ett regelverk som underlättar gränsöverskridande och interregionalt samarbete. Kommissionen ställde sig under året sig till fullt förfogande när det gällde att inför utskottet för regionalpolitik redogöra för genomförandet av strukturpolitiken. Efter att först ha redogjort för det regionalpolitiska arbetsprogrammet för 1995 informerade sålunda kommissionsledamoten M. Wulf- Mathies, som inom kommissionen ansvarar för frågor om regionalpolitik och sammanhållning, parlamentets ledamöter om resultatet av det informella ministermötet i Strasbourg den 30-31 mars 19953 och om kommissionens förslag till beslut om fördelningen av anslagsreserven för gemenskaps initiativ4. Hon redogjorde också för det gränsöverskridande samarbetet och för länken mellan ; ekonomisk och social sammanhållning och den ekonomiska och monetära unionen. I sistnämnda ! fråga uttalade sig också kommissionsledamoten Y. -T. de Silguy, som inom kommissionen ansvarar i för ekonomiska och monetära frågor. Före årets utgång presenterade Wulf-Mathies vidare kommis- j sionens arbetsprogram för år 1996, riktlinjerna för stödet i mål 2-områdena för perioden 1997-1999 ! samt meddelandet "Sammanhållningspolitik och miljö"s. Generaldirektören för regionalpolititik och ; sammanhållning redogjorde för verksamheten inom finansieringsorganet för sammanhållning — föregångaren till sammanhållningsfonden — under åren 1993-1994 och presenterade innehållet i meddelandet om de nya regionala programmen för strukturfondernas mål 1 och mål 2. Vad särskilt gäller ESF fortsatte den arbetsgrupp som inrättades i slutet av 1994 mellan Europaparla mentets utskott för socialfrågor och ESF sin verksamhet under hela 1995. Detta flexibla organ, som består av å ena sidan fem ledamöter från utskottet för socialfrågor, å andra sidan direktören för ESF och fondens enhetschefer, sammanträdde i medeltal en gång per månad under 1995. De frågor som diskuterades var av övergripande natur såsom budgetgenomförandet, genomförandet av åtgärdspro grammen, utvärderingen och gemenskapsinitiativen, men också mer specifika frågor som till exempel nyskapande åtgärder enligt artikel 6 i ESF-förordningen, informationssamhället, revisionsrättens rapport, m. m. Arbetsgruppen besökte också Italien för att skaffa sig en direkt uppfattning om åtgärder som samfinansieras där av ESF. Vad beträffar frågor om jordbruk och landsbygdsutveckling ägde ett åsiktsutbyte rum i samband med utarbetandet av yttrandet över Femte årsrapporten för strukturfonderna (1993). Diskussionen gällde genomförandet inom de olika berörda målen (1, 5a, 5b) och inom gemenskapsinitiativet Leader av en politik för landsbygdsutveckling i Europeiska unionen. Svårigheterna att upprätthålla sysselsättningen på landsbygden och att diversifiera näringsverksamheten både inom jordbruket och inom sektorer utanför jordbruket samt behovet av hänsyn till naturvård och miljöskydd påtalades, liksom problem av mera administrativ karaktär såsom betalningssystemet och de ekonomiska och sociala parternas medverkan. Yttranden avgavs också om avgränsningen i de tre nya medlemsstater na av mindre gynnade bergsområden och jordbruksområden enligt bestämmelserna i rådets direktiv 75/268/EEG av den 28 april 1975 om jordbruket i bergsområden och vissa mindre gynnade områden. Vad gäller gemenskapsinitiativen yttrade sig parlamentet över genomförandet i de tre nya ' Se kapitel III A. 3 Informella möten mellan ministrarna för regionalpolitik och fysisk planering. 4 Se kapitel I B. 1 Gemenskapsinitiativ. 5 Se kapitlel LA. 1. 2. En större integration av miljöfråger. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 231 medlemsstaterna, om anslagsfördelningen mellan initiativen och om fördelningen av anslagsreserven för de tolv gamla medlemsstaterna. Dialogen mellan kommissionen och parlamentets fiskeriutskott pågår också kontinuerligt. Efter att ha begärt socioekonomiska åtgärder till förmån för yrkesfiskare hälsade Europaparlamentet med stor tillfredsställelse att åtgärder hade antagits under året6. Kommissionsledamoten E. Bonino, som inom kommissionen ansvarar för fiskerifrågor, redovisade kommissionens ståndpunkt i frågan vid parlamentets plenarsammanträde i september 1995. Dialogen mellan kommissionen och parlamentets fiskeriutskott berikades under 1995 ytterligare genom ämnesinriktade diskussionsseminarier,'bland annat om strukturpolitiken till stöd för sektorn (San José de Compostela, 2-3 oktober 1995). 1. 2. Ekonomiska och sociala kommittén Kommissionen följer uppmärksamt arbetet inom Ekonomiska och sociala kommittén och deltar på alla nivåer, såväl politiska som tekniska, i kommitténs arbete. Under 1995 fortsatte kommissionen sina kontakter och studerade noga alla kommitténs yttranden. På det regionalpolitiska området blev tre rapporter från kommissionen föremål för yttranden från kommittén. Det gällde Femte årsrappor ten om genomförandet av reformen av strukturfonderna (1993), Femte rapporten om den socioeko nomiska situationen i regionerna samt Årsrapporten för finansieringsorganet för sammanhållning | (1993-1994). Kommissionen har tagit del av kommitténs kommentarer och förslag i yttrandena och i framfört sina synpunkter till kommittén. Kommittén antog också ett yttrande om initiativet Peace. | I sina initiativyttranden har kommittén valt att uppmärksamma "den framtida sammanhållningen" för den händelse en ny utvidgning kommer att ske. Vad gäller de lokala utvecklingsinitiativen erinrar kommittén om fördelarna med lokal utveckling från ekonomisk, fysisk och social synpunkt. I fråga om den fysiska planeringen uttalar sig kommittén om framtidsstudien "Europa 2000 + " och i detta sammanhang även om "Fysisk planering och interregional samarbete i Medelhavsområdet" utifrån perspektivet ökad ekonomisk och social sammanhållning. Kommittén ansluter sig i stor utsträckning till de synpunkter som framförs av kommissionen i meddelandet "Europa 2000 +". Kommittén understryker även den stora betydelsen av att det utvecklas en gemenskapssyn i fråga om den fysiska planeringen. Från denna synpunkt stödjer kommittén mycket bestämt en utveckling av det transna- tionella samarbetet inom ramen för översynen av initiativet Interreg II7, liksom ansträngningarna inom kommittén för fysisk utveckling att utarbeta ett program för utveckling av gemenskapens område (SDEC). Ekonomiska och sociala kommittén uttalar sig slutligen för att den fysiska planeringspolitiken skall skrivas in i Fördraget om Europeiska unionen. Parallellt härmed har, vad beträffar ESF, dialogen fortsatt under 1995, och representanter för kommissionen har bland annat deltagit i kommitténs arbete rörande arbetsmarknadsfrågor och genomförandet av strukturfonderna. Detsamma gäller fiskeriområdet, där kommittén dessutom avgett två enhälliga yttranden i vilka den ställer sig positiv till två ändringar* i FFU-förordningen FFU (ändring av måttenheten för bruttotonnage och socioekonomiska åtgärder för yrkesfiskare). 2. Regionkommittén Under 1995 fastställde kommissionen formerna för en fördjupad dialog med Regionkommittén genom att föreslå ett mycket brett upplagt samarbete på grundval av ett årligt samrådsprogram som går utöver de fem områden som förutsetts i fördraget och omfattar inte endast lagstiftningsförslag utan också samråd i det beredningsskede som föregår förslagen. I ett anförande inför plenarsamman trädet i september 1995 redogjorde M. Wulf-Mathies för sin syn på informationssamhället som * Se kapitel I A. 5. 2 Mål 5a Fiskeri. 7 Se kapitel I B. l Gemenskapsinitiativ. • Se kapitel I A. 5. 2 Mål 5a Fiskeri. 232 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 medel att stärka sammanhållningen i gemenskapen och underströk den roll medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna bör spela för att säkerställa att alla regioner blir delaktiga i informationssamhället på ett rättvist sätt. Kommittén tog ställning till ett antal aktuella frågor som direkt eller indirekt rör regionalpolitiken och sammanhållningspolitiken. Kommittén yttrade sig bland annat på eget initiativ om gemenskaps initiativet Peace, om stadsutvecklingen, om nyskapande åtgärder enligt artikel 10 i ERUF-förordnin- gen och om årsrapporten för sammanhållningsfonden (1994). I ett initiativyttrande om de regionala och lokala myndigheternas roll inom ramen för strukturfondernas partnerskapsprincip föreslår kommittén, samtidigt som den konstaterar att framsteg gjorts i tillämpningen av principen, att de territoriella myndigheterna skall anknytas närmare till genomförandet av strukturåtgärderna. Kom mittén föreslår att artikel 4 i strukturfondförordningen ändras så att också regionala och lokala myndigheter formellt omfattas av partnerskapet*. Regionkommittén avgav också ett utförligt yttrande över kommissionens meddelande "Europa 2000 + ". Kommittén ställer sig mycket positiv till meddelandet och delar de viktigaste slutsatserna i det. Kommittén uttalar sig bland annat till förmån för en fysisk planering på gemenskapsnivå, vars första konkreta uttryck bör vara utarbetandet av SDEC. Den bekräftar det förslag som redan framförts i kommitténs yttrande över översynen av Fördraget om Europeiska unionen, nämligen att den fysiska planeringen, liksom det interregionala, gränsöverskridande och transnationella samarbe tet, bör skrivas in i fördraget. Två yttranden slutligen berörde direkt landsbygden. Det ena gällde utvecklingen av landsbygdsturism och "föreslår en bättre sammanhållning av gemenskapens åtgärder och en harmonisering av den nationella politiken för utvecklingen av landsbygdsturism". Det andra gällde Europaöverenskommel sen om bergsregioner som utarbetats av Kongressen för lokala och regionala myndigheter i Europa (Europarådet). Kommittén föreslår i detta yttrande att Europeiska unionen och dess medlemsstater 1 skall ansluta sig till överenskommelsen. Landsbygdsproblematiken togs också upp i andra yttranden, bland annat i ett över meddelandet "Europa 2000 + " och ett annat om "Åtgärder för att motverka de socioekonomiska och miljömässiga följderna av torkan i Sydeuropa". 3. Informella möten mellan ministrarna för regionalpolitik och fysisk planering Ministrarna för regionalpolitik och fysisk planering höll under året två informella möten, det ena i Strasbourg den 30-31 mars 1995 under franskt ordförandeskap, det andra i Madrid 30 november — 1 december 1995 under spanskt ordförandeskap. Vad först gäller regionalpolitiken sammanfattade mötet i Strasbourg läget när det gäller genomför andet av de regionalpolitiska åtgärderna för perioden 1994-1999. Ministrarna gjorde en bedömning, av resultatet av arbetet 1994 med att fastställa programmen inom målen 1, 2 och 5b och uttalade sig om de nödvändiga förutsättningarna för att stödet från strukturfonderna skall bli framgångsrikt under de påföljande åren. Flera punkter underströks om vilka enighet rådde. Främjandet av varaktig sysselsättning skall prioriteras, och i denna prioritering måste alla parter och alla berörda sektorer mobiliseras. Generellt sett måste stödet koncentreras till vissa viktigare prioriteringar som till fullo beaktar unionens politiska riktlinjer. Det är slutligen absolut nödvändigt att se till att strukturfond- medlen utnyttjas effektivt, vare sig det skall ske genom en mer ingående övervakning, fristående utvärderingar som är så heltäckande som möjligt eller förstärkning av den finansiella kontrollen. Ökad effektivitet för fonderna är en gemensam uppgift för medlemsstaterna och kommissionen. Ministrarna enades i Strasbourg om tid och plats för en diskussion om hur strukturfonderna kan få ännu större effekter på sysselsättningen. Fortsatta diskussioner kommer också att äga rum om hur partnerskapet kan fungera bättre och berikas bland annat i syfte att ytterligare stärka prioriteringen av sysselsättningen. ' Se kapitel III B Regionalt partnerskap. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 233 Vid mötet i Madrid den 30 november och 1 december 1995 diskuterade ministrarna förberedelserna av de nya programmen inom mål 2 för perioden 1997-1999'°. En överväldigande majoritet bland ministrarna var positivt inställd till ett fortsatt angreppssätt i linje med det som gäller för den första etappen 1994-1996. De slog emellertid fast att ansträngningar borde göras för att förhöja effektivite ten i strukturfonderna genom att koncentrera resurserna till de områden som har störst behov av dem. Ministrarna och kommissionen enades också om att de åtgärder som samfinansieras av strukturfonderna bör bidra i betydande mån till att skapa arbetstillfällen i mål 2-områdena. De ansåg att de nya programmen inom mål 2 bör gälla forskning/utveckling, miljöskydd och främjande av lika möjligheter med beaktande av den individuella situationen i varje region och av dess speciella behov. Vad så gäller den fysiska planeringen fördjupades under mötena de diskussioner som tidigare ägt rum11. Diskussionerna koncentrerades kring tre viktiga, sinsemellan förbundna frågor: utarbetandet av SDEC, igångsättningen av projekt för transnationellt samarbete inom fysisk planering samt frågan om den räckvidd som en strategi för fysisk planering på gemenskapsnivå lämpligen bör ges. Vid mötet i Strasbourg presenterades "trendscenarios" över det europeiska territoriet, dvs. en framåtblickande vision i kartografisk form av hur detta område kommer att utvecklas om de politiska förutsättningarna förblir oförändrade. Denna övning utgjorde en första etapp i en utökad förståelse för de särdrag som olika delar av gemenskapens område har. Diskussionerna i frågan fördjupades ytterligare i Madrid. De första inslagen i de politiska lösningar som föreslagits av ! medlemsstaterna presenterades vid mötet som upptakt till den praktiska tillämpningen på det egna I området av de principer som uttalats vid mötet i Leipzig ett år tidigare. Ministrarna kom också ! överens om att under 1997 behandla ett första officiellt SDEC-projekt. | I fråga om transnationellt samarbete om fysisk planering underströk ministrarna vid de två mötena i den stora vikt de fäster vid det nya gemenskapsinitiativet Interreg II12. Kommissionsledamoten M. | Wulf-Mathies presenterade slutligen två diskussionspapper om en framtida fysisk planering på i gemenskapsnivå, det ena om de politiska och institutionella förutsättningarna för en fysisk planering av det europeiska området, det andra om den europeiska dimensionen av den fysiska planeringen. 4. Yttranden från kommittéerna Verksamheten inom de fem kommittéer som biträder kommissionen vid genomförandet av struktur fonderna13 ökade i omfattning under 1995 och gällde i huvudsak två frågor, antagandet av program men i de tre nya medlemsstaterna och genomförandet av strukturfonderna. Rådgivande kommittén för utveckling och omvandling av regioner sammanträffade tre gånger, blev föremål för skriftligt samrådsförfarande två gånger och avgav sammanlagt sexton yttranden, varav tre via det skriftliga förfarandet. Yttrandena, som alla var enhälliga och tillstyrkande, gällde programmen för de nya medlemstaterna, först förteckningen över stödberättigade områden för mål 2, därefter de egentliga samlade programplaneringsdokumenten för målen 1, 2 och 6. Vad gäller genomförandet av strukturfonderna informerades kommittén av kommissionen om riktlinjerna för igångsättningen av åtgärder enligt artikel 10 i ERUF-förordningenM. Härefter utarbetades och utdelades till kommitténs ledamöter en Vägledning för nyskapande åtgärder. Vidare diskuterades utvecklingen av en fysisk planering på EU-nivå, bland annat med ledning av de impulser som de " Enligt artikel 9 i ramförordningen för strukturfonderna skall programarbete för mål 2 ske i två successiva etapper om tre år vardera (1994-1006 och 1997-1999). Vid utgången av den första etappen skall kommissionen, i nära samråd med medlemsstaterna, lägga fram förslag till ändring av de stödberättigade områdena. " Här hänvisas särskilt till mötena i Korfu och Leipzig (1994), som omnämnts i Sjätte årsrapporten (1994). ,J Se kapitel I B. l Ge Gemenskapsinitiativ. 11 Enligt artikel 17 i rådets ramförordning om strukturfonderna (förordning (EEG) nr 2052/88 i dess ändrade lydelse). " Se kapitel I B. 2 Nyskapande åtygärder och tekniskt bistånd. 234 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 informella mötena mellan de ansvariga ministrarna på området13 gett. Ett givande åsiktsutbyte ägde också rum kring olika aspekter på genomförandet av principerna och programmen, såsom utvärde ringen av de regionalpolitiska åtgärderna, kontrollen av additionalitetsprincipen, kommissionens interna rutiner för godkännande av programmen, de finansiella oriktigheter som konstaterats i förvaltningen av strukturfonderna och genomförandet av bestämmelserna om information och offentlighet. Genom dessa diskussioner har det varit möjligt för kommissionen och medlemsstaterna att informera om sina mål och om de utmaningar som var och en har att möta, vilket gör det lättare att identifiera de punkter som måste förbättras för att stödet, särskilt stödet från ERUF, skall kunna genomföras effektivt. Även ESF-kommittén var mycket aktiv under 1995. Sedan mandattiden för tre av ledamöterna löpt ut förnyades kommitténs sammansättning genom ett beslut av rådet i oktober 1995. Kommittén höll fem sammanträden och avgav i samband härmed, i enlighet med gällande bestämmelser, yttranden över kommissionens förslag till beslut om GSR/SPD. I huvudsak gällde dessa de nya medlemsstater na. Som rådgivande kommitté för frågor om omvandling och utveckling av regionerna behandlade ESF-kommmittén vidare inom ramen för partnerskapet övergripande frågor med anknytning till genomförandet av strukturfonderna, såsom budgetgenomförandet, oriktigheter som anmälts av medlemsstaterna och identifieringen av de slutliga stödmottagarna. De mera framåtblickande diskus sionerna gällde bland annat gemenskapsinitiativet Peace, framstegen i genomförandet av gemen skapsinitiativen, riktlinjerna för sysselsättningsstödet, inriktningen av genomförandet av åtgärderna inom den sociala dialogen och nyskapande åtgärder enligt artikel 6 i ESF-förordningen. Sedan nya impulser getts arbetet ägnade sig kommittén också åt att fastställa ett arbetsprogram för 1996. 1 syfte I att främja ett mer aktivt deltagande från kommittéledamöternas sida diskuterades också frågan om i att tillsätta en särskild arbetsgrupp som skall bidra till det arbete som kommer att aktualiseras med j anledning av slutsatserna från Europeiska rådet i Essen och åtgärdsplanerna på sysselsättningsområ- | det. | Även förvaltningskommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling (STAR-kommittén) ; sammanträde ofta 1995, nämligen 11 gånger. Sammanlagt 180 tillstyrkande yttranden avgavs över ! åtgärder som förelades kommittén. Kommittén knöts nära till arbetet med den nya fasen av mål 5b. Information om framstegen i fråga om SPD för mål 5b togs sålunda upp som punkt på dagordningen för varje sammanträde. Vidare avgav kommittén enhälliga, tillstyrkande yttranden över alla de SPD inom mål 5b som lades fram 1995 och över förslagen till beslut om att godkänna dessa. Kommitténs yttrande begärdes också i en rad andra frågor, dels om åtgärder inom mål 5a (bland annat de nya programmen för förädling och avsättning av jordbruksprodukter), dels'om kompletteringsåtgärder inom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (särskilt åtgärder på jordbruksmiljöområ det). Ständiga förvaltningskommittén för fiskeristrukturer sammanträdde sex gånger under 1995, och alla strukturåtgärder som gällde sektorn förelades kommittén. Sammanlagt avgav kommittén sex till styrkande yttranden, varav fem var enhälliga och gällde SPD för mål 5a- Fiskeri och mål 6 i de nya medlemsstaterna, och ett gällde den nya förordningen om regler för utbetalning av stöd från FFU1 *. Förvaltningskommittén för gemenskapsinitiativ slutligen sammanträdde i slutet av 1995 för en första diskussion om fördelningen av anslagsreserven för gemenskapsinitiativen och om de ändrade riktlin jerna för de fyra initiativen Interreg II, Urban, Emploi och Adapt. Avsikten var att ha en orienterande diskussion innan Europaparlamentet skulle avge sitt yttrande i början av 1996 och kommittén sedan antog sitt formella yttrande. Kommissionen fick vid detta sammanträde tillfälle att redogöra för de prioriteringar som varit styrande för förslaget till fördelning av anslagsreserven", och medlemsstaternas delegationer hade möjlighet att ge uttryck för sina synpunkter, vilka kommis sionen förband sig att beakta så långt möjligt. Kommissionen informerade vid detta sammanträde också medlemsstaterna om riktlinjerna för samfinansiering av de nationella näten inom ramen för Leader II. " Se punkt 3 ovan. '«Kommissionens förordning (EG) nr 1796/95 av den 25 juli 1995, EGT nr L 174, 26. 7. 1995. 17 Se kapitel I B. l Gemenskapsinitiativ. Sjunde årsrapporten—Strukturfonderna 1995 235 B. REGIONALT PARTNERSKAP 1. Översikt I och med att programverksamheten kom i gång effektivt 1995 gick övervakningen av stödet genom partnerskapet på regional nivå in i ett aktivt skede (inom ramen för mål 5b till exempel kan nämnas att det ägde rum 86 sammanträden med regionala övervakningskommittéer). Det har därför ansetts lämpligt att i denna rapport redovisa hur partnerskapet och programövervakningen har lagts upp på regional nivå. Uppgifterna i föregående årsrapport om arbetet med att ta fram de nya programmen illustrerar mångfalden administrativa strukturer i EU:s regioner och medlemsstater och deras olika sätt att fungera. Ett effektivt fungerande regionalt partnerskap när det gäller stödet från strukturfon derna är naturligtvis beroende av denna institutionella och politiska mångfald. De uppgifter som för närvarande föreligger om inrättandet av förvaltnings- och övervakningsorgan bekräftar först och främst ett brett deltagande från de regionala myndigheternas sida. Detta innebär en förbättring jämfört med föregående programperiod. Situationen skiljer sig mera åt vad gäller övriga regionala och lokala partner, särskilt lokala, allt efter institutionell och finansiell kompetens. I några fall består dock de organ som medverkar i övervakningen av åtgärderna av lokala myndigheter eller av representanter för sådana myndigheter. Miljömyndigheternas medverkan Alltsedan strukturfondförordningen ändrades 1993 föreligger skyldighet att knyta miljömyndig heterna till förberedelserna och genomförandet av programmen. Deras roll är särskilt viktig när det gäller att säkerställa att gemenskapens bestämmelser på miljöområdet iakttas. Av programpla neringsdokumenten skall framgå de åtgärder som vidtagits för att genomföra denna anknytning. Även i kommissionens meddelande "Sammanhållningspolitik och miljö" 1 understryks miljömyn digheternas betydelse vid genomförandet av strukturåtgärderna. Av bestämmelserna i förordning arna följer bland annat att miljöorganen skall ingå i övervakningskommittéerna för de olika programmen, särskilt när programmen omfattar åtgärder som påverkar miljön. När det gäller genomförandet av strukturstödet är övervakningskommittéerna den viktigaste formen för utövandet av partnerskapet, vare sig det är fråga om nationell, regional eller kanske tvärregional nivå. Sättet att arbeta i dessa kommittéer, som sammanträder minst två gånger per år för varje stödform (GSR, åtgärdsprogram, globalt stöd etc), är i regel tillfredsställande och ger olika regionala och lokala partner full möjlighet att knytas till arbetet. Det skall emellertid erkännas att det regelverk inom vilket partnerskapet utövas innebär att procedurerna på nationell nivå och på gemenskapsnivå (olika samrådsnivåer, tidsfrister, mångfalden stödområden etc. ) är ganska kompli cerade. Denna komplexitet kan i vissa fall avskräcka en del berörda parter från att medverka fullt ut och aktivt. Enligt kommissionens mening kan vissa förenklingar införas när det gäller förvaltningen av strukturfonderna. Samtidigt innebär kravet på god förvaltning av strukturfondernas medel att det måste finnas rutiner som garanterar att resurserna används effektivt och att kontroller sker. En betydande del av arbetet i dessa kommittéer ägnas normalt åt finansiell övervakning och åt genomfö rande av stödet. Det finns anledning att förstärka de mer övergripande analyserna av de strategier som tillämpas, liksom analysen av resultatet och effekterna av åtgärderna. Eftersom kommittéernas uppdrag i hög grad är åtgärdsinriktat är deras arbete inte alltid organiserat så att de lätt kan stödja mål, eller i förekommande fall förslag till ändrade mål, som under programmens gång beslutas av gemenskapens institutioner (till exempel meddelandena om sysselsättning, miljö, lika möjligheter m. m. ). Den enkätundersökning om det regionala partnerskapet som utförts av Regionkommittén2 och dess yttrande i frågan bekräftar i stora delar denna analys. Kommittén konstaterar särskilt att "med få Se kapitel I A. 1. 2 Förstärkt integrering av miljöhänsyn. Initiativyttrande nr 234/95 av den 20 juli 1995: "De regionala och lokala myndigheternas roll inom ramen för strukturfondernas partnerskapsprincip". 2 36 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 undantag är de lokala och regionala myndigheterna i dag mer involverade än de var under föregåen de programperiod" (punkt 17). Kommittén understryker att partnerskapet förutsätter en "politisk vilja" och redovisar "fördelarna med*att parterna nära involveras i arbetet" (punkt 36). Kommittén anser emellertid att det är nödvändigt att "förenkla hela regelverket för strukturfonderna" (punkt 23). Bland de förslag som framförs av Regionkommittén bör några särskilt framhållas: • Programplaneringsdokumenten bör undertecknas gemensamt av berörda parter (staten, regionen, kommissionen). Denna rutin tillämpades tidigare i samband med de integrerade programmen i Medelhavsområdet och är av uppenbart stort politiskt intresse, samtidigt som den skulle vara relativt betungande att genomföra. • Åtgärder bör vidtas för att minska "bristen på tydlighet i förordningarna vad gäller partnerska- pets uppgifter". Detta intressanta förslag går kanske inte att tillämpa omedelbart, men kommis sionen medger att det är välgrundat. Oklara formuleringar i förordningarna när det gäller ansvarsfördelningen vid genomförandet av stödet riskerar i vissa fall att negativt påverka både tydlighet och insyn och ett tillfredsställande genomförande av åtgärderna på fältet. • Lokala och regionala myndigheter bör formellt läggas till i artikel 4 i förordning (EEG) 2052/88 i dess ändrade lydelse, "för dessa har demokratisk legitimitet att representera regionala och lokala behov och prioriteringar". Artikel 4 nämner i själva verket redan "myndigheter och behöriga organ. utsedda av medlemsstaten på nationell, regional, lokal eller annan nivå". Allmänt sett ansluter sig kommissionen till de synpunkter som syftar till ett bättre fungerande regionalt partnerskap, men är också medveten om de begränsningar som följer av hänsynen till subsidiaritet, effektivitet och de olika parternas institutionella, juridiska och finansiella kompetens. 2. Genomförandet av det regionala partnerskapet I medlemsstaterna3 Belgien: Inom ramen för landets federala struktur förvaltas, verkställs och övervakas programmen under de två regionernas, Valloniens och Flanderns, ansvar. Övervakningskommittéernas samman träden leds av det federala utrikesministeriet. Granskningen av projekten och prövningen av om de uppfyller kraven för att vara stödberättigade och respekterar gemenskapens bestämmelser sker inom tekniska kommittéer. Kommissionen får närvara vid kommittésammanträdena utan rösträtt men kan framföra tekniska synpunkter. Endast för Valloniens del har bestämmelser om kommissionens deltagande i de tekniska kommittéerna skrivits in i tillämpningsföreskrifterna till programmen. Ett första urval av projekt sker i annat sammanhang, nämligen inom urvalskommittén, där kommissio nen inte deltar. På grundval av detta första urval organiseras sedan de tekniska kommittéerna, som sammanträder två gånger per år före övervakningskommittérnas sammanträden. I övervaknings kommittén för mål 5a Fiskeri är båda regionerna, den vallonska och den flamländska, representera de. Danmark: Liksom i Belgien organiseras i Danmark tekniska kommittéer parallellt med övervak ningskommittéerna. De tekniska kommittéerna sammanträdde sju gånger under 1995. Kommissio nen får närvara — vilket hittills inte förekommit — men endast som observatör. Tyskland: För de nya delstaterna och Östberlin (mål 1) genomförs GSR av en interregional övervak ningskommitté som täcker flera fonder, av horisontella underkommittéer och i varje delstat av en underkommitté för flera fonder. Den interregionala, fondövergripande övervakningskommittén sammanträdde två gånger under 1995. Den diskuterade då allmänna frågor om genomförandet av GSR, inrättade underkommittéerna i delstaterna och antog riktlinjer för de tekniska stödåtgärderna. När det gäller fiskerisektorn (mål 5a), där stödet inte är geografiskt bundet, deltar i flera medlemsstater de regionala representanterna som fullvärdiga medlemmar av övervakningskommittéerna. Sjunde årsrapporten — Strukturfondens 1995 237 Samtliga underkommittéer i delstaterna sammanträdde 1995, och i juni 1995 organiserade kommis sionen ett informationsseminarium där vissa praktiska och finansiella genomförandefrågor diskute rades, liksom åtgärder för att få till stånd ett ökat hänsynstagande till gemenskapspolitiken. För mål 2 har också särskilda lösningar införts. Vid sidan av den övervakningskommitté på federal nivå som täcker alla delstater och alla fonder, har kommissionen föreslagit att underkommittéer skall inrättas i delstaterna för program där gemenskapsstödet uppgår till mer än 40 miljoner ecu. Dessa kommittéer skall se till att programövervakningen på regional nivå blir effektiv och skall fungera enligt partnerskapsprincipen. Förhandlingarna med de nationella myndigheterna i frågan hade ännu inte avslutats i slutet av 1995. Det bör noteras att ansvarsområdet för övervakningskommittén och, om de inrättas, underkommittéerna för mål'2 omfattar programmen både inom mål 2 och inom gemenskapsinitiativen (utom Interregprogrammen, för vilka övervakningskommittéer inrättats på grund av deras speciella syften). I ett särskilt fall, delstaten Berlin, svarar en enda underkommitté, som redan sammanträtt en gång i slutet av 1995, för programmen både inom mål 2 (Västberlin) och inom mål 1 (Östberlin), inklusive de gemenskapsinitiativ som fastställts för Berlin. Vad så slutligen gäller mål 5b har ansvaret för genomförandet av de enskilda programmen lagts på delstaterna. För stödet inom fiskerisektorn är delstaterna representerade i två övervakningskommit téer. Nio delstater deltar i kommittén för mål 5a och sex delstater samt Berlin (östra delen) i kommittén för mål 1. Spanien: De regionala övervakningskommittéerna hade vardera två sammanträden 1995 för pro grammen inom mål 1 och ett sammanträde för programmen inom mål 2 och mål 5b. De regionala myndigheterna har medverkat i utarbetandet av prioriteringarna för stödet inom GSR för målen 1 och 2 och i arbetet med att ta fram de regionala åtgärdsprogrammen. Deras andel av stödet från strukturfonderna varierar beroende på ansvarsområde, aktuell strukturfond och vad för slags åtgärder som skall genomföras. En mindre del av gemenskapsstödet har avsatts för lokala myndighe ter, även om dessa inte var involverade i utarbetandet av GSR. Av det stöd inom mål 1 som godkänts och/eller planerats utgör sålunda åtgärder som hör till de självständiga provinsernas och de lokala myndigheternas ansvarsområde 35 °7o respektive 10 % av det totala ERUF-stödet inom GSR, och för stödet inom mål 2 var siffran 48 % respektive 16 %. De regionala myndigheterna deltar också i de regionala övervakningskommittéerna för mål 1 och mål 2, som täcker flera fonder. Däremot är de lokala myndigheterna inte alltid representerade i dessa, utom i mål 2-kommittén för Baskien (de tre Diputaciones Forales ingår där som medlemmar) och motsvarande kommitté för Balearerna (tre kommittémedlemmar representerar samtliga elva stödmottagande kommuner) samt i kommittéerna för åtgärdsprogrammen "Lokal miljö" och "Lokal utveckling" inom mål 1. När det gäller mål 5b har i vissa regioner önskan att knyta de lokala myndigheterna till programge nomförandet tagit sig uttryck i att de "Regionala råden" och "Föreningarna för jordbruk i bergstrak terna" fullt involverats i programarbetet. Varje självstyrande provins slutligen är representerad när det gäller stödet inom fiskerisektorn, antingen i övervakningskommittén för mål 5a (sex provinser) eller i övervakningskommittén för fiskeri inom mål 1 (elva provinser). Frankrike: För stödet inom mål 1 och mål 2 leds övervakningskommittéerna av regionens prefekt och består av representanter för lokala och regionala myndigheter (regionråd, landsting, kommuner), för statliga regionala organ och för kommissionen. Samtliga kommittéer (fem för mål 1, 19 för mål 2) hade inrättats och börjat sammanträda 1995. För mål 5b har ansvaret för programgenomförandet lagts på statliga regionala organ, men i varje övervakningskommitté ingår också företrädare för lokala och regionala myndigheter och för ekonomiska och sociala parter. För att ta hänsyn till de stora skillnaderna inom vissa regioner som omfattar ett stort mål 5b-område ingår det i vissa program åtgärder (eller delåtgärder) som genomförs på tvärregional nivå (i samarbete mellan departmenten). Syftet är att få till stånd ett ökat engagemang från de lokala myndigheternas sida. Alla kustregioner slutligen ingår som fullvärdiga medlemmar av övervakningskommittén för initiati vet Pesca. 238 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Irland: När det gäller förvaltningen och administrationen av strukturfonderna betraktas Irland som en enda "region", en enda enhet. De åtta regionala myndigheterna ansvarar emellertid för övervak ningen av strukturfondernas utgifter i den egna regionen. Med jämna mellanrum organiseras därför möten mellan dessa myndigheter och den nationella administrationen för att diskutera hur genom förandet framskrider. De regionala myndigheterna kommer också att knytas till den mellanliggande utvärdering av GSR som skall äga rum 1996. De regionala myndigheterna är vidare representerade vid det särskilda möte som organiseras efter de ordinarie sammanträdena med övervakningskom mittén för GSR. Övervakningskommmittén på regional nivå består av lokala folkvalda, av represent anter för välgörenhetsorganisationer och lokala myndigheter samt av företrädare för offentliga myndigheter och parterna på arbetsmarknaden. Italien: De regionala myndigheterna i Italien har huvudansvaret för genomförandet av åtgärdspro grammen och spelar därför en viktig roll i genomförandet av åtgärder som samfinansieras av strukturfonderna, särskilt inom ramen för mål 1 (Mezzogiorno). Omkring hälften av de gemenskaps medel som beräknats för GSR inom mål 1 förvaltas av regionala myndigheter. Regionerna deltar också i program som förvaltas centralt. När det gäller mål 2 har ansvaret för programgenomförandet lagts på regionerna, och för mål 5b ligger det på regionerna och de självständiga provinserna. Vad gäller FFU-stödet till fiskerisektorn inom mål 1 deltar sex regioner (Abruzzerna, Basilicata, Kalab- rien, Apuglien, Sicilien och Sardinien) i övervakningskommittén för FFU-stödet inom mål 1, medan den självständiga provinsen Trento deltar i övervakningskommittén för mål 5a. Dialogen mellan kommissionen, staten och regionerna har generellt sett utvecklats på ett tillfredsstäl lande sätt. Den information som överlämnats av de regionala myndigheter som ansvarar för programgenomförandet har överlag varit av god kvalitet, och samråd med övervakningskommittéer na har skett i tillräcklig omfattning. I linje med den överenskommelse som träffades mellan kommissionen och den italienska regeringen i juli 19954 har vidare betydande ansträngningar gjorts för att organisatoriskt förstärka de regionala strukturer som skall genomföra stödet. Sålunda har "cabine di regia"', motsvarigheten till de nationella "cabine di regia" inrättats i samtliga regioner på såväl politisk som administrativ nivå, med uppgift att samordna de olika enheter som är involverade i genomförandet av prioriteringarna eller av särskilda åtgärder inom programmen. Inrättandet av dessa cabine di regia har gått snabbare i mål 2-områdena än i de andra regionerna. Nederländerna: För samtliga stödberättigade mål 1- och mål 2-områden leds arbetet med att förvalta och övervaka programmen av den nationella myndigheten för utveckling av handel och industri, som sorterar under ministeriet för handel och industri. Denna myndighet godkänner slutligt bland annat de projekt som skall samfinansieras av ERUF. Projekten har dessförinnan valts ut av en teknisk kommitté, i vilken kommissionen får delta som observatör. Vid övervakmngskommittéernas samm anträden, där kommissionen deltar, informeras den bland annat om de projekt som valts ut för samfinansiering och om de som avvisats. Detta sker i form av ett dokument i vilket projekten och deras finansiella effekter redovisas. — När det gäller mål 5b har ansvaret för programgenomförandet lagts på regionerna. Österrike: Under 1995 tillämpades det regionala partnerskapet i Österrike i arbetet med att ta fram de nya programmen. Vad gäller mål 1 och mål 2 utarbetades programmen av ett partnerskap bestående av nationella, regionala och lokala myndigheter. Ett utvidgat partnerskap, i vilket kommissionen och även de sociala parterna skall ingå, kommer senare att tillämpas inom övervakningskommittérna för SPD. Portugal: Denna medlemsstat är i sin helhet stödberättigad för mål 1 och har en föga regionaliserad områdesstruktur. Från kommissionens sida har på nytt understrukits inför de portugisiska myndig heterna att kommissionen lägger stor vikt vid att principen om partnerskap med de regionala myndigheterna tillämpas. I och med inrättandet 1995 av regionala rådgivande kommittéer med uppgift att övervaka genomförandet av de regionala åtgärdsprogrammen kommer sannolikt en 4 Se kapitel I A. 2 Mål 1. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 239 förbättring att inträda jämfört med vad som hittills gällt. Det bör nämnas att representanter för de självständiga provinserna Azorerna och Maderia deltar som observatörer i övervakningskommittén för åtgärdsprogrammet "fiskeri". Finland: Ett mycket omfattande partnerskap utvecklades i Finland i samband med arbetet med att ta fram de nya programplaneringsdokumenten. När det gällde mål 2 och mål 6 utarbetades och genomfördes SPD i en pyramidformad struktur. Den första etappen omfattade programberedningen i var och en av de berörda regionerna. De centrala myndigheterna sammanförde härefter de regionala projekten i ett enda program, som antogs av kommissionen i form av SPD som för varje mål täckte hela landet och upptog en beräknad fördelning av anslagen mellan åtgärder och olika regioner. Vart och ett av dessa två SPD övervakas av en kommitté bestående av representanter för samtliga regioner, för de ministerier som ansvarar för finansieringen samt för kommissionen och arbetsmarknadens parter. I regionerna har ansvaret för att förvalta programmet lagts på en regional förvaltningskommitté bestående av företrädare för regionen, för de centrala ministeriernas lokala förvaltningar och för arbetsmarknadens parter. Den regionala förvaltningskommittén skall fastställa en egen plan för programgenomförandet i regionen på grundval av den plan som ursprungligen ingavs till de centrala myndigheterna. Besluten om projektfinansiering fattas till stor del av de centrala ministeriernas lokala förvaltningar eller av ministerierna själva. Den regionala förvaltnings kommittén skall emellertid granska och godkänna alla projekt, vilket gör att den har kontroll över genomförandet och får möjlighet att i stor utsträckning besluta om hur SPD skall genomföras i den egna regionen. På motsvarande sätt är genomförandet av programmen inom målen 3 och 4 mycket decentraliserat. Det finska arbetsmarknadsministeriet svarar för samordningen av åtgärder inom alla målen som gäller mänskliga resurser och ansvarar för genomförandet av merparten av de övergripande pro grammen inom ESF. Andra ministerier, i huvudsak undervisningsministeriet och handels- och industriministeriet, ansvarar också för vissa uppgifter, medan kommunala myndigheter, arbetsmar knadens parter och icke-statliga organisationer deltar i genomförandet av ESF-åtgärder på regional och lokal nivå. På projektnivå innebär budget fastställandet och de nationella bestämmelserna att projekt som samfinansieras av ESF blir föremål för ett brett beslutsförfarande. För de horisontella programmen är beslutsförfarandet decentraliserat inom arbetsmarknadsministeriet och övriga berör da ministerier (handel och industri, jordbruk). På regional nivå granskas alla projekt som ingår i de regionala stödprogrammen, innan beslut slutligt fattas av de behöriga myndigheterna, av rådgivande kommittéer i arbetsmarknadsområdena och regionala förvaltningskommittéer, som på så sätt ser till att åtgärderna integreras. Enligt ESF skall ett konkret samarbete ske med intressegrupperna, regionerna, kommunerna, universitet och andra undervisningsorgan, arbetsmarknadsorgan och näringslivets företrädare. Flertalet projekt i programmen genomförs sålunda genom partnerskap. Sverige: De regionala parterna i Sverige har varit fullt involverade i arbetet med att ta fram de program som överlämnats till kommissionen. Bland dessa parter ingår representanter för lokala och regionala myndigheter, landsting, arbetsgivarorganisationer, fackföreningar, finansiella organisatio ner, jordbruks- och miljöintressen, lokala föreningar m. m. De kommer att vara representerade i övervakningskommittéerna för SPD, liksom regeringsdepartementen och kommissionen. Merparten av budgeten för programmen (80 %) kommer vidare att genomföras av regionala förvaltningskom mittéer som bygger på existerande lokala och regionala strukturer. Vissa åtgärder, till exempel åtgärderna inom mål 5a, kommer att förvaltas av centrala myndigheter. Samebefolkningen kommer att ges ett globalt stöd. Förenade kungariket: Det regionala partnerskapet har förstärkts i de program som antogs 1994. För varje GSR, vare sig det rör sig om mål 1, mål 2 eller mål 5b, har en övervakningskommitté inrättats på regional nivå med den regionala direktören för "Government Office" som ordförande. I kom mittén ingår representanter för alla viktiga intresserade parter, särskilt berörda ministerier (miljö, handel och industri, transport, undervisning och arbetsmarknad, jordbruk) samt för kommissionen. Lokala myndigheter, yrkesutbildnings- och utbildningssektorn samt den privata sektorn är också representerade i övervakningskommittéerna. Antalet kommittéledamöter uppgår till allt från fem à sex (Gibraltar) till inemot ett fyrtiotal i andra regioner (till exempel i East Midlands). De lokala 240 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 myndigheterna spelar en viktig roll i kommittéerna, där de i regel innehar en tredjedel av platserna. I allmänhet representeras de på tjänstemannanivå, även om det också förekommer att folkvalda ingår. Speciellt för programmen inom mål 2 har kommissionen kraftfullt framhållit inför de brittiska myndigheterna att de måste åtgärda bristen på folkvalda (folkvalda förekommer i endast fyra av de sexton övervakningskommittéerna för mål 1 och mål 2) liksom bristen på företrädare för de ekonomiska och sociala parterna, vars representation i kommittéerna den brittiska centralregeringen motsatt sig. I några fall har ett sådant utvidgat partnerskap kunnat tillämpas i blygsam skala tack vare ad /ioc-sammanträden som organiserats av övervakningskommittéernas ordföranden. Organisationerna för stadsutveckling och de regionala och lokala utvecklingskontoren är också representerade. Nämnas bör också den roll* som, i mindre utsträckning, spelas av föreningar, miljöorganisationer (såsom National Rivers Authority och Scottish Natural Heritage) och i vissa fall större lokala företag. Den privata sektorn engageras ofta via deltagande av branschorganisationer eller andra organ såsom Railtrack och Training and Enterprise Councils (som spelar en viktig roll i England och Wales) samt Local Enterprise Councils (behöriga myndigheter i Skottland). Dessutom deltar representanter för den lokala högre undervisningen (universitet) och undervisningen på gymnasienivå (över 16 år). Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 241 C. DIALOGEN MED EKONOMISKA OCH SOCIALA PARTER 1. Det sociala och ekonomiska partnerskapet i övervakningen av strukturstöden Kommissionen har i samband med övervakningen av programmen inom ramen för strukturfonderna och framför allt i anslutning till övervakningskommittéernas sammanträden understrukit vikten av ett ökat deltagande av de sociala och ekonomiska parterna, dvs. av näringslivets och arbetsmarkna dens organisationer. Dessa parter, som också eftersträvar ekonomisk och social utveckling, kan ge värdefulla bidrag till genomförandet av programmen i sina respektive regioner. De sociala parterna är involverade på olika sätt i medlemsstaterna, allt efter sina institutionella, juridiska och finansiella befogenheter och beroende på vilket mål för strukturfonderna det är fråga om. 1. 1. Översikt Under 1995 fullföljde och kompletterade kommissionen sin undersökning av hur de ekonomiska och sociala parterna engagerats i genomförandet och övervakningen av strukturåtgärderna. Generellt sett kan fyra huvudlinjer urskiljas: • De ekonomiska och sociala parterna deltar på ett effektivt sätt i övervakningskommittéerna. Detta gäller bara för en obetydlig del av gemenskapsstödet, men i fråga om övervakningen av ESF-stödet inom målen 3 och 4 medverkar de sociala parterna så gott som genomgående. • De sociala och ekonomiska parterna deltar inte direkt i övervakningskommittéerna men är representerade i dessa via till exempel de nationella eller regionala ekonomiska och sociala organen. • De ekonomiska och sociala parterna deltar varken direkt eller indirekt i övervakningskommittéer na. Kompletterande aktiviteter (informationsmöten, rådgivande kommittéer, seminarier etc. ) för parterna har emellertid förutsetts äga rum, i vissa fall i systematisk form, för att de skall få möjlighet att informera sig om genomförandet och framföra synpunkter och förslag. • Inga speciella åtgärder har förutsetts för att knyta de ekonomiska och sociala parterna till genomförandet och övervakningen av strukturstödet. Detta gäller fortfarande för en betydande del av de bidrag som utgår från gemenskapen. Utvecklingen under senare tid synes ge belägg för att de myndigheter som ansvarar för genomföran det av strukturstödet är mera benägna att knyta fler parter och aktörer till övervakningen av gemenskapens strukturåtgärder. Kommissionen stöder i detta syfte alla kompletterande informa tions-, samråds- och samarbetsåtgärder som organiseras av de ansvariga myndigheterna för att olika parter skall kunna knytas till arbetet på ett så effektivt sätt som möjligt, med beaktande av deras faktiska ansvar och tekniska och operationella kompetens. 1. 2. Genomförandet av det socioekonomiska partnerskapet i medlemsstaterna Vid sidan av den generella presentationen i det föregående har det bedömts lämpligt att också redovisa hur situationen ser ut i de olika medlemsstaterna och att därvid skilja mellan målen för strukturfonderna allt efter om de är geografiskt bundna eller inte. Geografiskt bundna stöd (målen 1, 2 och 5b) Belgien, Luxemburg, Nederländerna, Danmark: I dessa fyra medlemsstater skall de sociala parterna (främst fackföreningarna och representanter för företage organisationer) regelbundet informeras om hur programmen fortskrider. De skall obligatoriskt ingå som fullvärdiga medlemmar i övervaknings- 242 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 kommittéerna för de samlade programplaneringsdokumenten och för gemenskapsinitiativen. När det gäller mål 5b till exempel har i Belgien och Danmark de sociala parterna fyra representanter i kommittéerna. I Belgien ingår två representanter för arbetsgivarna och två för arbetstagarna, medan det i Danmark ingår två representanter från fackföreningarna, en representant för företagsledarna och en representant för jordbruket, i Nederländerna har de sociala parterna fem representanter: en för arbetsgivarna, tre för arbetstagarna och en som företräder jordbruket. Tyskland: De sociala parterna engageras på olika sätt. beroende på mål. För mål 1 (de nya delstaterna) skall de horisontella övervakningskommittéernas ' sammanträden föregås av förberedan de möten med de ekonomiska och sociala parterna. För mål 2 kommer de ekonomiska och sociala parterna sannolikt att involveras i de underkommittéer i delstaterna som enligt kommissionens förslag skall inrättas för de finansiellt mest omfattande programmen; diskussionerna om dessa kommittéer hade emellertid vid utgången av 1995 ännu inte avslutats. För mål 5b informeras de ekonomiska och sociala parterna (branschorganisationer och kollektivavtalsslutande organisationer) via informationsmöten före och efter övervakningskommittéernas sammanträden. Spanien: De sociala parterna deltar inte i övervakningskommittéerna för GSR eller åtgärdsprogram men inom målen 1 och 2, Det är förutsett att information om utvecklingen av samtliga GSR och av program, projekt och/eller globalt stöd i samband med dessa skall lämnas i anslutning till den spanska Ekonomiska och sociala kommittén samt efter varje sammanträde med övervakningskom mittéerna för GSR. Kommissionen har för första gången lyckats övertala de spanska myndigheterna att hålla ett möte med de sociala parterna inom ramen för Ekonomiska och sociala kommittén. i Syftet var bland annat att informera kommittén om slutsatserna från övervakningskommittén för i GSR inom mål 1 under det första halvåret. För rnål 5b däremot är skillnaderna något större mellan ! de olika regionerna när det gäller de sociala parternas medverkan. I två regionala övervakningskom- ; mitteer ingår representanter för fackföreningar och för Ekonomiska och sociala kommittén, medan I övriga regioner endast organiserar särskilda informationsmöten. ! Frankrike: Ett ganska stort antal ekonomiska och sociala parter deltar i övervakningen av program men, men antalet varierar efter mål och region. När det gäller mål 1-programmen är på Korsika och j. Nord-Pas-de Calais de sociala parterna företrädda i övervakningskommittéerna av en representant ! för det regionala ekonomiska och sociala rådet, medan i de franska utomeuropeiska departementen (Réunion, Guyana, Guadeloupe och Martinique) intresseorganisationerna (branschorganisationer inom handel och industri, jordbruksorganisationer och hantverksföreningar) knyts till arbetet i övervakningskommittéerna i institutionaliserad form. Det sker dock på olika sätt. Antingen ingår de som medlemmar i övervakningskommittén eller också inbjuds de till informationsmöten efter kommitténs sammanträden. I samband med antagandet av GSR för de franska utomeuropeiska departementen organiserades vidare i var och en av dessa regioner formellt sammanträden med företrädare för alla sociala parter. Där deltog inte bara branschorganisationer utan även arbetsgivar föreningar och yrkesförbund och representanter för fackföreningarna. Det kan också nämnas att kommissionens tjänstemän i samband med sina besök i regionerna regelbundet sammanträffar med intresseorganisationerna för att diskutera vissa frågor om programgenomförandet. För mål 2 och för samtliga SPD är de sociala parterna representerade i övervakningskommittéerna av en företrädare för det regionala ekonomiska och sociala rådet. För mål 5b däremot ingår i övervakningskommittéerna, förutom de lokala och regionala parterna, representanter för regionala jordbruksorganisationer, hantverksföreningar och branschorganisationer inom handel och industri samt ledamöter i det regionala ekonomiska och sociala rådet. Det kan nämnas att vissa övervak ningskommittéer knutit representanter för miljöskyddsorganisationer till sitt arbete. Irland: De sociala parterna är sedan reformen av fonderna 1989 fullt ut anknutna till förvaltningen av strukturfondsmedlen. Deras representanter är fullvärdiga medlemmar av övervakningskommit téerna för åtgärdsprogrammen och deltar i den kapaciteten i besluten om att bevilja stöd från 1 Se kapitel III B Regionalt partnerskap. 2 Se kapitei III B Regionalt partnerskap, Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 243 strukturfonderna. Detta deltagande är mycket uppskattat och tillför diskussionerna i de olika övervakningskommittéerna viktiga sektorserfarenheter. De sociala parterna är också representerade i var och en av de åtta regionala övervakningskommittéerna2. De sociala parterna deltar slutligen också i ett särskilt möte som organiseras efter varje ordinarie sammanträde med övervakningskom mittén för GSR. De sociala parterna är alltså på Irland helt integrerade i förvaltningen av struktur fonderna. Italien: Utvidgningen av partnerskapet till att omfatta också de ekonomiska och sociala aktörerna utgör en verklig nyordning jämfört med föregående period. För GSR inom mål 1 knyts representan ter för de viktigaste fackliga organisationerna och organisationerna på arbetsgivarsidan regelbundet till arbetet i övervakningskommittéerna. Det sker i de organ som tekniskt förbereder övervaknings kommittéernas sammanträden och genom möten där information lämnas om kommittéernas beslut. I samband med omarbetningen av omställningsprogrammen inom mål 2 och när förhandlingarna om SPD 1994 ägde rum var de ekonomiska och sociala parterna involverade på ett mera fullständigt sätt. Detta deltagande har sedan formellt erkänts och lett till att de nu deltar som fullvärdiga medlemmar i ; övervakningskommittérna för SPD inom mål 2 med en representant för arbetstagarna, en för | arbetsgivarna och en för de lokala myndigheterna. För mål 5b är de sociala och ekonomiska parterna ; också representerade i alla övervakningskommittéer, här dock endast med rådgivande ställning. ! Österrike: De sociala parterna (arbetsgivareorganisationer, fackföreningar, branschorganisationer i och, vad gäller mål 1, representanter för jordbruksorganisationerna) är representerade i övervak- ! ningskommittéerna. Deras exakta roll i kommittéerna diskuterades ännu i början av 1996. • Portugal: Liksom när det gäller det regionala partnerskapet fäster kommissionen stor vikt vid att I partnerskapsprincipen genomförs vad gäller de sociala och ekonomiska parterna i Portugal och har ! på nytt framhållit detta hos de portugisiska myndigheterna. Kommissionen har utverkat att den ! ekonomiska och sociala kommittén på nationell nivå skall informeras ca fyra gånger per år om ' genomförandet av GSR inom mål 1. ! ; Finland och Sverige: I Finland och Sverige är representanter för de s ~ dala parterna (arbetsgivarorga- | nisationer, fackföreningar, branschorganisationer och, vad gäller mål 6, representanter för jordbru- : kets organisationer) fullvärdiga medlemmar av övervakningskommittéerna. Samråd äger också rum ! med dessa organisationer inför beslut om viktigare projekt. Det kan också nämnas att det finns en : strävan att utvidga partnerskapet så att även organisationer som representerar lokalbefolkningen (till exempel folkrörelserna i Sverige) skall ingå i uppföljningskommittéerna. Förenade kungariket: Den sociala dialogen är i Förenade kungariket inte lika väl utvecklad som i de andra medlemsstaterna. I inget av programmen finns samtliga sociala parter med för att ta ett ansvar för programgenomförandet i regionerna. De är ibland involverade inom ramen för det utvidgade regionala partnerskapet, men inte i övervakningskommittéerna. De informeras om programmen, men sättet att delge informationen varierar från den ena regionen till den andra. Ibland är det ordföranden i övervakningskommittén som, i efterhand, rapporterar till de berörda sociala parterna (vad gäller mål 5b organiseras efter kommittésammanträdena särskilda informationsmöten för lokala myndigheterna, organisationer och föreningar). I andra fall informeras de sociala parterna när det anses lämligt. Något systematiskt förhandssamråd med de sociala parterna förekommer inte någonstans. Icke geografiskt bundna stöd (målen 3,4 och 5a) För mål 3 är de ekonomiska och sociala parterna representerade i övervakningskommittéerna i samtliga medlemsstater med undantag av Förenade kungariket. I stort sett detsamma gäller för övervakningskommittéerna för mål 4, där de sociala parterna ingår som fullvärdiga medlemmar. En skillnad finns dock i det att de ekonomiska parterna (intresseorganisationer till exempel) oftare är representerade i kommittéerna än eljest. I Tyskland kan noteras att den federala organisationen för handels- och industrins branschorganisationer (DIHT) samt hantverksförbundet (ZdH) ingår i 2 44 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 övervakningskommittéerna för mål 4 med rådgivande ställning. Detsamma gäller i Finland, Frankri ke, Nederländerna, Österrike och Italien. När det gäller strukturåtgärderna inom fiskerisektorn (mål 5a) deltar de ekonomiska och sociala parterna (fiske- och vattenbruksföretag, anställda, yrkessammanslutningar) direkt i övervaknings kommittéerna i sex medlemsstater (Österrike, Danmark, Finland, Grekland, Irland och Sverige), medan de i två andra, Frankrike och Nederländerna, endast deltar indirekt, dvs. före kommitt ésammanträdena. 2. De ekonomiska och sociala parterna på gemenskapsnivå På gemenskapsnivå har kommissionen byggt ut det förfarande med årligt samråd med de sociala parterna på gemenskapsnivå som enligt förordningarna bör äga rum. Den arbetsgrupp som kommis sionen framförde förslag om vid sammanträdet i december 1994 inrättades 1995. Tack vare denna grupp har det blivit möjligt att låta samrådet ske inte bara strikt årsvis utan låta det övergå i en kontinuerlig samarbetsprocess. Genom två sammanträden med gruppen under 1995 kunde det årliga formella samrådet, som av tekniska skäl ägde rum i början av 1996, bli bättre förberett. I samband med detta samråd presenterade kommissionen den sjätte årsrapporten om genomförandet av struk turfonderna 1994. Kommissionen gjorde också en första sammanfattning av strukturfondernas verksamhet under 1995 och redogjorde för det pågående arbetet med att ta fram den första treårsrapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Bland de synpunkter som de sociala parterna framförde kan följande noteras: • De ekonomiska och sociala parterna är angelägna om — och kommissionen delar deras uppfatt ning — att resultatet och effekterna av strukturstödet skall redovisas, särskilt dess bidrag till ökad ekonomisk och social sammanhållning. De sociala parterna har därför uttryckt ett klart intresse för sammanhållningsrapporten. De anser att denna rapport också borde ange de första riktpunk terna för en omorientering av strukturpolitiken efter 1999 i syfte att öka dess effektivitet. • Från vissa verksamhetssektorer framfördes synpunkter som gällde de ständiga problemen inom jordbruket och fisket, handels-och industriorganisationernas m. fl. önskan att konkret delta i strukturinsatserna, svårigheterna för små och medelstora företag att få tillgång till gemenskaps stödet. ; • Önskemål framfördes om att kommissionen i de framtida årsrapporterna skall utöka sin analys av konkreta frågor, t. ex de ekonomiska och sociala parternas deltagande i övervakningen av genomförandet av stödet. • Samtidigt som man erkänner att en successiv förbättring ägt rum, framhålls att betydande framsteg måste göras när det gäller de sociala parternas deltagande i övervakningen av strukturåt gärderna. De sociala parterna erkänner samtidigt sina tekniska svårigheter att medverka när det till exempel gäller att bedöma projektens möjligheter att bidra till att skapa regional utvecklings dynamik och nya arbetstillfällen. De föreslår därför att riktade tekniska stödåtgärder skall införas som kan förbättra deras tekniska och operationella kompetens på området. Kommissionen ansluter sig till flertalet av de önskemål som de framförts av de sociala parterna. Den är medveten om att parterna inte kan delta på ett effektivt sätt om de inte besitter nödvändig teknisk och operationell kompetens. Under 1995 stödde därför ERUF 15 seminarier som organiserades av Ekonomiska och sociala kommittén i syfte att förbereda ansvariga på regional och nationell nivå i de organisationer som ingår i kommittén inför deras deltagande i de regionala övervakningskommittéer na för mål 1-områdena. Ett förberedande seminarium organiserades i Luxemburg, i vilket också kommissionen deltog, för att fastställa mål, inriktning och arbetsmetoder. Resultaten, slutsatserna och förslagen från vart och ett av de femton seminarierna, som organiserades i regioner med eftersläpande ekonomisk utveckling i olika medlemsstater, presenterades vid en gemensamt möte i Lissabon. Det blev härigenom möjligt för Ekonomiska och sociala kommitténs ledningsorgan att I { Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 245 ställa samman allt material och presentera slutsatserna för kommissionen. Ekonomiska och sociala kommittén konstaterar att arbetstagarorganisationernas medverkan i övervakningskommittéerna är relativt begränsad och anser att kommitténs medlemsorganisationer bör fortsätta att kräva att dessa får delta i kommittéerna, så att programmen och projekten får i gång en regional utvecklingsdyna mik som skapar nya arbetstillfällen. Tekniskt bistånd med stöd av strukturfondförordningarna bör enligt kommittén utnyttjas för att stödja kompetenshöjning inom arbetstagarorganisationerna. I j detta syfte skulle kommittén också vilja se ett främjande av nätverk av regionala experter som kan j stödja arbetstagarorganisationernas övervakningsaktiviteter. j I Kontakterna mellan ESF och vissa grupper bland de sociala parterna sker i huvudsak via finansierin- i gen av utbildningsåtgärder. Sådana åtgärder, som fastställs i artikel 6 i ESF-förordningen3, kan förstärka de utbildningsåtgärder som ingår i programplaneringsdokumenten för mål 4 och initiativet ! Adapt. Enligt dessa skall de sociala parterna delta aktivt i programgenomförandet. Kommissionen t utarbetade redan i slutet av 1994 i samråd med berörda sociala parter riktlinjer för åtgärder som finansieras i detta sammanhang och underställde dessa ESF. Riktlinjerna gäller för det första den ekonomiska och institutionella gemenskapsram inom vilken de andra åtgärdsslagen genomförs, för j det andra nya tillverkningmetoder och nya sätt att organisera arbetet och, slutligen, ett antal frågor ! med anknytning till både industriella omvandlingsproblem och arbetsmarknadsproblem. i 1 Med stöd av dessa riktlinjer finansierade ESF under 1995 olika utbildningsåtgärder för sociala parter j på gemenskapsnivå4. För Ekonomiska och Sociala kommitténs del rörde det sig om 14 kurser med deltagande av alla femton medlemsstater. Kurserna gällde sysselsättningseffekterna av ny teknologi inom olika områden såsom höghastighetståg, telekommunikationsindustrin,. lufttransport och miljö. Vidare ordnades inom ramen för det program som lagts fram av Unice-Conpri utbildningsprogram för arbetsgivarrepresentanter. Ett åtgärdsprogram lades för första gången fram av CEEP som syftar till att ge svar på frågan om framtida utveckling av likställdheten mellan parterna. Fondazione Régionale Pietro Seveso införde ett åtgärdsprogram med titeln "Utveckling och utvärdering av modeller för industriella relationer i Europa". ESF finansierade vidare tillsammans med sociala partner inom sektorn vissa sektorsstudier om konsekvenserna för arbetstagarna av industriella förändringar (bland annat avseende yrkesmässiga kvalifikationer nya kunskaper och nya yrken). Dessa sektorsstudier gällde bland annat textil-, beklädnads- och s^coranscherna. Som en följd av den diskussion som inleddes i slutet av 19945 har första grunden lagts till en modell för att knyta de ekonomiska och sociala parterna till effekterna av de industriella förändringarna. Det är här fråga om att genomföra nya strukturer som är bättre anpassade till morgondagens sociala dialog. Behovet av att i den europeiska sociala dialogen få med alla organisationer som kan ge ett väsentligt bidrag till de industriella relationerna måste därför uppmärksammas. Denna fråga kommer att utvecklas närmare i ett meddelande från kommissionen 1996. När det gäller landsbygdsfrågorna samråder kommissionen framför allt med den rådgivande förvalt ningskommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling. 1995 sammanträdde kommittén två gånger. Vid dessa sammanträden diskuterades ingående hela problematiken kring landsbygdsut vecklingen. Särskilda frågor diskuterades också, till exempel gemenskapsstödet till förtidspensione ring inom jordbruket, stödet till nyetablering av unga jordbrukare och genomförandet av initiativet Leader II. Kommissionen informerade vidare parterna om läget beträffande GSR/SPD och åtgärds programmen för målen 1, 5b och 6, genomförandet av initiativet Leader II samt kompletteringsåt gärderna inom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken6. Vidare diskuterades komitténs framtida roll och arbetsuppgifter. ' Se kapitel I B. 2 Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. 4 Dessa åtgärder är en uppföljning av de åtgärder som vidtogs under föregående period. Under 1996 avses en omfattande utvärdering av åtgärderna inom Afett och Conpri komma att inledas. Den kommer självfallet att vara av stor betydelse för såväl ESF, som finansierar åtgärderna, som för stödmottagarna. 5 Se Årsrapport 1994. • Förordningarna (EEG) nr 2078/92, 2079/92 och 2080/92. 246 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Inom fiskerisektorn förs på motsvarande sätt dialogen på gemenskapsnivå med den rådgivande förvaltningskommittén för fiskeristruktur. Kommittén fick vid flera tillfällen ta del av information om och närmare redogörelser för genomförandet av FFU, av åtgärder enligt artikel 4 i FFU- förordningen7 och av initiativet Pesca. I mars 1995 deltog kommissionsledamoten E. Bonino, som inom kommissionen ansvarar för fiskerifrågor, i ett kommittésammanträde där bland annat struk turstödet till denna sektor och socioekonomiska åtgärder för yrkesfiskarna diskuterades. Kommissio nens enheter deltog vidare i arbetet inom Gemensamma kommittén för sociala problem inom havsfiske, som inrättats inom ramen för den europeiska sociala dialogen. I anslutning till temaorien- terade seminarier för Europaparlamentets ledamöter8 som organiserades av kommissionen utvidga des vidare vissa sessioner så att även representanter för yrkeskåren fick delta. Det första seminariet i Ancona den 22-23juni 1995 gällde bevarandet av fisketillgångarna och det andra i San José de Compostela den 2-3 oktober 1995 ägnades åt strukturåtgärder för att stödja fiskeri och vattenbruk. 7 Se kapitel I B. 2 Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. 8 Se kapitel III A. l Dialog med Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommkittén. Sjunde årsrapporten — Strukturfondenia 1995 247 D. INFORMATION OCH KOMMUNIKATION, ERFARENHETSSPRIDNING 1. Information och kommunikation Bestämmelser som gäller medlemsstaterna Medlemsstaternas skyldigheter i fråga om information och offentlighet anges i artikel 32 i förordning (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse och i tillhörande beslut av kommissionen av den 31 maj 1994 '. I detta beslut förbinder sig kommissionen att förse de berörda myndigheterna i medlemssta terna med en praktisk vägledning som skall underlätta genomförandet av beslutet. En sådan vägledning offentliggjordes 1995 och sändes ùt till de ansvariga för strukturpolitiska frågor vid de nationella myndigheterna. Myndigheterna uppmanades samtidigt att uppmärksamma frågan om information och offentlighet och se till att ämnet behandlades av övervakningskommittéerna. Skyldigheten att informera återfinns också i standardformuleringarna i besluten om antagande av de samlade programplaneringsdokumenten, och övervakningskommittéerna strävar kontinuerligt efter att tillämpa gemenskapens bestämmelser. Vid de sammanträden som ägde rum 1995 uppmärksam mades kommittéerna på frågan av kommissionens representanter. I samband med genomförandet av åtgärdsprogrammen har flera övervakningskommittéer vidare antagit informationsprogram som finansieras via det tekniska biståndet. Kommissionens informationsverksamhet Vad gäller ERUF kan kommissionen enligt artikel 7 i ERUF-förordningen vidta vissa fristående åtgärder inom ramen för det tekniska biståndet. Kommissionen har sålunda samfinansierat deltagan det i vissa större arrangemang, organiserandet av seminarier och andra punktvisa åtgärder. I anslutning till evenemang som samfinansierats av kommissionen har till exempel informationsstånd med dokumentations- och informationsservice satts Upp på fyrtio olika platser 1995, vilket lett till kontakt med 17 000 besökare. Särskild uppmärksamhet har ägnr. s åt att få en mediatäckning av dessa arrangemang och åt att ta fram information som riktar sig speciellt till pressen. Kommissionen producerar också olika sorters publikationer som distribueras via bland annat ett regionalt register med ca 30 000 adresser, där numera också de nya medlemsstaterna ingår. Vad gäller publikationerna kan nämnas att nästan samtliga programplaneringsdokument för mål 1-områdena har publicerats och ställts till allmänhetens förfogande (GSR både i oavkortad form och i sammanfattning), och detsamma gäller mål 2-områdena (GSR i sammanfattning enbart). Nyheter på det regionalpolitiska området redovisas i en månadsrapport, och parallellt härmed har en hemsida om regionalpolitik och sammanhållning skapats på Internet2. "Miljön och regionerna: mot en hållbar utveckling" Detta är titeln på en informationsbroschyr från kommissionen som redovisar de stora linjerna i gemenskapens miljöpolitik — särskilt det femte handlingsprogrammet för miljön — samt åtgärder som vidtas i olika regioner i gemenskapen. I broschyren redovisas åtgärder som vidtagits inom ramen för strukturfonderna och sammanhàllningsfonden och exempel ges på projekt som genom förts sedan 1989. En reviderad kommunikationsstrategi antogs i mars 1995, och kommissionen har i en uppföljning av denna fortsatt strävandena att utvidga sina kontakter och mål. Ett pilotprojekt som framgångsrikt igångsatts i Frankrike har sålunda, i samarbete med kommissionens kontor i medlemsstaterna, ' Kommissionens beslut om informations- och offentlighetsåtgärder som skall vidtas av medlemsstaterna avseende stödet från strukturfonderna och fonden för fiskets utveckling (FFU), EGT nr L 152, 18. 6. 1994 (se även Årsrapport 1994). 2 Europaservern: http. //www. cec. lu. 248 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 utsträckts till att omfatta också Spanien, Förenade kungariket och Tyskland. Utvidgningen av mediaplanen har lett till fördjupade kunskaper och till att de regionalpolitiska frågorna i EU fått ökad täckning i press och TV både nationellt och regionalt. Inom ramen för denna strategi har kommissionen breddat sitt innehav av videobilder, som ofta utnyttjas av TV-kanalerna, och håller i samma syfte på att bygga upp ett fototek. På motsvarande sätt har strävan att öka kännedomen om ESF, särskilt hos den stora allmänheten, och att ge ökad insyn i dess verksamhet tagit sig uttryck i utarbetandet av en samordnad kommunika- tionsplan och åtgärder i anslutning härtill. Ett första sammanträffande med representanter för medlemsstaterna organiserades sålunda 1995 och kommer att följas av två seminarier 1996. Tack vare denna kontakt kunde ett åsiktsutbyte äga rum om information, kommunikation och kännedo men om ESF i medlemsstaterna. En allmän informationsskrift om ESF har tagits fram på nio språk och distribuerats i mer än 160 000 exemplar, vilket uppfyllde ett stort informationsbehov. Flera skrifter om gemenskapsinitiativen Emploi och Adapt och om mål 4 har också producerats. ESF har vidare deltagit i flera arrangemang för utökat kunskaps- och erfarenhetsutbyte, bland annat i Opio och Sevilla. Vad beträffar utvecklingssektionen inom EUGFJ har informationssträvan tagit sig uttryck i ett aktivt deltagande i utformningen av de regionala broschyrer som togs fram inför Europeiska rådet i Madrid. Kommissionen avser vidare att i fortsättningen bygga ut sin information om landsbygdsut veckling väsentligt. FFU är aktiv både. när det gäller att ge ut dokumentation och arrangera olika aktiviteter. De publikationer om strukturåtgärderna inom fiskerisektorn3 som utarbetades 1994 har nu distribuerats i alla medlemsstaterna. De har kompletterats med dels femton broschyrer avsedda för allmänheten och finansierade med stöd av artikel 4 i FFU-förordningen4 med en redovisning av det stöd som utgått från FFU i respektive medlemsstat, dels en skrift med titeln "Vattenbruk och miljö i Europeiska gemenskapen". Vidare har ett seminarium kring "Strukturpolitiken till förmån för fiskeri och vattenbruk" organiserats av kommissionen i San José de Compostela i Spanien med deltagande av flera ledamöter av Europaparlamentet och representanter för berörda yrkeskretsar. Kommissio nen har också arrangerat en rundabordsdiskussion i Bryssel om omställningen i områden som är beroende av fiske för att få ökad kännedom om och analysera de erfarenheter som finns på området i Europa. 2. Erfarenhetsspridning Kommissionens informationsaktiviteter avseende strukturfonderna gäller inte bara programmen och deras genomförande utan också de nyskapande åtgärderna. Syftet är att de sedan skall spridas vidare. Åtgärderna för erfarenhetsspridning tar sig olika former, varav de viktigaste är de nätverk och större arrangemang som organiseras av kommissionen. För nyskapande åtgärder och interregionalt samarbete enligt artikel 10 i ERUF-förordningen sker erfarenhetsspridningen i huvudsak på följande tre sätt: • För det första bidrar pilotprojekten Recite (internt samarbete) och Ecos-Ouverture (externt samarbete) — som ju fungerar i form av nätverk — till ett erfarenhetsutbyte som snabbt utvecklas till en kunskapsöverföring mellan deltagarna i näten. Överföringen gäller nyskapande åtgärder inom områden av gemensamt intresse för nätet, till exempel åtgärder för att kontrollera och förebygga miljöföroreningar (Environet), metoder för vinframställning (Dyonisos) och datorise- 1 "Europeiska gemenskapen och fiskerisektorn — tillämpnings former för strukturstödet", "Den gemensamma fiskeri politiken" (informationsblad om strukturstödet), "Den nya fiskeripolitiken" (informationsbroschyr med ett kapitel om strukturstöden). 4 Se kapitel I B. 2 Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 249 rade kalkylatorer (nätet för forskningscentra). Härutver kan nämnas programmen Pacte/Erfaren- hetsutbyte som gäller mindre omfattande nät och syftar till göra användarna medvetna om och intresserade av interregional samarbete genom ett kunskaps- och erfarenhetsutbyte i frågor av gemensamt intresse som gäller regional utveckling. • För samtliga dessa nät organiserar kommissionen speciella inledningsdagar för att medlemmarna skall få en möjlighet att samlas. De deltar också i uppföljningsdagar som syftar till sammanfatta erfarenheterna och föra ut dessa på det regionala planet. Dessa dagar resulterar också i att det tas fram dokument som sedan ges en bred spridning. • Directoria-mötena, som årligen organiseras i Bryssel av kommissionen (1995 två gånger), ger delegationer från omkring 500 lokala myndigheter med sammanlagt 1 200 deltagare en möjlighet att träffas och informeras om program för nyskapande åtgärder och interregionalt samarbete som berör dem, vidare att på grundval av fallstudier öka sin kunskap när det gäller utvecklingsmetodik och metoder för att sprida goda erfarenheter och slutligen och framför allt att initiera samarbets projekt inom ramen för en kontaktpool grundad på förslagsinfordringar. I flertalet gemenskapsinitiativ förutses att åtgärder av transnationell karaktär skall vidtas. Bland annat skall nätverk för informationsutbyte och möten mellan aktörerna inom partnerskapen upprät tas i syfte att sprida goda erfarenheter och främja samarbete över nationsgränserna. För den nya programperioden för gemenskapsinitiativen har sålunda medel reserverats för finansieringen av nätverk inom ramen för Leader (34 miljoner ecu), Små och medelstora företag (25 miljoner ecu) och Pesca (5 miljoner ecu). Medel har också beräknats för bland annat programmen Adapt och Emploi. Eftersom programmen inom gemenskapsinitiativen delvis antogs 1995 begränsade sig åtgärderna för informationsutbyte 1995 i flertalet fall till rena föreberedelser för att sedan sättas i gång 1996. Inom ramen för Pesca har anbuds- och förslagsinf ordringar förberetts för att offentliggöras 1996. De syftar till att främja nyskapande projekt av transnationell karaktär och att sprida goda erfarenheter genom publikationer, konferenser, partnerskapmöten, skapandet av nätverk etc. Även inom Adapt och Emploi finns planer på att publicera skrifter om goda erfarenheter. Leader-nätverket har fortsatt att fungera aktivt tack vare de erfarenheter som vunnits genom Leader I. Europeiska observatoriet för nyskapande och utveckling på andsbygden driver det Europeiska nätet för landsbygdsutveckling, ett nätverk som omfattar hela initiativet Leader II. Bland aktiviteter na kan nämnas att observatoriet ger ut flera tidskrifter och organiserar olika möten och arrange mang. Info-Leader är ett viktigt verktyg för att stimulera kontakterna inom det Europeiska nätverket för landsbygdsutveckling därigenom att denna månatliga informationsskrift "möjliggör för alla som berörs av Leader II att införa annonser samt meddelanden om sökta partnerskap, önskat samarbete eller önskat utbyte som kan vara av intresse för alla aktörer som är involverade i Leader II". Ett antal internationella och nationella möten ägde rum 1995, i vilka i allmänhet flera Leadergrupper deltog. I mars organiserade Leadergruppen i Murcia ett möte om "Restaurering av byggnader som skall användas för landsbygdsturism". Under våren deltog tio lokala aktionsgrupper från Portugal, Frankrike och Wales i ett seminarium i Polen för att presentera Leaderinitiativet. I juli ägde ett nationellt möte för de lokala aktionsgrupperna rum i Paris, organiserat av CNASEA (Centre national pour l'aménagement des structures des exploitations agricoles — Nationella centret för planering av jordbrukets struktur). I Spanien bildades det spanska nätet för landsbygdsutveckling, som syftar till att sammanföra alla de lokala aktionsgrupperna i Spanien. I oktober ägde ett seminarium rum i Österrike för att lansera Leaderinitiativet. Seminariet organiserades av förbunds staten Karintien och den lokala aktionsgruppen Norische Region. I oktober ägde också det tiondet mötet mellan medlemmarna i det grekiska Leader-nätverket rum i Mirina på ön Limnos. KAPITEL TV FORTSATT REDOVISNING AV RESULTATET AVSEENDE PERIODEN 1989-1993 ZfY Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Inledning Utvärderingen av programperioden 1989-1993 i dess helhet är på grund av programuppläggningen en utdragen process. Programmen antogs successivt under hela perioden (ibland 1993), det praktiska genomförandet kunde pågå ända fram till 1995, många program har förlängts, likaså det finansiella genomförandet (utgiftsåtaganden kunde i och för sig inte göras längre än fram till och med 1993, men utbetalningarna från medlemsstaterna till stödmottagarna och från kommissionen till medlems staterna kunde pågå ända fram till 1995, i vissa fall till och med fram till 1996). Denna dynamik förklarar varför utvärderingen av perioden som helhet också sker stegvis. Även om kommissionen inledde arbetet 19941 var detta ofta av preliminär karaktär och gällde i alla händelser endast vissa stöd. Kommissionens strävan har emellertid varit att i de årsrapporter som successivt getts ut efter rapporten för 1993 presentera resultaten allt eftersom de blivit tillgängliga. Föreliggande rapport är en fortsättning av detta arbete och avser de utvärderingar som genomfördes 1995. Det bör emellertid noteras att det är svårt att i en skrift som denna, dvs. en rapport som upprättas årligen för att redovisa verksamheten under det gångna året, ge en global analys av en hel programperiod, såvida man inte är beredd att tynga innehållet i rapporten eller underlåta att uppfylla de stadgeenliga kraven på rapporten. Det bör också framhållas att kommissionen vart tredje år, i enlighet med de nya bestämmelserna från 1993 (artikel 16 i ramförordningen), skall utarbeta en rapport om den ekonomiska och sociala sammanhållningen. I denna skall alla finansieringsorgan och gemenskapsprogram beaktas (först och främst sålunda strukturfonderna) och deras bidrag till genomförandet av sammanhållningen analyseras. Den första av dessa rapporter utarbetades 1996. A. UTVÄRDERING AV ADDITIONALITETEN Eftersom strukturåtgärderna är en form av samfinansiering av nationella program är additionalitet- sprincipen mycket viktig när det gäller den faktiska effekten av åtgärderna. Kommissionen måste se till att medlemsstaterna upprätthåller sina utgifter för offentliga strukturåtgärder eller motsvarande på minst samma nivå under den aktuella programperioden som *'nder den föregående. Under 1995 skedde därför ett intensivt kontrollarbete avseende additionalitetsprincipen under programperioden 1989-1993. Det var ju först ett år efter det att de finansiella åtagandena rättsligt upphört att gälla, samtidigt som utbetalningarna nationellt och från gemenskapen fortfarande pågick, som en sådan kontroll verkligen kunde genomföras på ett tillförlitligt sätt. Arbetet har slutförts för vissa medlems stater och vissa mål, ibland inte utan svårigheter. 1. Målen 1 och 2 Utvärderingen av additionaliteten för målen 1 och 2 påbörjades 1995. Situationen varierar väsentligt mellan medlemsstaterna. De uppgifter som fram till slutet av 1995 överlämnats av Belgien (Vallo- nien), Danmark, Spanien, Irland och Nederländerna är tillfredsställande och visar att additionalite ten beaktats under perioden 1989-1993. Uppgifterna från Tyskland, Belgien (Flandern) och Grekland var däremot ofullständiga och medgav inte någon korrekt utvärdering. Frankrike, Italien, Luxem burg och Spanien slutligen hade vid utgången av 1995 ännu inte inkommit med något siffermaterial. 2. Målen 3 och 4 Liksom för målen 1 och 2 är en kontroll av additionaliteten meningsfull och effektiv förutsatt att berörd medlemsstat accepterar att samarbeta. För de medlemsstater som mycket noggrant tillämpat kommissionens metoder går det alltså att dra tillförlitliga slutsatser. Så har skett i Luxemburg, Årsrapporterna 1993 och 1994. 254 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Frankrike, Tyskland, Danmark (även om prövningen i detta fall baserade sig på ett föga representat ivt urval) samt Portugal. När det gäller dessa medlemsstater kan alltså slås fast att additionaliteten beaktats. I två medlemsstater har additionaliteten kontrollerats men utan att kommissionen haft tillgång till tillräckligt precisa (Nederländerna) eller tillräckligt representativa (Italien) uppgifter. För Greklands del förelåg endast uppgifter avseende 1990-1991. Andra medlemsstater (Belgien, Förenade kungariket, där additionaliteten inte kunnat kontrolleras) lät sin granskning omfatta den nationella budgeten i dess helhet, och för dessa medlemsstater är slutsatserna inte tillförlitliga. Två medlemssta ter slutligen anförde principiella invändningar. Irland ansåg sålunda att additionaliteten för målen 3 och 4 inte gick att mäta eftersom landet i sin helhet är stödberättigat för mål 1. Spanien ansåg att källan till de uppgifter som överlämnats till kommissionen inte behövde uppges. Utvärderingsarbetet visade sammanfattningsvis att additionaliteten hade beaktats i Frankrike, Tys kland, Danmark, Luxemburg och Portugal. Detsamma kan, med ledning av undersökningarna, sägas om Italien och Nederländerna. Analysen beträffande Belgien, Spanien, Grekland, Irland och Förenade kungariket har däremot inte kunnat slutföras under 1995. B. UTVÄRDERINGEN AV MÅLEN Arbetet med att utvärdera resultatet av de olika målen inleddes 1994 och pågick intensivt under 1995. Läsaren hänvisas till föregående årsrapport vad gäller mål 1, för vilket resultat och effekter utförligt redovisades i den rapporten. Detsamma gäller för mål 2, för vilket de preliminära resultaten också presenterades i den förra rapporten. När det gäller detta mål pågick fördjupningsanalysen av utvärderarnas rapporter ännu 1995. För målen 3, 4 och 5b redovisades de preliminära resultaten i den förra årsrapporten och de bekräftas här på grundval av det fortsatta arbetet under 1995. För mål 5a har resultaten varit tillgängliga vid en sådan tidpunkt att de kunnat presenteras först i denna rapport. 1. Målen 3 och 4 Under 1995 kunde utvärderingsrapporterna färdigställas avseende de förutvarande målen 3 och 4 för perioden 1989-1993. Trots att rapporterna från vissa medlemsstater lämnades in relativt sent kunde en resultatsammanfattning färdigställas i slutet av året och kommer att distribueras under 1996. Detta kommer att möjliggöra en samordning av kommissionens och medlemsstaternas arbete och resultatet kan ingå i underlaget för utarbetandet av policyriktlinjerna för ESF, särskilt i fråga om utformningen av ändamålsenliga regler för stödet och effekten på målgrupperna. De slutgiltiga slutsatserna skiljer sig inte från de preliminära resultaten, som redan återgetts i årsrapporten för 1994. Det finns skäl att här något precisera de villkor som gällt för genomförandet av programmen. I den sammanfattande rapporten uppmärksammas två av de viktigaste inslagen i 1988 års reform, flerårsprogrammeringen och utvärderingen. Flerårsprogrammeringen har medfört förändringar i de nationella myndigheternas sätt att fungera men har också medverkat till att det har tagits fram verkliga utvecklingsstrategier och kontinuerliga åtgärdsprogram. En ny utvärderingskul tur har vidare successivt vuxit fram på gemenskapsnivå och i de enskilda medlemsstaterna. En annan grundläggande princip i 1988 års reform var förstärkningen av partnerskapet genom ett ökat deltagande av regionala aktörer och sociala parter. I det här avseendet framgår det av rapporten att det i länder med en decentraliserad struktur skett ett ömsesidigt närmande, och till och med en decentralisering av medlen, men att de sociala parterna i flertalet fall involverades i mycket begränsad utsträckning också under perioden 1989-1993. Varken de organ som svarar för den praktiska övervakningen av stödmottagarna eller de aktörer som svarar för utbildningen i företagen ingår som reella parter i partnerskapet, i så fall möjligen rent formellt. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 255 2. Mål 5a Sättet att utvärdera mål 5a Jordbruk för perioden 1989-1993 skiljer sig ganska mycket från utvärderingen av de andra stöden, framför allt därför att det sker enligt två förordningar som reglerar åtgärderna inom detta mål, nämligen rådets förordningar (EEG) nr 2328/91 och 866/90 om anpassningen av produktionsstrukturerna inom jordbruket respektive anpassningen av strukturerna för förädling och saluföring äv jordbruksprodukter. Åtgärder enligt förordning (EEG) nr 2328/91 (produktionsstrukturer): Dessa åtgärder har'sedan länge varit ett viktigt inslag i den gemensamma jordbrukspolitiken. Utvärderingen av åtgärderna har koncentrerats till deras tillämpning och grundar sig på frågeformulär som utarbetats inom kommis sionen. Medlemsstaterna sänder varje år in dessa formulär med upplysningar om • genomförda investeringar i jordbruksföretagen, • antalet jordbruksföretag som programmet riktar sig till fördelat på olika regioner, uppgift om vilka grupper bland jordbrukarna som är stödmottagare, odlingsarealens storlek, typ av produk tion, • investeringarnas fördelning på olika kategorier, investeringarnas huvudsakliga syfte och totalbe lopp, beräknat stödbelopp, i • igångsättningsstödet för unga jordbrukare och tilläggsstödet för att underlätta deras investering ar, • kompensationsbidragen samt antalet jordbruksföretag -fördelade på regioner och storlek — som erhållit bidrag samt uppgift om de belopp som anslagits till olika regioner. De samlade effekterna av dessa åtgärder för jordbruksstrukturernas utveckling har inte systematiskt analyserats. Vissa enkätundersökningar har emellertid gjorts som gällt den ena eller den andra åtgärden i vissa medlemsstater, medan stödet till unga jordbrukare behandlas i en rapport som är under utarbetande inom kommissionen och som ännu inte var färdigställd i slutet av 1995. \ Åtgärder enligt förordning (EEG) nr 866/90 (förädling och saluföring av produkter): Det är endast j sedan 1991 som åtgärder som avser förädlingen och saluföringen av jordbruksprodukter omfattats i av ett programplaneringsförfarande inom ramen för förordning (EEG) nr 866/90. Fram till 1990 | ankom det på kommissionen att välja ut projekt som föreslagits inom ramen för förordning (EEG) ! nr 355/77. Medlemsstaterna var sedan skyldiga att informera kommissionen om resultatet av olika i projekt i form av en slutrapport för varje projekt som upprättades sedan projekten avslutats. : Numera, under det system som införts i och med förordning (EEG) 866/90, sker övervakningen och utvärderingen enligt bestämmelserna i artiklarna 25 och 26 i förordning (EEG) nr 4253/88 (enligt ändring) om samordningen av strukturfonderna. Enligt dessa artiklar skall det inrättas övervaknings kommittéer och fastställas fysiska och finansiella indikatorer som gör det möjligt att fastställa hur långt åtgärderna framskridit och vilka framsteg som gjorts. Övervakningskommittéer som skall kontrollera tillämpningen av förordning (EEG) nr 866/90 har numera inrättats i alla medlemsstater na, där också lämpliga övervaknings- och utvärderingsprogram fastställts. Det är dessa kommittéer som organiserar utvärderingsarbetet avseende perioden 1989-1993. 2-S6 3. Mål 5b ^ ^ ^^ Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Ett stort antal initiativ för miljön: Åtgärderna på miljöområdet har utgjort en ganska stor del av åtgärdsprogrammen. Miljöskyddets andel av gemenskapsstödet var nästan exakt densamma för de två perioderna 1989-1993 och 1994- 1999: 11,4% respektive 11,7%. Åtgärderna varierar mellan regionerna och kan gälla insatser för att förhindra eller minska miljöföroreningar från jordbruket och livsmedelsindustrin, förvaltnin gen av naturresurser (vatten, djur- och växtliv), återinplantering av sällsynta eller utrotningshota de arter, bortskaffande av avfall i landsbygdskommuner, upprustning och tillvaratagande av kulturarvet inom ramen för till exempel skyddade platser och naturområden. Framgången för denna del av programmen hänger utan tvivel samman med den ökade miljömed vetenheten. Dessutom innebär miljölagstiftningen, särskilt den som gäller avfallshantering, att det ställs krav på kostnadskrävande offentliga investeringar som myndigheterna ute på landsbygden har svårt att klara av med sin budget. Gemenskapens bidrag har ofta spelat en avgörande roll när det gällt att få till stånd de anläggningar som behövts. Vad beträffar privata system för avfallshantering och spillvattenrening skall de aktuella åtgärder na finansieras med iakttagande av de allmänna riktlinjerna för miljöstöd. I många landsbygdsom råden försöker man numera gå längre än till bara miljöskydd och strävar efter ge detta ett tilläggsvärde genom att utveckla nya turistaktiviteter med inriktning på upptäckt av naturen. Genomförandet av sådana åtgärder underlättas av att de nödvändiga investeringarna ofta är av lättare slag, såsom receptionsanläggningar, iordningställande av stigar, utrustning för naturobser vationer osv. Initiativen på detta område har varit framgångsrika och har en tendes att spridas. Denna sammankoppling mellan miljön och ekonomisk exploatering av miljön förtjänar att uppmuntras, för den innebär att vad som kan uppfattas som rent tvång (tillämpningen av gällande bestämmelser) kan förvandlas till nya lönsamma aktiviteter som är väl anpassade till lands bygdsområdena. Utvärderingen av mål 5b för perioden 1989-1993 slutfördes under 1995 i och med färdigställandet av en samlad rapport för de 21 regioner som valts ut att ingå i utvärderingen. Slutresultaten skiljer sig inte från de preliminära resultaten, som redovisades i årsrapporten för 1994. Läsaren hänvisas till denna och uppmanas samtidigt att ha i åtanke att utvärderingen endast gällde ett begränsat antal regioner. Nämnas bör emellertid att det många gånger visat sig svårt att få fram kvantifierade och jämförbara uppgifter som gör det möjligt att fastställa hur stor inkomstutvecklingen, tillskottet av nya arbetstillfällen och dämpningen av befolkningsminskningen på landsbygden varit. I rapporten finns också en sammanställning i mera systematisk form av vissa fysiska utvecklingstal (investeringar inom jord- och skogsbruk, upprustning av byar, antalet små och medelstora företag som fått stöd, investeringar i infrastrukturer inom industri och turism, initiativ för miljön, m. m. ). Det kan erinras om att mål 5b-områdena under perioden 1989-1993 omfattade 17 °/o av gemenskapens område och berörde 5,1 °/o av befolkningen (16,3 miljoner invånare). Gemenskapsstödet uppgick till totalt 3 miljarder ecu eller 5 % av de totalt tillgängliga anslagen för strukturfonderna. C. UTVÄRDERING AV GEMENSKAPSINITIATIVEN 1989 introducerade gemenskapen ett antal gemenskapsinitiativ med stöd av artikel 11 i förordning (EEG) nr 4253/88. Gemenskapsinitiativen är de särskilda finansiella strukturpolitiska instrument som kommissionen på eget initiativ kan föreslå medlemsstaterna för att stödja åtgärder som bidrar till att lösa problem med särskilda effekter på gemenskapsnivå, och som inte omfattas av medlems staternas utvecklingsplaner. Avsikten med gemenskapsinititiven är att de skall medge flexibilitet och erbjuda särskilda möjligheter till samarbete och nyskapande, till exempel genom att omfatta åtgärder som går utöver nationsgränserna, introducera en genuin gemenskapsdimension eller experimentera med nya angreppssätt. Gemenskapens bidrag till genomförandet av initiativen uppgick under perio den till totalt 5,3 miljarder ecu, vilket utgjorde närmare 10 % av det totala anslaget till strukturfon derna. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 257 1995 genomförde kommissionen en utvärdering av samtliga initiativ och delade därvid in arbetet i tre grupper efter de tre huvudtyperna av initiativ: initiativ för regional utveckling, initiativ som gällde mänskliga resurser och initiativet för landsbygdsutveckling, LEADER. Insatser för miljön 1991-1993: Ett stort antal gemenskapsinitiativ under perioden 1989-1993 gällde åtgärder för miljön i olika områden — kolgruvedistrikt (RECHAR), järn- och stàlregioner (RESIDER) och gränsområden (Interreg) — och det skedde med hjälp av olika slags insatser — forskning/utveckling, stöd till ökad produktkvalitet, m. m. Ett av initiativen, ENVIREG som kom till 1990, avsåg särskilt miljöskyddet i de minst utvecklade kustområdena (se nedan). I landsbygdsområdena har ett stort antal miljöskyddsåtgärder kunnat genomföras med hjälp av initiativet LEADER. Detta initiativ har särskilt främjat utvecklingen av nya miljöanpassade produkter och metoder i de mindre gynnade landsbygdsområdena. I Grekland till exempel (ön Leucadis) har utnyttjandet av olivkär nor som råvara för energiframställning fått stöd. I Italien (Umbrien) har ett system införts för återanvändning av avfallet från en keramisk verkstad. I Frankrike (Haut -Jura) har miljövänliga panncentraler som eldas med skogsavfall installerats. 1. Initiativen för regional utveckling Utvärderingen av initiativen för regional utveckling har gällt sammanlagt tio gemenskapsinitiativ som grupperats kring fyra stora teman: • Integreringen av de minst utvecklade regionerna i den inre marknaden: initiativet STRIDE, som syftade till att förstärka kapaciteten för nyskapande och teknisk utveckling i vissa mål 1- och mål 2-områden; TELEMATIQUE för att främja användningen av avancerade telekommunikationst jänster i mål 1-områdena; PRISMA, som syftade till att förbättra infrastrukturen och servicen för företagen i mål 1-områdena när det gäller kvalitetspolicy och tillgång till marknaderna för offentlig upphandling. • Miljöskydd: ENVIREG, som syftade till att förbättra och skydda miljön och att främja ekono misk utveckling i huvudsak i kustområdena inom mål 1-regionerna. • Samarbete och gränsöverskridande nätverk: Interreg, som hjälpte gränsregionerna att förbereda sig för den inre marknaden, i huvudsak genom att stärka det gränsöverskridande samarbetet. • Diversifiering av verksamheten i industriområden som är beroende av krisdrabbade branscher: RESIDER för järn- och stålregioner, RENA V AL för regioner beroende av fartygsproduktion, RECHAR för områden med kolproduktion. Tabell 129: Gemenskapsinitiativen 1989-1993 — Finansieringen fördelad på initiativ och medlemsstater (milj. ecu) ENVIREG PRISMA INTERREG/ REG EN RECHAR RESIDER STRIDE TELEMATIQU E Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike 27. 6 87,6 25. 3 52,4 18. 6 93. 2 52,4 58. 8 6. 5 12,4 37,3 18. 2 65. 3 4,5 2,2 4. 3 59,3 155,9 16. 4 o) 13. 1 94. 9 84. 0 139,2 17,7 32. 2 89. 9 16. 1 0) 30,4 171,2 5. 2 p) 9. 4 22. 6 118,4 2. 0 Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Förenade Kungriket Gemenskaperna (5) Totalt (1) Inkl. 12,06 miljoner ecu Ibr mil I-områden (2) Inkl. Prisma-Telcmatiquc (3) Envireg-Stride (4) Siffran visar värdet av Interreg de tolv medlemsstaterna och inkluderar 2,39 miljoner ecu inom ramen tor artikel 10 i ERUF-lorordningen. 1. 077. 2 1. 369. 7 3. 4 184,2 23. 0 8. 7 17. 5 5. 7 264. 4 380,5 299. 1 S60. 4 101,8 110. 3 24. 0 27. 6 87,3 17. 7 20. 5 2,1 4. 6 54. 1 30. 2 441. 6 41. 3 75. 5 1. 7 M. O 64,7 35. 6 5. 4 57,2 14,6 222. 4 292. 2 498. 7 215. 9 182. 3 398. 9 10. 8 32. 2 323,6 335,2 1. 077,2 3. 661. 2 258 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Allmänt sett ligger gemenskapsinitiativens värde i att de utvecklar transnationellt samarbete och synliggör gemenskapens verksamhet, i deras demonstrationseffekt och i det nyskapande som pro grammens flexibilitet möjliggör. Trots programmens positiva effekter måste medges att det fanns vissa förhållanden som minskade åtgärdernas potentiella effektivitet. Nämnas kan särskilt • att de breda målen, som gav en flexibilitetsfördel, också ledde till att initiativen blev mindre specifika till sina natur så att de ibland kunde uppfattas som en ren utvidgning av befintliga nationella program, • att den administrativa uppläggningen av programmen ofta var komplicerad och att bristen på samstämmighet mellan medlemsstaterna i fråga om både innehåll och tidsfaktorn innebar att potentialen för transnationellt samarbete delvis gick förlorad. Berörda socioekonomiska aktörer hade emellertid en positiv inställning till initiativen som gjorde det möjligt för dem att arbeta enligt modellen "nerifrån-och upp" och få tillfälle att visa sin kapacitet att vidta nyskapande åtgärder. STRIDE, PRISMA och TELEMATIQUE Dessa tre gemenskapsinitiativ tillhandahöll en viktig länk mellan sammanhållning och integration. De syftade till att hjälpa mindre gynnade regioner att utveckla den tekniska och mänskliga infra struktur som var nödvändig för att företagen i dessa regioner skulle bli delaktiga av fördelarna med den inre marknaden. • STRIDE syftade huvudsakligen till att stimulera forsknings- och utvecklingskapaciteten i mål 1- områden, men vissa åtgärder i mål 2-områden var också stödberättigade. STRIDE tillhandahöll medel för att stödja dels investeringar i grundläggande FoU-infrastruktur i mål 1-områden genom regionala teknikutredningar, dels nya investeringar och projektkostnader för att starta upp FoU- verksamhet, dels slutligen FoU-centra som förberedde sig för eller deltog i forskning som finansierades av gemenskapen. Initiativet stödde också länkar och nätverk mellan forskningscen tra och industrin i både mål-1 och mål 2-områden och täckte därvid ett brett spektrum av konsortier och metoder för tekniköverföring. Merparten av stödet gick till forskningsverksamhet, däribland FoU-centra och bidrag till FoU och utrustning (57 %). • TELEMATIQUE koncentrerade sig på att stödja användningen av avancerade telematiktjänster snarare än att bredda tillträdet till dessa tjänster, och lade därvid särskilt vikt vid små och medelstora företag. Programmet stödde en mångfald projekt omfattande datakommunikationer (inklusive utveckling av databaser och nätverk), stöd till support för serviceanvändare, utveckling av avancerade tjänster för små ochh medelstora företag samt marknadsförings-, sälj framjande- och utbildningsåtgärder. Datakommunikationer fick den största delen av stödet (42 %). • PRISMA syftade till att hjälpa företag i mål 1-områdena att dra nytta av genomförandet av den inre marknaden och lade särskilt vikt vid uppfyllandet av kvalitetskraven på privata och offentliga marknader. Merparten av stödet (75 %) utnyttjades för projekt inom kalibrering och metrologi, som inte bara innefattade laboratorieinfrastruktur utan även anknytande projekt avseende kvali tetssystem. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 259 STRIDE, PRISMA, TELEMATIQUE: Fördelning per medlcmsstaJ (miljoner ecu) • PRISMA DTELEMATIQUE • STRIDE Mervärdet av STRIDE, TELEMA TIQUE och PRISMA F. F Huvudfrågorna för analysen var nyskapandet, programmens demonstrationseffekter och graden av internationalisering, eventuella länkar till andra program och graden av additionalitet (dvs. i vad mån åtgärderna skulle ha vidtagits om programmen inte hade funnits). STRIDE: Här fanns ett ganska stort inslag av nyskapande. Programkonceptet var i sig något nytt och programmet var upplagt så att det ledde till att viktiga nya länkar etablerades mellan universitet och lokala företag (särskilt i Portugal och Grekland). Vad gäller teknologiskt nyskapande kunde en betydande effekt konstateras i fråga om snabbheten och graden av teknologiskt nyskapande till stöd för forskning som leder till produktutveckling, och likaså i fråga om tillhandahållandet av supports ervice. Flera hundra nya produkter och processer utvecklades med stöd av STRIDE, som också underlättade den allra första introduktionen av en rad olika forskningstekniker i vissa regioner och länder. I de fall stödmottagarna medverkat nära i programuppläggningen och programgenomföran det fanns positiva demonstrationseffekter. Internationalisering var ett särskilt programmål och bidrog till att det utvecklades ett stort antal transnationella länkar. I mycket få projekt var emellertid leverantörer från andra medlemsstater engagerade. Framgången rned programmet låg framför allt i att forskningsorganisationer och företag uppmuntrades att delta i ramforskningsprogrammen och i att länkar byggdes upp genom forskarrör lighet. Det senare innebar att ett stort antal stödmottagare kunde nås med en relativt liten budget. Formellt samarbete mellan projekten var svårt att genomföra på grund av bristande kunskap om innehållet i övriga STRIDE-program, skillnader i tidsplaner och förseningar i genomförandet. Informellt samarbete förekom emellertid. Länkar till andra program förekom i huvudsak i fråga om ramprogrammen och i några fall genom bidrag till driftskostnaderna i viktigare ERUF-finansierade projekt. Samarbete med övriga program förekom i mycket liten utsträckning, och detta gällde även program som borde ha varit av intresse, såsom SPRINT och COMETT. Initiativets additionalitet var i allmänhet god i det att det mobiliserade ett stort antal projekt som annars inte skulle ha fått stöd och att det i vissa fall utvecklade hela åtgärdskedjor på regional nivå som tidigare inte existerat. Något problematiska var dock vissa projekt i Italien där större företag, särskilt multinationella företag, fått stora bidrag, och även stödet till vissa större projekt och laboratorier inom den offentlig sektorn där programmet använts för att finansiera aktiviteter som med all sannolikhet ändå skulle ha genomförts. Initiativet STRIDE var ett utomordentligt framgångsrikt experiment när det gäller att införa en teknologisk dimension i gemenskapens regionalpolitik. Det hade djupgående effekter för utgiftsmön stret inom det vidare strukturfondsystemet och stimulerade intresset för ett antal andra regionala initiativ på det teknologiska området. 260 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Viktigare resultat av STRIDE-initiativet: • 68 nya forskningscentra och utrustning till eller utbyggnad av ytterli gare 100 centra i mindre gynnade regioner • uppskattningsvis 300 nya produkter och processer och 46 nya patent • 4400 arbetstillfällen skapade direkt eller indirekt TELEMA TIQUE: Detta initiativ hade när det infördes en fördel som inget av de andra gemenskaps initiativen hade i det att de nationella administrationerna redan haft erfarenheter av ett liknande program, Starprogrammet. Programbudgeten på något under 220 miljoner ecu var emellertid endast en bråkdel av vad som varje år läggs ut på telekommunikationer i de mindre gynnade regionerna. Som redan nämnts syftade programmet inte egentligen till att utveckla nyskapande tjänster utan till att stödja användningen av avancerade tjänster. Det nyskapande inslaget låg närmast i tillämpningen av existerande teknologi i nya situationer. Ett viktigt mål var att ställa de möjligheter som avancerade telekommunikationstjänster och informationssamhället erbjuder till de små och medelstora företa gens förfogande. Programmets demonstrationseffekt visade sig framför allt i det att det visade på vad som varit framgångsrikt och på så sätt uppmuntrade nya användare. Detta tenderade att ske indirekt snarare än att som resultat av särskilda demonstrations-eller främjandeåtgärder. Internationaliseringsgraden inom programmet var begränsad. Tillfällen till gränsöverskridande sam arbete, till att ge tilträde till tjänster i andra medlemsstater och till erfarenhetsutbyte mellan projekt saknades. Det vore emellertid fel att utgå från att internationalisering alltid är önskvärd. I de fall det behövs expertis från endast en medlemsstat finns det inte nödvändigtvis något behov av ett formalise- rat engagemang, och problemen med att erhålla och motivera matchande finansiering kan vara oöverstigliga. Vad gäller "dödvikten" (additionahtetsaspekten), kan sägas att denna var partiell i den bemärkelsen i att projekten förmodligen skulle ha drivits vidare vid en senare tidpunkt eller i mindre ambitiös form. I Inom ett område där utvecklingen sker så snabbt som inom telematiken kan försteget i sig ha haft en ! betydande effekt. Viktigare resultat av TELEMATIQUE-initiativet: • 17000 små och medelstora företag använder avancerade telematikt- jänster • 32000 nya nyttjare av avancerade tjänster PRISMA: PRISMAS mervärde låg i nyskapandet, demonstrationvärdet och additionaliteten. Vad gäller nyskapandet var programmet i sig nyskapande, särskilt idén att lösa de problem som de små och medelstora företag i mindre gynnade områden har genom att introducera infrastrukturer för servicesupport såsom laboratorier för kalibrering och metrologi. Från lokal synpunkt var också den tillämpade teknologin nyskapande, eftersom dessa teknologier inte tidigare hade införts till område na i fråga. Det gavs också exempel på nyskapande projektutformning. Projekten tenderade att ha höga demonstrationseffekter, eftersom företagen kunde se de kvantitativa fördelarna med kalibre ring och kvalitetscertifiering. De projekt som avsåg offentlig upphandling var mindre framgångsrika; detta är emellertid ett svårare område för de små och medelstora företagen och motståndet var därför högt. Vad gäller additionaliteten var "dödvikten" i regel låg, särskilt för tjänster inom kalibrering och metrologi, eftersom privata företag inte gärna investerar i verksamheter som erbjuder denna service till andra små och medelstora företag på grund av låg avkastning och betydande risker, och därför att detta inte är ett område där statliga organ traditionellt investerar. I regel gav denna förstärkning av standardisering och kvalitetssäkring ett reellt bidrag till genomför andet av den inre marknaden. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 261 Viktigare resultat av PRISMA: • 300 projekt inom områdena kalibrering och standarder • 4500 deltagande organisationer drog nytta av tjänsterna ENVIREG ENVIREG-initiativet hade fyra mycket specifika mål: • att minska miljöföroreningarna i kustområden vars ekonomi huvudsakligen är beroende av turism, med prioritering av områden med snabb ekonomisk tillväxt och allvarliga miljöproblem, • att främja planeringen av markanvändningen i kustområdena i syfte att bevara de naturliga ekosystemen och minska försämringen av kusthabitaten, • att bidra till utvecklingen av system och infrastrukturer för omhändertagandet av farligt avfall, • att stärka den tekniska expertis som arbetar med utformningen och styrningen av föroreningskon troll och med infrastruktur och teknologier för att åtgärda föroreningar. Initiativet omfattade kustområdena inom de regioner som omfattas av målen 1, 2 och 5b i Medelhav sområdet och andra kustregioenr i södra Europa, inklusive ett omland upp till 10 km från kusten. När det gällde farligt avfall och tekniskt bistånd var samtliga mål 1-områden stödberättigade. Mervärdet av ENVIREG ENVIREG kunde medverka vid finansieringen av ett antal projekt som var betydelsefulla på grund av sin nyskapande karaktär och som annars kanske inte hade genomförts. Ofta utnyttjades medlen också för att stödja projekt inriktade på att uppfylla kraven i särskilda direktiv, däribland direktivet om avloppsrening i städer och direktivet om omhändertagande av farligt avfall, direktiv som innebar stora utmaningar för många mål 1-områden. ENVIREG bidrog till miljöförbättringar i mål 1- områdena framför allt genom att • möjliggöra för enskilda regioner att genomföra investeringar i infrastrukturer för spillvatten- och avfallshantering, • göra tekniska bedömingar i olika frågor eller utföra genomförbarhetsstudier som medverkade till ätt optimera utformning och miljöfördelar, • dra uppmärksamheten till frågor som gällde förvaltningen av kustområden, • inrikta åtgärder på kustområdenas biotoper — ett nytt angreppssätt, • lägga ökad vikt vid förvaltningen av vattentillgångar och återanvändningen av renat spillvatten, • agera som katalysator, vilket uppmuntrade andra projekt som byggde på eller vidaretuvecklade ENVIREGprojekt. En struktur för tekniskt bistånd, Amber, har vidare inrättats för att organisera ett erfarenhetsutbyte och sprida goda erfarenheter bland aktörer i miljöprojekt. Initiativet har lett till betydande förändringar i gemenskapens strukturpolitik genom ökad integrering av miljöhänsyn i den nya generationens GSR och åtgärdsprogram. 262 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Viktigare resultat av ENVIREG-initiativet: • mer än 800 projekt finansierades • betydande effekter har åstadkommits vad gäller uppsamling, behand ling och bortskaffande av avfall och spillvatten från städer, och ett avgörande bidrag har därmed gjorts för att minska gapet till övriga Europa. Närmare två tredjedelar av medlen anslogs till installationer för spillvattenrening i kustområden i mål 1-regionerna, i huvudsak i Spanien, Syditalien och Grekland. Ett exempel från Portugal: ENVIREG har samfinansierat ett omfattande program för sanering och förebyggande åtgärder (fabrik för avfallskom- paktcring och gas förbränning i^Matosinthos, återvinning av avfall från garverier i Alviela, flytbarriärer, pumpbåtar, reningsanordningar och reservoarer för kontroll av oljeföroreningar och föroreningar från kemis ka produkter på Madeira och Azorerna) inom ramen för ett integrerat angreppssätt, där bevarandet av ekosystemen och bevarandet av natur områden av intresse för turismen kombineras. Ansträngningarna att få till stånd en lokal planering av miljöförvaltningen har härvid varit särs kilt betydelsefulla. RESIDER, RENAVAL OCH RECHAR Dessa tre gemenskapsinitiativ syftade till diversifiering av områden som drabbats av industriell tillbakagång och svarade tillsammans för gemenskapsutgifter på sammanlagt 943,9 miljoner ecu. RESIDERprogrammet gällde områden som drabbats av problem i samband med nedgången inom stålindustrin och därför måste omstruktureras. Programmet omfattade 18 regioner i åtta medlems stater. RENA V AL koncentrerade sig på områden som var beroende av fartygsproduktion och ombyggnader/reparationer av fartyg och på motsvarande sätt förlorat arbetstillfällen. Programmet gällde 26 regioner i nio medlemsstater. RECHAR gav hjälp till områden som drabbats särskilt svårt av den snabba nedgången inom kolgruveindustrin och hotades av minskande sysselsättning. Det täckte 26 kolgruvedistrikt i sex medlemsstater. Mer än 80 % av stödet gick till fyra medlemsstater (Frankrike, Tyskland, Spanien och Förenade kungariket) med Förenade kungariket som främsta stödmottagre. Gemenskapens bidrag ställdes inte till förfogande för att direkt stödja tillbakagående industrier utan för att främja skapandet av nya arbetstillfällen, etableringen av nya företag och en utbyggnad av befintliga företag i de berörda områdena. Det skulle ske genom • investeringar i infrastrukturprojekt, • direkt stöd till kapitalinvesteringar i små och medelstora företag, • indirekt stöd (t. ex. via förmedlingsorgan) till små och medelstora företag genom tekniskt bistånd i form av t. ex. forskning och utveckling, marknadsföring, m. m. , • vad gäller RECHAR genom att tillhandahålla yrkesutbildning och hjälp till återanställning. Programmen var självfallet för små för att helt och hållet kunna hantera de problem som uppstått på grund av nedgången inom de stödberättigade industrierna. Programmen var därför endast en startpunkt för stimulans och främjande av nya verksamheter. Mervärdet av RESIDER, RENA VAL och RECHAR Enligt utvärderingen var beroendet av programmen relativt högt: 45 °7o av RECHARprojekten och 33 % av RENA V AL- och RESIDERprojekten var helt beroende av gemenskapens bidrag. Endast 5 °7o av projekten eller färre (och inga alls vad gäller RECHAR) skulle ha fortsatt om inte programmen funnits. Det kan alltså sägas att programmen hade en positiv effekt på projektgenomförandet. Hävstångseffekten på projekten från den privata och offentliga sektorn låg också på en relativt hög nivå, 2,66%. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 263 Ett av de mest betydelsefulla resultaten var de privata investeringar som attraherades till områden som drabbats av successivt minskande investeringar eftersom de inte betraktats som attraktiva. Bland de åtgärder som beviljades stöd ingick både "hårdvaruinvesteringar" såsom infrastruktur, miljöförbättringar och direkt stöd till små och medelstora företag, och "mjukvaruinvesteringar" såsom indirekt stöd till små och medelstora företag och, vad gäller RECHAR, stöd till turism, yrkesutbildning och organisationer med uppgift att stödja den ekonomiska omvandlingen. I allmän het utgick 67-80 °lo av stödet till projekt av "hårdvaru"-typen. Undersökningen visar att det i ett antal projekt förekom samarbete över gränserna genom europeiska nätverk och mellan projekt belägna nära nationella gränser. Det fanns också exempel på komplette rande länkar mellan ERUF- och ESF-projekt under RECHAR, exempel som betraktas som goda erfarenheter och förebilder. Viktigare resultat av RESIDER, RENA VAL och RECHAR: • RESIDER: stöd till 904 projekt, • RENA VAL: stöd till 1771 projekt, • RECHAR: stöd till 2220 projekt, • 2 miljarder ecu tillfördes programmen från källor utanför gemenska pen, • Ett stort antal arbetstillfällen stöddes direkt eller indirekt genom de tre initiativen. INTERREG I Syftet med Interreg var att främja gränsöverskridande samarbete med det dubbla målet att • påskynda gemenskapsutvecklingen, särskilt i fråga om genomförandet av den inre marknaden, genom åtgärder i de områden där medlemsstaterna möts, dvs. gränsområdena, • bemästra särskilda utvecklingsproblem som har sin grund i geografiska eller ekonomiska olägen heter. 31 åtgärdsprogram godkändes, varav nio gällde gemenskapens yttre och 22 dess inre gränser. Gemenskapsstödet till detta initiativ uppgick till 1 077 miljarder ecu, som fördelades på 2 500 projekt. Omkring hälften av bidragen från Interreg anslogs till infrastrukturer för kommunikationer och energi; koncentrationen av stödet till dessa sektorer var särskilt markerad i mål 1-områdena. Ytterligare två sektorer som visade sig vara effektiva när det gällde att främja ett gränsöverskridande samarbete var turism och miljö. Mervärdet av Interreg I Det faktum att programmet hade mycket öppna målsättningar, där tonvikten lades lika mycket vid gränsregionernas socioekonomiska utveckling som vid konkret gränsöverskridande samarbete, ledde till en omfattande integrering av gemenskaps-, nationella och regionala åtgärder. Ett av programmets viktigaste resultat var dess förmåga att förstärka lokala åtgärder. Två tredjedelar av projekten hade inte kunna drivas utan stöd från programmet och ytterligare 20 % av projekten utvidgades väsentligt i omfattning eller tidshänseende. Programmets gränsöverskridande karaktär ledde till att det utveck lades många nya genomförandeformer och förvaltningssystem och nya former av partnerskap både på internationell nivå och i medlemsstaterna. I en tredjedel av gränsområdena förekom mera ambitiösa sätt att stödja det gränsöverskridande samarbetet som stimulerade andra samarbetsformer mellan den halvstatliga och den privata sektorn. 264 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Tabell 130: INTERREG I — Fördelning av projekten på olika sektorer Sektor SME Turism Miljö Landsbygdsutveckling Sysslcsättning och vidareutbildning Forskning och högskoleutbildning Kommunikationsinfrastrukturer Gransöverskridande organisationer Gramöverskridande utvecklingsplaner Antal projekt 278 659 187 182 160 142 464 229 174 % projekt % utgifter 1U 26,4 7,5 7,3 6,4 5,7 18,6 9,2 7,0 7. 5 16,4 8,9 5,3 3,7 2,7 49,3 3,8 2,5 Programmet hade också en stark demonstrationseffekt genom att det gjorde begreppet gränsöver skridande arbete trovärdigt: en tredjedel av projekten ledde i sin tur till andra gränsöverskridande projekt. I kulturellt avseende syftade projekten i regel inte till enhetlighet utan till att ge ett mervärde till lokala seder och bruk, så att bägge parters erfarenheter kunde utbytas och utvecklas och ömsesidig berika varandra. Särskilt gällde detta inom turistsektorn där regionerna, som ett led i processen att utbyta erfarenheter med andra, fick en möjlighet att börja uppskatta sitt eget natur- och kulturarv. Vad gäller nyskapande och kvalitet låg Interregs bidrag framför allt inom områdena informationsspridning, erfarenhetsutbyte, överföring av kunskap och teknologi samt skapandet av ny dynamik för ekonomiskt och kulturellt utbyte. Viktigare resultat av Interreg I: Eftersom de aktuella projekten var av så vitt skild natur är det svårt att räkna upp ett antal konkreta resultat. I det kortare perspektivet har Interreg emellertid bidragit till • höjd kompetensnivån genom utbildning, • förbättrad tillgänglighet till regionerna och till deras service genom förbättrade kommunikationslänkar, • förbättrad attraktionskraft för regionerna genom turism och kultur projekt, • nya sysselsättningstillfällen genom de arbeten som finansieras av pro jekten. På längre sikt kommer Interreg att ha bidragit till höjd levnadsstandard i regionerna genom • utvecklingen av mänskliga resurser, vilket borde minska regionernas sårbarhet inför ekonomiska förändringar, • igångsättningen och internationaliseringen av samarbete mellan lokala små och medelstora företag, • uppföljning genom konkret handlande av de förberedande studier som utförts, • resultatet av miljöförbättrande åtgärder. 2. Gemenskapsinitiativen för mänskliga resurser: NOW. HORIZON och EUROFORM Även dessa tre initiativ har utvärderats av en oberoende expert. Utredningens huvudsyfte har varit att bedöma inte endast sammanhållningen och effektiviteten i tillämpningen på program- och projektnivå utan även att uppskatta mervärdet från gemenskapssynpunkt, dvs. transnationaliteten, harmoniseringen och informationsspridningen. Undersökningen genomfördes mellan augusti 1994 och juli 1995 och slutrapporten redovisades i december 1995. Därmed kunde slutsatserna och rekommendationerna utnyttjas vid utarbetandet och igångsättningen av gemenskapsinitiativen Em ploi och Adapt för den nya programperioden 1994-1999. Sammanlagt 4 408 projekt i de tolv medlemsstaterna fick stöd 1991-1994 inom ramen för de tre initiativen NOW, HORIZON och EUROFORM. De flesta av dessa projekt administrerades av offentliga organ och gällde lokala eller regionala problem. För att vara stödberättigade skulle Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 26^ åtgärderna särskilt syfta till förbättringar inom utbildningssektorn (dit gick en betydande del av stödet), service och stödsystem för speciella målgrupper samt skapandet av nya arbetstillfällen. Resultatet av NOW, vars målgrupp var arbetslösa kvinnor, är positivt i den bemärkelsen att det skett en ökning av antalet anställda kvinnor på arbetsmarknaden, ett resultat som initiativet synes ha bidragit till. Slutsatsen är emellertid inte odelat positiv eftersom löneskillnaderna mellan män och kvinnor ännu består och sysselsättningsförbättringen delvis gäller otrygga arbetstillfällen. De stora skillnaderna i sysselsättningsnivå och i kvinnornas yrkesverksamhet i Europa bör också beaktas. Vad gäller initiativet HORIZON, som vände sig till personer med nedsatt arbetsförmåga eller särskilda handikapp, har det i vissa avseenden varit svårt att utvärdera den globala effekten eftersom det saknats jämförbar statistik på gemenskapnivå. Allmänt kan dock sägas att HORIZON-initiati- vets finansiella resurser var relativt små i förhållande både till målgruppernas storlek och de nationella stöden. Resultatet är därför blandat, även om effekten av initiativet synes ha varit mera betydande i de prioriterade regionerna, där bidraget från HORIZON per potentiell stödmottagare uppgick till 295 ecu. Initiativet EUROFORM har framför allt kommit arbetslösa till godo och stödet har i huvudsak gått till utbildningssektorn. Gemenskapens bidrag till utbildningsaktiviteter inom ramen för detta initiativ beräknas ha uppgått till 10 °7o av de totala engagemangen i de prioriterade regionerna, där ESF- stödet kvantitativt sett är viktigast när det gäller utbildningsstöd. De nyskapande aspekterna på EUROFORM (t. ex. transnationaliteten, åtgärdstyp, stödmottagande grupper, den geografiska in riktningen och särdragen hos de organisationer som anförtrotts genomförandet) har varit tydligare än inom initiativen NOW och HORIZON. Mervärdet av NOW, HORIZON och EUROFORM Mervärdet av gemenskapsstödet har bedömts med ledning av initiativens nyskapande effekter i fråga om transnationalitet, spridning och harmonisering. I undersökningen har man försökt mäta graden av transnationalitet i genomförandet. Analysen av de enskilda projekten visar att ca 20 °/o av de totala resurserna anslogs till transnationella aktiviteter och att det genomsnittliga antalet partner per projekt var något under tre. Viktigare att konstatera är att den transnationella verksamheten, som inte skulle ha ägt rum utan initiativen, har ansetts vara den viktigaste nyskapande effekten av gemenskapsinitiativen. I rapporten framhålls också vissa större hinder för ökad transnationalitet, såsom projektens korta tidsramar, bristande samordning på programnivå och svårigheterna att identifiera samarbetspartner på gemenskapsnivå. Dessa faktorer bör beaktas inför den nya program perioden. Andra hinder som framkommit är språket och de kulturella barriärerna. De nu nämnda slutsatserna har beaktats inom kommissionen när det gällt att definiera den nya generationen gemenskapsinitiativ. Överenskommelse har träffats med medlemsstaterna om gemen samma urvalskriterier och samordnade urvalsprocedurer, och ett tekniskt bistånd har införts till förmån för stödstrukturerna. I de närmare bestämmelserna för godkännande ingår dessutom numera en "överenskommelse om transnationellt samarbete" mellan de partner som deltar i projekten, som täcker de viktigaste aspekterna på projektgenomförandet. Villkoret att minst tre partner skall deltaga har vidare accepterats såsom varande det bästa förfarandet. Vad gäller förmedlingen av kunskaper och erfarenheter dras i utredningen slutsatsen att genomslaget av projektresultaten varit svagt, liksom genomslaget i media, trots en väl fungerande kommunikation av information på nationell nivå. De två viktigaste svagheterna har varit dels otillräcklig produktut veckling från de offentliga myndigheternas sida (av t. ex. informationshandböcker, datasystem, osv. ), dels mera allmänt avsaknaden på alla nivåer av en kommunikationsstrategi, vilket hindrat en effektiv spridning av resultaten. För att förbättra informationsspridningen har ansvariga enheter inom ESF, kommissionen och i medlemsstaterna kommit överens om att lansera en sammanhållen kommunikationsstrategi som skall leda fram till en mera systematisk informationsbas och bygga upp kompetensen på projektnivå. Initiativets effekter för utformningen av GSR för den nya programpe- 266 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 rioden har bedömts som svag. Detta berodde delvis på initiativens egenskaper i sig (transnationalitet och många små projekt) som svårligen låter sig integreras i GSR. En ökad samordning på nationell nivå och inom kommissionen är nödvändig. Vad gäller effekten på nationella, regionala och lokala åtgärder kan med ledning av utredningen konstateras att denna var särskilt stor på lokal nivå, där samarbetet mellan befintliga organ väsentligt ökat och likaså kapaciteten att delta i transnationella aktiviteter. Med ett fåtal undantag var däremot den globala effekten på program och åtgärder på nationell nivå närmast svag. Denna svaga inverkan förklaras också av initiativens grundläggande egenskaper, som begränsar deras inverkan på de nationella programmen med deras väsentligt större resurser. De viktigaste förslagen från denna utredning inför nästa programperiod var för det första att det måste finnas en klar strategi för att lyfta fram initiativens potentiella effekter och få till stånd en ökad samstämmighet i fråga om deras transnationella dimension. För det andra bör man, även om efterfrågan på utbildning är större än inom andra områden, intressera sig även för andra, mer nyskapande initiativ som rör arbetsmarknaden. Det är också angeläget att det sker en bättre samordning med de viktigaste programmen inom Europeiska socialfonden för att få till stånd synergieffekter, och detta bör även omfatta den närmare utformningen av systemen för övervakning och utvärdering. 3. Initiativ för landsbygdsutveckling: LEADER I Ett offentligt anbudsförfarande inleddes 1995 för att utse en en utvärderare av initiativet LEADER I. Analysen skall täcka de 217 lokala aktionsgrupper som inrättats i de tolv medlemsstaterna och deras verkamhet samt verksamheten inom samordningsenheten för perioden 1990-1994. Arbetet skall inledas med definierandet av en arbetsmetodik och skall inkludera en analys av initiativets effekter, det mervärde som åstadkommits jämfört med övriga åtgärdsprogram, effektiviteten i medelsutnytt jandet och införandet av tillämpningsbestämmelser. Utredningen skall genomföras under 1996 och 1997. K1 BILAGOR Hot BILAGA 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995 Sjunde årsrapporten —• Strukturfonderna 1995 Bilaga 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995* Tabell 1: Mål 1 — GSR Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Utbetalningar (perioden 1994-1999) 271 milj. ecu BELGIEN TYSKLAND GREKLAND SPANIEN FRANKRIKE IRLAND ITALIEN NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE PORTUGAL FÖRENADE KUNGARIKET ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT TQTÄtT EtrUf ESF fetfGfcf ExJcl. överförda och iteruppforda anslag 1,97 0. 00 7. 00 0. 00 8. 97 921,90 606,05 482,60 12. 00 2. 022. 55 1. 812,99 368. 56 452. 19 19. 30 2. 653. 04 3. 202. 10 837,75 571,12 167. 93 4. 778. 90. 96,22 115,64 5,50 1. 11 222. 47 498,13 295. 13 154. 76 6. 19 954,21 1. 558. 98 223,39 411,69 34. 57 2. 228,63 10,00 5,00 0,00 2,20 17. 20 19,96 5,04 3,80 0,00 28,80 709,83 370,86 275,10 23,93 1. 379,72 128,71 58,87 27,42 3,60 218,60 Inkl. överförda och iteruppforda anslag 1,97 0,00 7,00 0,00 8. 97 921. 90 606,05 482,60 12,00 2. 022,55 1. 812,99 368,56 452,19 19,30 2. 653,04 3. 202,10 837. 75 571. 12 167,93 4. 778. 90 96,22 115,64 9,50 1. 11 222,47 498,13 295,13 154. 76 6,19 954,21 1. 558. 98 223,39 411,69 34. 57 2. 228,63 10,00 5. 00 0,00 2,20 17,20 19,96 5. 04 3. 80 0,00 28,80 709,83 370,86 275. 10 23,93 1. 379,72 128,71 58,87 27,42 3,60 218. 60 Exkl. överförda och iteruppforda anslag 20,77 0,00 1. 39 0,00 22. 16 452,44 476,56 314,87 8,10 1. 251. 97 1. 131. 50 253,46 315,50 5. 34 1. 705,79 2. 517. 66 765,90 454,79 40,96 3. 779,30 37,65 66,94 6,12 0,87 111. 56 391,45 293. 80 167,06 4,00 856,30 875,35 66,54 216. 99 0,00 1. 158,89 4,29 3,46 0. 53 1. 28 9. 56 9,98 2,52 1,90 0. 00 14,40 1. 123,93 411,86 86,53 19,09 1. 641,42 83. 14 53,27 25. 75 1,64 163,81 UJtä,1ti l<$rt,tft *7W* I. ÄL/tt *U7 Inkl. överförda och ileruppf&rda anslag 20,77 7,41 1,39 0,00 29. 57 452,44 476,56 314,87 8,10 1. 251,97 1. 131,50 253. 46 315. 50 5,34 1. 705. 79 2. 517,66 765. 90 454,79 40. 96 3. 779,30 37,65 95. 74 6,12 0,87 140. 37 391,45 293,97 167. 06 4,00 856,47 878,35 80,79 216,99 0. 00 1. 176,13 4. 29 3,46 0. 53 1. 28 9,56 9,98 2,52 1,90 0,00 14. 40 1. 123,93 437,67 86,53 19,09 1. 667,23 83,14 53,27 25,75 1. 64 163,81 ^ S 3 , t5 ;U7Ö,7* *. £*1,4Z Budgetposter B2-KXK). B2-1100, B2-1200, B2-13(X). 272 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995 * Tabell 2: Mål 2 — GSR milj. ecu Utbetalningar (perioden 1994-1996) Exkl. överförda och återuppförda anslag Inkl. överförda och återuppförda anslag 9,43 0. 00 9,43 8,35 0,00 15,63 10. 30 25,92 395,86 52,10 447. 96 98,97 43,15 142. 12 0,00 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 7. 77 4,53 12,30 13. 80 7,62 21,42 12,40 3,15 15,55 26,78 11,28 38,06 22,03 123,40 145,43 9,43 2. 32 11,75 8,35 0. 00 8. 35 15,63 16. 89i 32,52 395,8& 52,irJ 447,96 98,97 46,09 145,06 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 7,77 4,53| 13,80 7,62 21,42 12,40 3. 15 15,55 26,78 11,28 38,06 22. 03 130,93 152,96 Åtaganden (perioden 1994-1996) Exkl. överförda och iteruppforda anslag 0,00 Inkl. överförda och iteruppforda anslag 0,00 4. 63 4. 63 6,00| 0,00 6. 00 20,33 17,68 545,10, 114,11 659. 21 261,90| 51,19 313. 09 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0. 00 0. 09 9,06 9,15 38,91 15. 24 54,15 24,80 6,30 31. 10 83,22 22,56 105,78 352,26 165,99 518,25 0,00 0,00 6. 00 0,00 6,00 20,33 17,68 38,01 545,10 114,11 659,21 261,90 51,19 313. 09 0,00 0,00 0. 00 0,00 0. 00 0,09 9,06 9,15 38,91 15,24 54,15 24,80 6,30 31,10 83,22 22,56 105,78 352,26 165,99 518. 25 4B243- Medlemsstat Fond B E L G I EN D A N M A RK T Y S K L A ND S P A N I EN F R A N K R I KE ITALIEN L U X E M B U RG NEDERLÄNDERNA Ö S T E R R I KE F I N L A ND S V E R I GE F Ö R E N A DE K U N G A R I K ET ERUF ESF T O T A LT ERUF ESF T O T A LT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF T O T A LT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT TOTALT ERtTP ;ESF * Budgetposter B2-1201, B2-1301. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995* Tabell 3: Mål 3 — GSR 273 milj. ecu Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Utbetalningar (perioden 1994-1999) Exkl. Överförda och iteruppforda anslag Inkl. överförda och iteruppforda anslag Exkl. överförda och iteruppforda anslag Inkl. överförda och iteruppforda anslag BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF. ESF 33,39 41,00 48,22 33,39 41,00 48,22 206,97 206,97 396,80 396,80 0,00 3,29 0,00 3,29 34,24 12,30 96>9 169,65 312,88 0,00 3. 51 42,33 39,04 104,48 169,65 312,88 0,00 4,00 143,83 143,83 142,57 142,57 64,06 60,33 73,00 64,06 60,33 73,00 32,03 30. 17 36,50 32,03 30. 17 36,50 FÖRENADE KUNGARIKET ESF 497,00 497,00 436,17 436,17 BHHHI illllitiill l l l l l l l l. ISfftfO 1M7&* I3M%i ^ ^ ^ ^ ^ | ^M Budgetpost B2-1302. 274 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995* Tabell 4: Mål 4 — GSR Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Utbetalningar (perioden 1994-1999) Exkl. överförda och iteruppforda anslag Inkl. överförda och iteruppforda anslag Exkl. överförda och återuppförda anslag Inkl. överförda och iteruppforda anslag milj. ecu BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FTNOVNKRUŒ ITALEEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ÖSTERRIKE ESF '. FINLAND SVERIGE : ESF ESF. ËSF 0,00 5,00 0. 00 0,00 5,00 0,00 0,00 2,50 0,00 0,00 2,50 0. 00 62,70 62,70 38,13 38,13 0,00 0,00 0,27 0,00 11,70 14,83 0,00 94^0 0,00 0,00 0,27 0,00 11,70 14. 83 0,00 H5ft 0,00 0,00 0,21 0,00 5,85 7,42 0,00 0,00 0,00 0,21 0,00 5,85 7,42 0,00 m t 5<I1 * Budgetpost B2-1303. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995* Tabell 5: Mål 5a Jordbruk — GSR 275 milj. ecu Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Utbetalningar (perioden 1994-1999) Exkl. överförda och iteruppforda anslag Inkl. överförda och iteruppforda anslag Exkl. överförda och iteruppforda anslag Inkl. överförda och iteruppforda anslag BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANTEN. EUGFJ EUGFJ EUGFJ EUGFJ 30,23 16. 73 30,23 16,73 12,74 16,49 165. 13 165,13 160. 90 21,10 21. 10 27. 64 FRANKRIKE EUGFJ 252,08 252,08 242,14 ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE EUGFJ EUGFJ EUGFJ EUGFJ EUGFJ EUGFJ FÖRENADE KUNGARIKET EUGFJ 0,00 5,47 4,89 61,50 61,42 13,72 22,80 0,00 5,47 4. 89 61,50 61,42 13,72 22,80 0,00 2. 01 1,96 30,75 30,71 6,86 22,43 12,74 16,49 160,90 27. 64 242,14 0,00 2,01 1. 96 30,75 30,71 6,86 22. 4S T O T M M UT , ; StfCflf ; *($& *$4&: \r - $$i,«3r * Budgetposter B2-1001. B2-1002. 276 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995* Tabell 6: Mål 5a Fiske — GSR Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Utbetalningar (perioden 1994-1999) Exkl. överförda och iteruppforda anslag Inkl. överförda och iteruppforda anslag Exkl. överförda och iteruppforda anslag Inkl. överförda och iteruppforda anslag milj. ecu 0,00 23,28 12,46 19,90 31. 62 22,37 0,89 1,40 2,00 23,00 40,00 0,11 0,00 23,28 12,46 19,90 31. 62 22,37 0,89 1,40 1,29 18. 63 9,93 0,00 25,31 0,00 0. 00 2,33. 2,00 - 0,20 23,00 40,00 0,11 6. 90 12,00 4,43 $l& 1. 29 18,63 9,93 0,00 25,31 0,00 0,00 2,33 0,20. 6,90 12,00 4. 43 *M* tnj» vxm BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANTEN FRANIOUKE ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET TOTÅJLT FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU ÏRT * Budgetpost B2-1101. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995* Tabell 7: Mål 5b — GSR 277 milj. ecu Medlemsstat Fond BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND FÖRENADE KUNGARIKET ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT i TOTALT ERUF i ESF EtKSfcr ; y Budgetposter B2-1003. B2-1202. B2-1304. Åtaganden (perioden 1994-1999) Utbetaining. tr (perioden 1994-1999) Exkl. överförda och återuppförda anslag 4,82 1,55 2,79 Inkl. överförda och iteruppforda anslag 4,82 1. 55 2,79 Exkl. överförda och iteruppforda anslag 2. 41 0,77 1. 40 Inkl. överförda och iteruppforda anslag 2,41 0,77 1,40 9,16 3. 36 0. 00 0,00 3,36 49,48 5,10 81,19 135,77 25,22 5. 30 58,06 88,58 45,02 29,73 35,70 110,46 12,41 3,27 15,83 31,50 0,00 0. 00 0,00 0,00 1,94 0,92 4,45 7(31 33. 34 13. 68 31,30 78,33 16,03 5,18 11,60 32,81 36,78 29. 24 8,57 74. 59 5 T i ,« 22««» 349^0 9,16 3,36 0,00 0,00 3,36 49. 48 5,10 81. 19 135. 77 25. 22 5,30 58. 06 88. 58 45. 02 29,73 35,70 110,46 12,41 3,27 15,83 31. 50 0,00 0. 00 0,00 0,00 1,94 0,92 4,45 7J1 33. 34 13,68 31. 30 78,33 16,03 5,18 11,60 32,81 36,78 29,24 8,57 74. 59 4,58 2. 45 0. 00 0,00 2,45 15,54 4,26 51. 41 71,21 26,00 3,21 52,48 81,69 27,77 18,21 30,59 76. 57 6,20 1,64 7. 91 15. 75 0,21 0,00 0,00 0,21 7,40 0,46 1,59 9,45 16. 67 6. 84 15,65 39. 16 7,78 2,59 5. 56 15,94 22,68 19. 42 4,29 46,39 571,86 3&3y« i 135,13 # , *7 '• • \ 4,58 2,45 0,00 0,00 2,45 15,54 4,26 51,41 71. 21 26,00 3,21 52. 48 81,69 27,77 18,21 30,59 76,57 6,20 1,64 7,91 15,75 0,21 0,00 0,00 0,21 7,40 0,46 1,59 9,45 16,67 6,84 15,65 39,16 7,78 2,59 5. 56 15,94 22,68 19,42 4,29 46,39 363,41 135,13 170,89 278 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995* Tabell 8: Mål 6 — GSR Medlemsstat Fond FINLAND SVERIGE - ERUF ESF EUGFJ FPU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT TOTALT ERUF ESF EUGFJ mr milj. ecu Åtaganden (perioden 1995-1999) Utbetalningar (perioden 1995-1999) Exkl. överförda och iteruppforda anslag 22,40 21,10 36,80 0,70 Inkl. överförda och iteruppforda anslag 22,40 21,10 36,80 0,70 Exkl. överförda och iteruppforda anslag 11,20 10. 55 18,40 0,35 Inkl. överförda och iteruppforda anslag 11,20 10,55 18. 40 0. 35 81. 00 21. 86 11. 39 10,94 0,73 44. 92 125,92 44£* 47,74 81,00 21. 86 11,39 10,94 0,73 44,92 125,32. 33>4> 47,T4 J>4* 40,50 10,93 5,70 5,47 0,37 22,46 22*13 23J87 0»72 40,50 10,93 5,70 5,47 0,37 22,46 22,13 73,87 Budgetposter B2-1004, B2-1102. B21203. B2-1305. k* BILAGA 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995 * Tabell 1: Mål 1 —GSR 2X1 milj. ecu Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Utbetalningar (perioden 1994-1999) Exkl. överförda och iteruppforda anslag Inkl. överförda och iteruppforda anslag Exkl. överförda och iteruppforda anslag Inkl. överförda och iteruppforda anslag B E L G I EN T Y S K L A ND G R E K L A ND S P A N I EN F R A N K R I KE I R L A ND I T A L I EN N E D E R L A N D ER Ö S T E R R I KE P O R T U G AL F Ö R E N A DE K U N G A R I K ET " ERUF ESF EUGFJ FFU T O T A LT ERUF ESF EUGFJ FFU T O T A LT ERUF ESF EUGFJ FFU T O T A LT ËRUF • ESF EUGFJ FFU T O T A LT ERUF ESF EUGFJ FFU T O T A LT ERUF ESF EUGFJ " FFU T O T A LT ERUF ESF EUGFJ FFU T O T A LT ERUF ESF EUGFJ FFU T O T A LT ERUF ESF EUGFJ FFU T O T A LT ERUF ESF EUGFJ FFU T O T A LT ERUF ESF EUGFJ FFU T O T A LT ; T O T A LT EKVF E SF ÉOGFJ- ; P PU 67,93 24,70 14,00 0. 37 107,00 1. 844,97 1. 166,51 861. 60 19,00 3. 892. 08 3. 151,22 684,71 699,19 37,10 4. 572,22 5. 367,19 1. 666,10 979,67 304,46 8. 317,41 236,69 185,46 69,21 6,30 497,67 748,60 619,31 332,56 9,19 1. 709,66 2. 018. 14 462,35 477,78 66,54 3. 024,80 24,30 8,20 1,90 2,80 37,20 19,96 5,04 3,80 0,00 28,80 2. 925,37 795,89 776,14 52,01 4. 549. 4C 301,2-1 162,11 59,9 > 9,0< l 532,3; 67. 93 24,70 14,00 0,37 107,00 1. 844,97 ' 1. 166,51 861,60 19,00 3. 892. 08 3. 151,22 684. 71 699. 19 37. 10 4. 572,22 5. 367,19 1. 666,10 979,67 304,46 8. 317,41 236,69 185,46 69,21 6,30 497,67 748,60 619,31 332. 56 9,19 1. 709,66 2. 018,14 462,35 477. 78 66. 54 3. 024. 80 24,30 8,20 1,90 2,80 37,20 19,96 5,04 3. 80 0,00 28. 80 2. 925,37 795. 89 776,14 52,01 - 4. 549. 4C 301,24 162. 1 59. 91 > 9,<X i 532,3: ' , 53,75 12,35 6,08 0,19 72,36 1. 027,06 852,73 578,67 11,60 2. 470,05 1. 847,77 411,53 518,12 14,24 2. 791,66 3. 582,35 1. 166,94 668,62 109,22 5. 527,13 107,89 101,85 37,65 3,46 250,86 568,45 539,59 285,46 5,50 1. 398,99 1. 087,57 186,02 251,65 15,99 1. 541,22 11,44 5,06 1,55 1,58 19,63 9,98 2,52 1,90 0,00 14,40 2. 161,09 624,37 419,63 33,14 3. 238,23 169,41 104. 8S 52. 6S 4,37 331. 3* 53,75 19,76 6,08 0. 19 79,77 1. 027. 06 852,73 578,67 11. 60 2. 470,05 1. 847,77 411,53 518,12 14,24 2. 791,66 3. 582,35 1. 166,94 691,08 109,22 5. 549,60 107,89 130,65 37,65 3,46 279,66 568,45 539,76 285,46 5. 50 1. 399,16 1. 087,57 200,27 251,65 15,99 1. 555,47 11,44 5,06 1,55 1. 58. - 19,63 9,98 2,52 1,90 0,00 14. 40 2. 161,09 650,18 419,63 33,14 3. 264,05 169,41 104,89 52,69 4,37 331,36 T U » ,» X7,Z6t£i • ; 17. 655,89 J"7. 75*,«Û r ! I0. tö£. t7« WvÄ26>76 i 4. T75,7f 4. 275,7! • : i-i 2,823,01 tnat 1 J 4 * , 47 Budgetposter B2-KXK). B2-1HX), B2-1200, B2-1300. 282 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995 * Medlemsstat Fond Tabell 2: Mål 2 — GSR Åtaganden (perioden 1994-1996) Utbetalningar (perioden 1994-1996) Exkl. överförda och iteruppforda anslag 49,12 8. 41 Inkl. överförda och iteruppforda anslag 49,12 13,04 Exkl. överförda och iteruppforda anslag 24. 39 2. 61 Inkl. överförda och iteruppforda anslag 24. 39 4. 93 milj. ecu 57,53 24,84 5. 45 30,29 198,05 88,80 286,85 S45. 10 114,11 659,21 751,68 152,71 904,39 239,29 60,66 299,95 6,03 1. 94 7,97 66,95 38,07 105,02 38,91 15,24 54,15 24,80 6,30 31. 10 83,22 22,56 105,78 903,52 346,53 62,16 24,84 5,45 30,29 198. 05 88,80 286,85 545. 10 114,11 659. 21 751,68 152,71 904,39 239,29 60. 66 299,95 6,03 1,94 7,97 66,95 38,07 105,02 38,91 13. 24 54. 15 24. 80 6,30 31,10 83,22 22,56 105,78 903,52 346. 53 1. 250,05 1. 250,05 27,00 17,77 2,23 19,99 104,49 45. 85 150. 34 395,86 52,10 447,96 326,44 93,91 420,35 119,65 30,33 149,97 3. 01 0,97 3. 99 33. 48 19,03 52,51 13. 80 7,62 21,42 12,40 3. 15 15,55 26. 78 11,28 38,06 297. 66 213,67 511. 33 IIÏ1II j|f§ „ WÈ i ll ' • tÀ$m ' *v \&$& 29,31 17. 77 2,23 19,99 104,49 52,45 156,94 395,86 52. 10 447,96 326,44 96,85 423,29 119,65 30,33 149,97 3. 01 0,97 3,99 33,48 19,03 52,51 13,80 7,62 21,42 12,40 3. 15 15,55 26,78 11,28 38,06 297,66 221,20 518,85 502JE5 BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET ; ^. f •• • •. %% 1 ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT rroTAfc? ; feRtjy * Budgetposter B2-1201. B2-1301. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995 * Tabell 3: Mål 3 — GSR 2X3 milj ecu M e d l e m s s t at Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) U t b e t a l n i n g ar (perioden 1994-1999) Exkl. överförda och iteruppforda anslag Inkl. överförda och iteruppforda anslag Exkl. överförda och iteruppforda anslag Inkl. överförda och iteruppforda anslag B E L G I EN D A N M A RK T Y S K L A ND SPANIEN^ F R A N K R I KE I T A L I EN L U X E M B U RG N E D E R L Ä N D E R NA Ö S T E R R I KE F I N L A ND S V E R I GE F Ö R E N A DE K U N G A R I K ET T O T A LT ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ËSF 97,76 85,00 97,76 85,00 66,42 47,50 307,77 307. 77 226,27 426,59 426,59 244,54 778,40 778,40 503. 68 200,47 200,47 100,23 6,46 '. 6,46 5,09 282,27 282,27 253,32 64,06 60,33 73,00 64,06 60,33 73,00 32,03 30,17 36,50 74,51 74,24 234. 26 244,54 503,68 100,23 5,59 253. 32 32,03 30,17 36,50 975,00 975,00 818. 57 818,57 32ST,11 3 A S 7 , «I. : 'I 2 J 6 4. 33 2. 407,6* * Budgetposter B2-1302. 284 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995* Medlemsstat Fond Tabell 4: Mål 4 — GSR Åtaganden (perioden 1994-1999) Utbetalningar (perioden 1994-1999) Exkl överförda och iteruppforda anslag Inkl. överförda och iteruppforda anslag Exkl. överförda och iteruppforda anslag Inkl överförda och iteruppforda anslag milj. ecu BELGIEN DANMARK TYSKLAND ESF ESF ESF 4,63 6,00 4. 63 6,00 29,61 29,61 SPANTEN ESF ' 118,10 118,10 FRANKRIKE ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE ESF ESF. ESF ESF ESF ESF ESF 95,39 60,61 0,53 22,23 11,70 14,83 0,00 95. 39 60. 61 0,53 22,23 11,70 14,83 0,00 2,32 3,00 14,81 65,83 47,70 30. 31 0,34 11,12 5,85 7. 42 0,00 2,32 3,00 14,81 65,83 47,70 30,31 0,34 11,12 5,85 7,42 0,00 i^^^^^^^^ \, ES* , , 3<55^3 ! • 3S3JS3- imjss 188,68 Budgetposter B2-1303. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995* Tabell 5: Mål 5a Jordbruk — GSR 2X5 milj. ecu Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Utbetalningar (perioden 1994-1999) Exkl. överförda och iteruppforda anslag Inkl. överförda och iteruppforda artslag Exkl. överförda och iteruppforda anslag Inkl. överförda och iteruppforda anslag BELGIEN DANMAPX EUGFJ EUGFJ 53,03 38,67 53,03 38,67 16. 51 19. 19 TYSKLAND EUGFJ 322,72 322,72 209. 82 SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE EUGFJ EUGFJ EUGFJ EUGFJ EUOFJ EUGFJ EUGFJ EUGFJ FÖRENADE KUNGARIKET EUGFJ 77,41 77,41 '55,81 518,73 518,73 242,97 117. 47 117. 47 12,22 25,27 61,50 61. 42 13. 72 85,16 12^2 25,27 61. S0 61,42 13,72 85,16 58. 73 5,37 12,15 30,75 30,71 6,86 41,73 16,51 19,19 •: 209,82 55,81 242,97 58,73 5,37 12,15 30,75 30,71 6,86 41,73 WÊÊÊÊÈÈÈÈ Ä SÄ |j|j§| t ]»'. t*M& s ' "i: -. IMU». 7 3^ *3<MH> •Budgetposterna B-1001. B2-1002 (dvs exkl. budgetposterna B2-1000-Strukturella åtgärder i samband med den gemensamma marknadspolitiken (endast 1994 - 43. 65 miljoner ecu åtaganden och 43. 65 miljoner ecu utbetalning ar) och återbetalningar enligt förordning (EEG) nr 2328/91 för 1993 (356,6 m. ljoner ecu åtaganden och 417. 02 miljoner ecu utbetalningar). 286 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995* Tabell 6: Mål 5a Fiske — GSR Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Utbetalningar (perioden 1994-1999) Exkl. överförda och iteruppforda anslag Inkl. överförda och iteruppforda anslag Exkl, överförda och iteruppforda anslag Inkl. överförda och iteruppforda anslag milj. ecu BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FÖRENADE KUNGARIKET FFU 4,08 46,59 24,87 39,83 63,27 44,77 1. 10 9,16 2,00 23. 00 40,00 14,78 4,08 46,59 24,87 39. 83 63,27 44,77 1. 10 9. 16 2,00 23,00 40,00 14,78 3,33 30,29 16. 13 9. 97 41. 13 11,20 0. 11 6,21 0. 20 6,90 12. 00 11,82 3,33 30,29 16. 13 9,97 41,13 11,20 0,11 6,21 0,20 6,90 12,00 11,82 tOÏÀSLT v ' I ÏHT 3*i,45 ?t3,4* * 4 *# XA$<tt * Budgetposter B2-1101. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995 * Tabell 7: Mål 5b — GSR 287 milj. ecu Medlemsstat Fond BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN. LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND FÖRENADE KUNGARIKET ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT iiiiilll * Budgetposter B2-10O3, B2-1202, B2-1304. Åtaganden (perioden 1994-1999) Utbetalningar (perioden 1994-1999) Exkl. överförda och iteruppforda anslag 4,82 I. 55' 2. 79 Inkl. överförda och iteruppforda anslag 4,82 1,55 2,79 Exkl. överförda och iteruppforda anslag 2. 41 0. 77 1. 40 Inkl. överförda och iteruppforda anslag 2,41 0,77 1,40 4. 58 3,74 0,64 1. 29 5,66 40. 32 15,44 78. 44 134,20 35. 72 7. 21 75,52 118. 44 83,81 35;70 88,42 207,93 21. 93 7,18 24,39 53,50 0,21 0,05 0,15 0. 42 7,40 1. 11 4,05 12. 56 16,67 6,84 15,65 39,16 7. 78 2. 59 5,56 15,94 37,48 23,04 8,93 69. 45 4. 58 3,74 0,64 1,29 5. 66 40,32 15,44 78,44 134,20 35,72 7. 21 75,52 118,44 83,81 35,70 88,42 207,93 21. 93 7. 18 24. 39 53. 50 0,21 0,05 0,15 0. 42 7,40 1. 11 4,05 12,56 16,67 6,84 15. 65 39,16 7. 78 2,59 5,56 15,94 37,48 23,04 8,93 69. 45 9,16 5. 93 1,29 2,57 9,79 99,04 27,46 135,24 261,74 44,65 13,29 104,15 162,09 157,11 64,71 151. 36 373,18 43,86 14,35 48,78 107,00 0,43 0,11 0. 30 0. 84 14,02 2,22 9,37 25. 61 33,34 13,68 31,30 78. 33 16. 03 5. 18 11. 60 32,81 66,36 36,47 17,87 120. 70 t. 183,25 515P4 9,16 5. 93 1,29 2. 57 9. 79 99,04 27,46 135,24 261,74 44. 65 13,29 104. 15 162. 09 157,11 64,71 151,36 373. 18 43,86 14,35 48. 78 107. 00 0,43 0,11 0,30 0,84 14. 02 2,22 9,37 25. 61 33,34 13. 68 31. 30 78,33 16. 03 5,18 11. 60 32,81 66,36 36,47 17,87 120,70 Ii*!!"* WiïÊÈ il*»!"! 288 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995* Tabell 8: Mål 6 — GSR FINLAND SVERIGE Medlemsstat Fond ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT TOTALT i JERW ESF jtttr milj. ecu Åtaganden (perioden 1995-1999) Utbetalningar (perioden 1995-1999) Exkl. överförda och iteruppforda anslag 22,40 21. 10 36,80 0,70 Inkl. överförda och iteruppforda anslag 22,40 21. 10 36. 80 0. 70. Exkl. överförda och iteruppforda anslag 11,20 10,55 18,40 0,35 Inkl. överförda och iteruppforda anslag 11. 20 10,55 18,40 0,35 81,00 21. 86 11,39 10,94 0,73 44. 92 12$,» 44*2<f. 32,4» «V* V45 81,00 21. 86 11. 39 10,94 0,73 44. 92 32,4» 40,50 10,93 5,70 5,47 0,37 22,46 14,25: 25»$7; 0r72| 40,50 10,93 5,70 5,47 0,37 22,46 42,9$ «. » 16,25 23,87- 0,72 * Budgetposter B2-1004, B2-1102, B2-1203. B2-1305. b BILAGA 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 291 Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 Tabell 1: Presentation per gemenskapsinitiativ Gemenskaps initiativ (programnummer) Total koltnad Strukturstöd (I) Åtaganden 1994-1995 (2) (3V(1) Betalningar 1994-1995 P) PV(:) Ä W k FT f l 7) Belgien Belgien (Valionien) Belgien (Flandern) D a n m a rk T y s k l a nd G r e k l a nd Spanien F r a n k r i ke Irland Italien L u x e m b u rg N e d e r l ä n d e r na Ö s t e r r i ke P o r t u g al Finland Sverige F ö r e n a de K u n g a r i k et Storbritannien Nordirland E M P L O Y M E I > r t f : 7) Belgien Belgien (Valionien) Belgien (Flandern) D a n m a rk T y s k l a nd G r e k l a nd Spanien F r a n k r i ke I r l a nd Italien L u x e m b u rg N e d e r l ä n d e r na Ö s t e r r i ke Portugal Finland Sverige F ö r e n a de K u n g a r i k et Storbritannien Nordirland LEADER***»» T y s k l a nd Baden-Wurtienberg Bayern Berlin (Ost) Brandenburg Heaen Mecklenburg-West Pommern Nitdenachsen Nordrhein-Westfalen Rheintand-Pfalg Saarland Sachsen Sachsen. Anhall Thuringen * Inkl. nätverk (åtaganden: 3,7 milj. ecu, utbetalningar 2,9 milj. ecu). 3 ; 0 i Û , «j 1. 444,87 307,66 21HJ 152,62 91,95 51. 29 •10. 65 65,68 480,43 44,59 403,24 622,51 28,27 360,49 0,80 142,80 25,75 29,17 42,90 21,72 650,60 645. 83 4,77 2. 738,67 70,19 43. 53 26. 66 20,68 297,53 83,15 576,75 384,42 »9,49 589,08 0,60 90,86 49,37 55,55 66,25 39,89 314,85 296. 76 18. 09 3m,ii 382. 4C 14. 26 113. 45 0. 40 33. 61 21. 2S 29. 31 " 40. 0i 8. 71 25. 41 1 7 4. 21 35. 4. r 26. 3- 1 29. 6 9 31,20 16. 24 14,96 29,50 228,80 30,10 256,40 249,70 21,20 190,00 0,30 57,55 11,57 21,00 19,70 11,25 286,60 283. 50 3. 10 ». 524,15 32,10 19. 89 12. 21 10,56 156,80 64,40 386,60 146,50 76,10 348,70 0,30 42,44 23,01 40,30 29,15 20,69 146,50 134. 60 11. 90 tMXfM 169,7! 5. 68 43. 05 0. 24 18. 83 6. 21 15. 56 18. 8-1 3. 5, f 8. 5. 1 1,8. t 18. 0 15. 5 S 13. 9 } 5,69 3. 04 2,66 5. 31 42,92 7,14 48,10 46,94 3,90 36,10 0,05 11,51 1 1 47 3,99 19,70 11,25 53,49 53. 18 0. 31 308,87 21,69 19. 89 1. 80 1,61 23,14 8,04 58,63 22,27 7,61 51,47 0,30. «,24 23,01 5,67 29,15 20,69 31,36 20. 47 10. 89 4««V>« 124,5" 5. 67 6. 08 0. 24 17. 21 5. 61 15. 21 18. 21 3. 5, 1 8. 5. 1. 2 r ? 18. 11 11. 6 1 13. 2 i 18 V. 19% 18% 18 V. 19 V. 2 4% 1 9% 1 9% 1 8% 1 9% 1 8% 2 0% 1 0 0% 1 9% 1 0 0% 1 0 0% 1 9% 19% 10% 2 0% 6 8% 100% 15% 1 5% 1 5% 1 2% 1 5% 1 5% 1 0% 1 5% 1 0 0% 1 0% 1 0 0% 1 4% 1 0 0% 1 0 0% 2 1% 15% 91% 38V<i 7 3% 100% 14% 100% 91% 90% 98% 97% 100% , 100* 6TH 100% i 75y. 95* i 2,85 1. 52 1. 33 2,66 21,46 3,57 -. 24. 05 23,47 1,95 18,05 0,03 5,76 5,79 2,00 8,64 5,63 26,75 26. 59 0. 16 154,23. 10,85 9,95 0. 90 0,80 1 1 47 4,02 29,31. 11,13 3,61 2S. 73 0,15 2,12 1 1 ^1 2,83 1 4 ^8 10,35 15,68 10. 24 5. 44 ISt^t 38,82 1. 70 3. 04 0. 07 5. 21 1. 6* 4. 5S 5. 46 1. 0* 2. 5 O. it ! 1 5. 4. ? 3. 6. 4. <H 3 5 6% 5 0% 10% 50% 5 0% 5 0% SÖV. 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% S 0% 5 0% 5 0% 4 4% 5 0% 5 0% 50% 50% 5 6% 5 0% 50% 50% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 4 7% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 50% 50% ti"/* 3 1% 30% 50% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 31% 30% 292 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 Tabell 1: Presentation per gemenskapsinitiativ (forts. ) Gemenskaps initiativ ( p r o g r a m n u m m e r) Total Strukturstöd Åtaganden kostnad O) 1994-1995 (2) % (2)/(D Betalningar 1994-1995 (3) % PV(2) Spanien Andalusien Aragonien Balearema Karnarieöama Kantabrien Kaslilien-La Mancha Kastilien-Leàn Katalonien Extremadura Galicien Rioja Madrid Kiurcia Navarra Baskjtn Valencia Frankrike Aquitaine Auvergne Basse-Normandie Bourgogne Bretagne Korsika Franche-Comté Langiiedoc-Roussillon Limousin Poilou-Charenles Provence-Alpes-Côle d'Azur Irland Abruzzema Basilicata Bolzano Kalabrien Kampanien Emilia-Romagna Frialil- Venezias Jiulia Apulaen Sardinien Toscana ombrien ValU d'Aosia Luxemburg Nederländerna Drenlhe Flevoland Noordoost Friesland/Noordwest Cronlngtn Noordwest Friestand I Österrike-Burgenland torturai 263. 6U 1. 161,93 149. 29 137. 40 35. 53 11. 27 30. 81 19. 89 142. 63 122,88 68. 10 56. 14 119. 47 18. 40 14. 15 24. 26 21. 47 12. 63 77. 62 318,97 ~ 38. 51 31,19 23. 81 21. 19 28. 52 7. 16 11. 55 33,71 40. 94 58. 27 24. 12 165,58 435,96 30. 33 39. 10 19. 20 47. 71 51. 32 20. 61 14. 54 53. 20 73. 86 53. 11 31. 15 1. 83 4,85 35,17 2. 84 4. 43 14. 43 13,47 «4<H 156,8o] 148,001 354,81 68. 81 27. 48 13. 00 3. 13 12. 33 6. 41 • 41. 00 53. 50 13. 62 24. 00 43. 82 3. 68 3. 60 9. 51 4. 81 2. 47 23. 63 122,89 17. 23 12. 78 10. 13 8. 53 14. 09 3. 05 5. 78 14. 39 15. 04 9. 83 12. 06, 67,92 183,20 15. 97 19. 55 4. 80 23. 15 25. 82 6. 35 4. 90 26. 60 32. 37 14. 81 8. 41 0,47 1. 01 8,46 1. 05 2. 11 2. 64 2. 65 2 47 224*1 112,10 9. 85 24. 18 12. 52 3. 07 1. 85 0. 97 4. 47 9. 60 2. 12 22. 44 2. 90 3. 43 3. 36 1. 74 4. 17 2. 31 3. 12 9 5 46 15. 06 11. 96 9. 12 7,48 4. 26 3. 05 4. 97 12. 96 14. 50 8. 01 4. 22 7 40 28,62 6. 03 1. 72 4. 26 5. 96 2. 77 0. 69 0. 30 6. 04 0. 57 0. 00 0. 00 0. 28 1,01 8,1* 1. 05 2. 02 2. 50 2. 61 2,01 6,741 15% 3 2% 14% 88% 96% 98% 15% 15% 11% 13% 16% 94% 7% 93% 93% 18% 87% 94% 13% 78% 87% 94% 90% 88% 30% 100% 86% 90% 96% 81% 35% 1 1% 16% 38% 9% 89% 26% 11% 11% 6% 23% 2% 0% 0% 59% 100% 97% 100% 96% 95% 98% 78% 11,28! 34,86 4. 93 4. 51 2. 45 1. 22 0. 92 0. 48 2. 24 4. 80 1. 06 4. 39 1. 45 1. 03 1. 01 0. 87 1. 25 0. 69 1. 56 15,53 1. 15 2. 13 0. 50 1. 52 1. 28 0. 54 1. 49 0. 90 3. 12 1. 53 1. 27 3,75 14,00 3. 02 0. 86 1. 87 2. 98 1. 38 0. 34 0. 1 S 3. 02 0,29 0. 00 0,00 0. 08 0,41 2,45 0. 32 0. 60 0. 75 0. 78 0 43 5 0% 3 1% 50% 19% 20% 40% 50% 50% 50% 50% 50% 20% 50% 30% 30% 50% 30% 30% 30% 16% 8% 18% 5% 20% 30% 18% 30% 7% 22% 19% 30% 5 0% 4 9% 50% 50% 44% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 0% 0% 30% 4 0% 3 0% 30% 30% 30% 30% 16% Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 2<)3 Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 Tabell 1: Presentation per gemenskapsinitiativ (forts. ) Gemenskaps initiativ (programnummer) T o ui kostnad Strukturstöd Åtaganden (1) 1994-1995 (2) % (2V(D Betalningar 1994-1995 P) * Förenade K u n g a r i k et England Skotska högländerna och oarna Nordirland Wales Skottland Nätverk P E S O M i l) Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Nederländerna Portugal Förenade Kungariket SME. f21i Belgien-Valloniet Tyskland Bayern Berlin Bremen Hessen Mecklenburg-Westpommern Nordrhein-Westfalen Sachsen Sachsen-Anhelt Tharingen i 1 ; ! Grekland Frankrike Korsika Hainaut Mal2-ochMal5b-omraden Irland Nederländerna Portagal Förenade Kungariket Skotska högländerna Nordirland Skottland Wales MCSAJM2S) Belgien Chdtelel Limbourg Tyskland Niedersachsen Nardrhein- Westpalen 160,37 57,78 27. 91 21. 47 18. 83 24. 38 6 6 40 25,85 11. 96 11,35 8. 62 8. 41 605,89 252,99 4,25 48,64 62,00 54,63 95,66 8 1 43 12,18 81,19 34,18 47,17 84,65 1025,51 14,22 356,25 19. 68 36. 20 8. 94 3. 40 35. 38 31. 64 99. 67 63. 89 57. 45 156,86 1 3 9 42 15. 75 25. 14 98. 33 5 3 40 2 6 46 235,90 4 2 49 6. 96 11. 10 19. 71 3. 22 2,00 16,40 23,00 27,10 4 1 40 2 8 40 6,70 34,17 10,80 25,60 37,42 4 9 1 45 9,41 156,83 6. 97 14. 61 0. 97 1. 16 18. 30 7. 92 42. 80 35. 10 29. 00 8 3 43 58,49 3. 04 6. 29 49. 17 28,79 1 0 44 123,98 20,09 3. 04 6. 20 8. 52 2. 33 960,13 > r 328,02 58,05 1. 86 36. 19 400,81 3. 30 280. 41 15,68 0. 93 14. 75 1 2 8 41 1. 65 66. 45 56,16 22. 40 8. 84 9. 70 7. 58 '. 64 3. 75 53,11 0 43 2,73 3,83 4. 51 6,91 18,78 1,11 4,42 1,15 4 46 5,07 2«3,S3 " 7,49 1 0 1 40 6. 97 14. 61 0. 97 1. 16 14. 65 7. 92 4. 39 21. 52 29. 00 10,45 15,41 2. 60 6. 29 6. 53 26,49 9 44 1 3 42 19,74 3. 04 6,20 8. 52 1. 98 172,52 15,61 0. 93 - 14. 75 55,81 1. 65 7J4 8 5% 87% 74% 85% 88% 91% 2 1% 1 7% 1 7% " 1 7% 1 7% 1 7% 6 6% 1 7% 1 3% 11V. 1 7% 1 4% 4 1% 8 0% 6 5% 100% 100% 100% 100% 80% 100% 10% 61% 100% 1 3% 2 6% 85% 100% 13% 92 V. 9 2% 1 1% 9 8% 100% 100% 100% 85% 5 3% 1 0 0% 100% 100% 4 4% 100% 12% 4,82 1. 47 1. 14 0. 77 0. 81 0. 63 2,88 17,16 0,17 1 47 1,92 ~T,26 3,46 0,00 0,56 2 41 0,S8 2,13 2,54 67,71 2,25 30,85 2. 09 4,48 0,49 0. 35 4. 65 3. 96 2. 20 2. 98 9. 65 5 43 4,62 0. 75 1. 89 1. 96 7,95 2,86 6,61 7 44 0. 96 3. 10 2. 69 0,59 75,60 7,84 0. 47 7. 38 26. 8C 0. 83 3. 87 milj. ecu % pyc) 9% 7% 13% 8% 11% S% 7 7% 3 2% 5 0% 5 0% " 5 0% 5 0% 5 0% 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 3 3% 3 0% 3 0% 30% 31% 50% 30% 32% 50% 50% 14% 33% SOV. 3 0% 30% 30% 30% 3 0% 3 0% 5 0% 3 7% 31% 50% 32% 30% 4 4% 5 0% 50% 50% 4 8% 50% 50% 2l>4 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 Tabell 1: Presentation per gemenskapsinitiativ (forts. ) Gemenskaps initiativ (programnummer) Total kostnad Strukturstöd Åtaganden Betalningar (1) 1994-1995 (2) (2V(1) 1994-1995 P) milj ecu % PV(2) Saarland Sachsen Sachsen-Anhalt Tm'iringen Gro. i,i. [. F r a n k r i ke Bourgogne Languedoc-Roitssitlon Lorraine Midi-Pyrénées Provence-Alpes-Côte d'Asur Rhône-Alpes Italien Sardinien Toscana P o r t u g al F ö r e n a de K u n g a r i k et East Midlands Eastern Scotland North East England •North West England Wales West Midlands Western Scotland Yorkshire rXtGiSty Spanien F r a n k r i k e - R é u n i on P o r t u g al KO*fV£ft (373 Belgien Bryssel Flandern Valionien D a n m a rk T y s k l a nd Bayern Berlin Bremen Hamburg Hessen Mecklenburg- Westpommem Niedersachsen Nordrhein- Westfalen Rheinland-Pfalz Saarland Sachsen-Anhalt Schles wig-Holstein Tmlringen G r e k l a nd F r a n k r i ke Alsace Aquitaine 12,86 53. 63 30. 60 10. 00 1,03 39,42 3. 08 2. 74 25. 11 4. 44 2. 02 2. 02 34,13 1. 56 32. 57 1,15 364. S9 99. 18 11. 89 51. 15 15. 28 46. 44 27. 86 6. 50 96. 19 751,47 385,49 209,17 156,81 813,69 30,43 5. 75 11. 80 12. 88 5 43 3 4 2 43 28. 95 18. 67 21. 54 2. 48 49. 75 33. 03 36,34 34. 35 27,82 4. 58 17. 04 29,79 38. 01 2 0 4: 244,0< 19. 98 64. 4, 6,26 29. 80 19. 22 5. 00 1 42 16,66 1. 5 J 1. 01 10. 93 1. 13 1. 01 1. 01 1,68 0. 78 0. 90 0,86 1 6 3 45 42. 15 10,00 23. 46 6. 90 20. 46 12. 66 , 3. 04 44. 57 456,50 216,93 115,56 124,00 as2,« 11,45 1. 73 4,80 4,91 2 48 4. 56 19. 81 17. 12 5. 00 1 47 15,49 1. 54 0. 81 10. 08 1. 03 1. 01 1. 01 1,68 0. 78 0. 90 0,86 8 1 47 4. 24 10. 00 23. 46 5. 88 20. 46 10. 13 3. 04 4. 36 58,83 28,01 8,76 22,05 2 3 * 4 2, 11,45 1. 73 4. 80 4. 92 2 4« 1 4 4 44 130,61 12. 67 11. 76 4,47 1,24 12. 42 19. 45 12. 92 14. 90 13,91 1. 24 11. 16 8. 94 19. 45 1 24 71. CC 4. 21 13. lt 8. 45 10. 26 4. 47 1. 24 12. 42 19. 45 12. 92 14. 90 9. 04 0. 65 11. 16 6. 19 19. 45 11,4! 64,4: 4. 04 11. 86 73% 66% 89% 100% 9 0% 9 3% 100% 80% 92% 90% 100% 100% 1 0 0% 100% 100% 1 0 0% 5 0% 10% 100% 100% 85% 100% 80% 100% 10% 13 % 1 3% 8% 1 8% &8V. 1 0 0% 100% 100% 100% 1 0 0% 9 0% 67% 87% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 65% 52% 100% 69% 100% 89V. 9 1V 95% 90% 1. 15 9. 91 8. 56 2. 50 0,68 1,78 0. 77 0. 00 0. 00 0. 00 0. 51 0. 51 0 49 0. 39 0. 00 0 46 37,85 2. 12 5. 00 11. 73 0. 00 10. 23 5. 07 1. 52 2. 18 5 1 , 02 0,00 4 4» '• 17,64 4 7 43 5,73 0,86 2. 40 2,46 1,19 38,74 4. 22 3. 90 2. 24 0,00 0,93 0. 00 6,45 -^. 7. 45 1. 35 0. 04 0. 61 1. 83 9. 72 5,74 3 1 4Î 2. 02 5. 93 25% 50% 50% 50% 5 0% 1 2% 50% 0% 0% 0% 50% 50% 2 3% 50% 0% 3 0% 4 6% 50% 50% 50% 0% 50% 50% 50% 50% iT% 0% 5 0% 8 0% 3 7% 5 0% 50% 50% 50% 5 0% 3 0% 50% 38% 50% 0%. 8% 0% 50% 50% 15% 6% 5% 30% 50% 5 0% 5 0% 50% 50% Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 295 Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 Tabell 1: Presentation per gemenskapsinitiativ (forts. ) Gemenskaps initiativ (programnummer) Total kostnad. Strukturstöd Åtaganden (I) 1994-1995 (2)/(D (2) Betalningar 1994-1995 P) wm Auvergne Basse-Normandie Bretagne Centre Champagne-Ardenne Ile-de-France Languedoc-Roussillon Limousin Lorraine Midi-Pyrénées Nord-Pas-de-Calais Provence-Alpes-Côte d'Azur Picardie Poilou-Charentes Rhône-Alpes P o r t u g al F ö r e n a de K u n g a r i k e t - G i b r a l t ar R E S I D ER # 0} Belgien Charleroi Liège T y s k l a nd Bayern Bremen Niedersachsen Nordrhein- Westpaten Saarland Sachsen Sachsen-Anhalt Thuringen G r e k l a nd F r a n k r i ke Bourgogne Lorraine Provence-Alpes-Côte d'Azur Picardie Rhône-Alpes N e d e r l ä n d e r na P o r t u g al F ö r e n a de K u n g a r i k et Wales Scotland Western mxtxasi- Belgien-Vallonien T y s k l a nd Baden-Wurtemberg Bayem' Hessen* Niedersachsen Nordrhein- Weslpalen Sachsen Thuringen 3. 78 7. 42 10. 40 22. 02 5. 49 18. 83 10. 06 21. 95 2,23 12. 45 2. 23 11. 74 20. 70 3. 12 7. 23 10,66 230,61 «40,61 5 2 49 24. 48 28. 42 5 5 8 40 12. 09 6. 55 47. 52 397. 40 47. 58 30. 29 7. 69 9. 19 8 44 105,75 3. 68 73. 32 15. 26 7. 22 6. 06 5 1 40 10,77 52,46 28. 54 23. 93 fc74«42 6,00 2 8 4 44 24. 45 129. 39 6. 70 4. 93 3. 73 90. 14 25. 01 1. 52 2. 33 5. 16 4. 15 2. 43 5. 51 3. 1 J 4. 05 1. 11 4. 05 1. 11 5. 87 9. 42 1. 52 2. 23 7,90 1 0 1 44 2 8 4 40 24,43 11. 90 11. 53 1 6 4 47 5. 39 3,28 14. 81 101. 89 12. 90 14. 88 5. 00 6. 12 4,69 42,62 1. 84 31. 11 5. 18 2. 31 2. 18 18,10 6,91 23,18 12. 96 10. 23 *9Jt£0| 3,00 65,87 0,80 8. 88 1. 40 1. 81 1. 57 41. 85 9. 56 1. 32 2. 02 4. 47 3. 92 1,96 4. 74 2. 76 4. 05 l. U 3. 65 l. U 5. 37 8. 40 1. 52 2. 13 7 40 9 49 177. Î0 23,68 11. IS 12. 53 62,49 5. 39 3. 28 14. 81 8. 39 9. 39 10. 12 5. 0O 6. 12 4,12 38,61 1. 84 27. 53 5. 18 2. 31 1. 74 18,10 Ml 23,18 12. 96 10. 23 2*44* 3,00 2 2 47 0. 23 8. 81 0. 55 1. 21 0. 17 3. 67 8. 24 80% 87% 87% 94% 81% 86% 88% 100% 100% 90% 100% 91% 89% 100% 100% 9 9% 1 0% «% 9 7% 94% 100% 3 8% 7 0 0% 100% 100% 8% 73% 68%. 100% 100% 8 8% 9 1% 100% 88% 100% 100% 80% 1 0 0% 1 0 0% 1 0 0% 100% 100% <ï% 1 0 0% 3 5% 28% 99% 39% 67% 11% 9% 86% 0. 61 1. 01 2. 23 1. 96 0. 98 2. 37 1,38 2. 02 0. 33 1. 82 0. 56 2. 69 4. 20 0,76 1. 11 3,95 0,00 W0\ 5,58 5. 58 0. 00 3 1 45 2. 70 1. 64. 7. V0 4. 19 4. 69 5. 06 2. 50 3. 06 2,06 1 7 4S 0. 92 13. 77 1. 55 0. 79 0. 52 7 45 2,93 11,59 6. 48 5. 11 H44. 0 1 40 8,11 0,11 1. 00 0,36 0. 60 0. 08 1. 83 4. 12 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 30% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 5 0% 0% 4 4% 2 4% 50% 0% 5 0% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 5 0% 4 5% 50% 50% 30% 34% 30% 4 1% 4 2% 5 0% 50% 50% $7Y. 5 0% 3 5% 50% 11% 65% 50% 50% 50% 50% 1 Program antaget 1993, siffrorna for totalkostnad och stöd avser 1993-1997, siffrorna for itaganden och utbetalningar 1993-I99S. 296 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 Tabell 1: Presentation per gemenskapsinitiativ (forts. ) Gemenskaps initiativ (programnummer) Total kostnad Strukturstöd Åtaganden (I) 1994-1995 (2) % (2V(1) Betalningar 1994-1995 P) milj. ecu P)/(2) G r e k l a n d* Spanien* Frankrike* Irland- Italien" Mål 2- och Mål 5b-områdtn' Nederländerna-Twente Portugal" Förenade Kungariket Nordirland Storbritannien ÖRBA2S (Î?) Belgien Antwerpen Charltroi Danmark Tyskland ! i ! 1 ! i i i i Berlin Bremen Chemnitz Dutsburg Erfiirt Magdeburg. Rostock Brandenburg Grekland Spanien Luxemburg Nederländerna Amsterdam Haag Österrike-Wien Portugal Förenade Kungsriket-Nordirland 1 4 5 43 361,13 7 9 47 22,46 2 4 9 40 78. 39 170. 82 3 40 526,84 78,15 8. 40 69. 75. « 2 2 ,» 26,56 15. 24 11. 33 3. 04 270,07 31. 05 16. 31 141. 31 18. 65 17. 18 19. 94 16. 02 9. 61 67,17 248,68 1,03 8 7 41 19. 68 68. 23 3 1 43 62,02 2 4 42 87,52 9 0 49 28,89 11,43 78,99 39. 37 39. 62 1,01 189,00 36,60 4. 20 32. 40 384,78 8 45 2. 58 5. 66 1,52 8 6 47 16. 10 8. 00 9. 20 8. 10 12. 89 12. 88 12. 00 7. 20 4 5 40 162,60 0,51 9 40 4. 65 4. 65 9,77 4 4 40 16,95 11,80 3 8 43 7,04 6,93 12,05 7,90 4. 16 1,01 1 1 1 47 29,96 3. 75 26. 21 1 5 7 47 8 45 2. 58 5. 66 1,34 79,00 16. 10 8. 00 9. 20 • 6. 81 12. 89 8. 92 9. 88 7. 20 4 42 22,85 0 41 7,89 3. 67 4. 22 6,84 9 42 1 6 45 1 3% 4 3% 2 4% 6 1% ' 1 5% 20% 10% 1 0 0% 5 9% 8 2% 89% 81% 4 1% 1 0 0% 100% 100% 8 8% 9 1% 100% 100% 100% 84% 100% 69% 82% 100% 1 0% 1 4% 1 0 0% 8 5% 79% 91% 7 0% 2 1% 1 0 0% 9,14 34,16 3,42 4,06 6,03 3. 95 2. 08 0,51 63,06 14,10 1. 88 11. 23 58,13 4,12 1. 29 2. 83 0,40 23,19 1. 70 0. 74 2. 99 1. 04 3. 91 4. 46 4. 94 2. 41 1,70 11,42 0,04 2 47 1. 10 1. 27 3,42 4,61 6,85 7 8% 8 9% 4 9% 5 9% 5 0% 50% 50% 5 0% 5 7% 4 7% 50% 47% 3 7% 5 0% 50% 50% 30% 2 9% 11% 9% 33% 30% 30% 50% 50% 34% 3 8% 5 0% 8% 3 0% 30% 30% 5 0% 5 0% 4 0% 1 Program antaget 1993, siffrorna för totalkostnad och stöd avser 1993-1997, siffrorna för åtaganden och utbetalningar 1993-1995. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 297 Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 Tabell 2: Presentation per medlemsstat Medlemsstat (programnummer) Total Strukturstöd kostnad ( I) Åtaganden 1994-1995 % (2V(D Betalningar 1994-1995 P) milj. ecu % PV(2) BELGIEN ADAPT (2) EMPLOYMENT (2) PESCA (I) SME(l) RECHAR (2) KONVER(3) RESIDER (2) RETEX(l) URBAN (2) Ttxstt(i6> 1NTERREG/REGEN (3) DANMARK ADAPT (1) EMPLOYMENT (1) PESCA (1) KONVER(l) URBAN (1) ' TotafeîS) 1NTERREG/REGEN(4) TYSKLAND ADAPT (l) EMPLOYMENT (1) LEADER (13) PESCA (1) SME (9) RECHAR (6) KONVER(13) RESIDER (8) RETEX(7)». URBAN (8) TatattJSTJ INTERXEG/TIECEN (17) GREKLAND ADAPT (1) EMPLOYMENT (1) LEADER (1) PESCA (i) SME(I) RECHAR (1) KONVER(l) RESIDER (1) R£TEX(I)«» URBAN (1) *tt«*CH&*s^ INTERREG/REGEN (3) - -• 1993-1994 för 4 program 1993-199J 91. 95 70,19 4. 25 14. 22 58. 05 30. 43 52,89 6,00 26,56 31,20 32. 10 2. 00 9,41 15. 68 11. 45 24,43 3,00 8,25 '. 3. 54^4 13742 65,68 20. 68 48. 64 5,33 3,04 J4547 480,43 297,53 382,40 62,00 35645 400,81 342,33 55840 284. 34 270. 07 29,50 10. 56 16. 40 2. 38 1. 52 6*45 228. 80 156. 80 169. 79 23. 00 156,83 128,38 144,54 164,27 65. 87 86,37 3/04,<7 L32*,M 44. 59 83,15 263. 60 54. 63 156. 86 2. 03 2047 8. 94 14543 67. 17 84446 30,10 64,40 •148,00 27,10 8343 U2 12,91 4,69 87,52 45. 20 50446 5,69 21,69 0,33 7,49 15. 68 11. 45 23. 68 3. 00 8. 25 5746 5. 31 1. 61 2,73 2. 38 1. 34 " Ö. » \ 42,92 23. 14 124. 57 3,83 10140 55. 88 130,61 62,49 22,87 79,00 *4Sy53 7. 14 8,04 22,56 4,51 10,45 U7 11,48 4,12 11. 80 4. 52 «ÇM 18V, 68% 17»/, 80% 100% 100% 97% 100% 100% Ti*/, 18% 15% 17% 100% 88% i z* 19% 15% 73% 17% 65% 44% 90% 38% 35% 91% 49% 24% 12% 15% 17% 13% 90% 89% 88% 13% 10% Xt% 2. 85 10,85 0,17 2,25 7. 84 5,73 5,58 1,50 4. 12 4Ô/,S7 2,66 0,80 1. 37 1. 19 0,40 ' ' <«« 21,46 11. 57 38. 82 1. 92 30. 85. 26,80 38. 74 3145 8,11 23. 19 ' 2 3 2 , 7j 3,57 4. 02 11. 28 246 543 0. 68 5,74 2. 06 9,14 1,70 - 4M« 50% 50% 50% 30% 50% 50% 24% 50% 50% 42% 50% 50% 50% 50% 30% 4 S* 50% 50% 31% 50% 30% 48% 30% 50% 35% 29% 36% 50% 50% 50% 50% 5C% 50% 50% 50% 78% 38% ss% 298 Sjunde årsrapporten — Strukiurfonderna 1995 Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 Tabell 2: Presentation per medlemsstat (forts. ) Medlemsstat (programnummer) Total koitnad Strukturstöd (1) Åtaganden 1994-1995 (2) % PVP) Betalningar 1994-1995 P) SPANIEN ADAPT (1) EMPLOYMENT (!) LEADER (17) PEC~A(1) REGIS (1) R £ T E X ( ! )' URBAN (1) 40344 576,75 1. 161,93 95,66 385,49 361,13 248,68 256,40 386,60 354,81 41,50 216,93 90,39 162,60 48,10 58,63 112. 10 6,91 28,01 38. 53 22,85 19% 15% 32% 17% 13% 43% 14% 24,05 29,31 34,86 3. 46 0,00 34,16 11,42 •yÉ^^yyyyyyyyyyiyW^^^M^^^yyyyyyyyyy^i INTERREG/REGEN (2) %gm®$l$3$&}. WÊmyyyWyW& igmmmyW^ m^m^m^. yMmyyyyWyJyW iilj. ecu % (3)/(2) ft 50% 50% 3 1% 50% 0% 89% 50% yymMMmtyy* FRANKRIKE ADAPT (1) EMPLOYMENT (1) LEADER (11) PESCA (1) SME (3) RECHAR (6) REGIS (1) KONVER(17) RESIDER (5) RETEX(l)* WF-ptaH^ INTERREG/REGEN (5) IRLAND ADAPT (1) EMPLOYMENT (1) LEADER (I) PESCA (1) S M E ( l) RETEX(l)* %i!^$®lÄ INTERREG/REGEN (2) PEACE (1). ITALIEN ADAPT (1) EMPLOYMENT (1) LEADER (12) PESCA (1) RECHAR (2) RETEX (2)» TatsAi tit) INTERREG/REGEN (2) LUXEMBURG ADAPT (1) EMPLOYMENT (I) LEADER (1) URBAN (I) Total* (41 INTERREG/REGEN (I) 622,51 384,42 318,97 81,33 139,22 39,42 209,17 244,06 105,75 79,27 249,70 146,50 122,89 28,30 58,49 16,66 115,56 71,02 42,62 28,89 46,94 22. 27 95,56 18. 78 15,41 15,49 8. 76 64,42 38,61 7,04 19% 15% 78% 66% 26% 93% 8% 9 1% 91% 24% 23,47 11,13 15,53 0,00 4,62 1,78 4,38 31. 99 17. 55 3,42 50% 50% 16% 0% 30% 12% 50% 50% 45% 49% WyyyyyyyWrMyW^ msmymmi&^ mrnmmm^ fllillltïgp yyy>>Wy>yyyyW^M WyyyyyyyyyyyyyyyWyy- 2847 99,49 165,58 12,18 53,20 22. 46 21,20 76,10 67,92 6,70 28,79 11,43 3. 90 7. 61 7,50 1,11 26. 49 • 6,93 18% 10% 11% 17% 92% 61% - 1. 95 3. 61 " 3,75 0,56 7,95 - 4,06 50% 47% 50% 50% 30*4 59% mm^mM^M :W:i:W:!:;pgS;:3I2iiI4. yyyyiyWÊÊm^M mmmïmyis% yyyyyyyyyyyyyyyyyWM mMyyyWmitlii 360,49 589,08 435,96 81,19 34,13 249,20 i3&M 0,80 0,60 4. 85 1. 03 •745 190,00 348,70 18340 34,17 1,68 78. 99 06,74 0,30 0,30 1,01 0,51 242. 36,10 51,47 28,62 4,42 1. 68 12,05 « 4 45 0,05 040 1,01 0. 51 M? 19% 15% 16% 13% 100% 15% 36% 18% 100% 100% 100% 83% 18,05 25,73. 14,00 2. 21 ' 0. 39 6,03 ttt. 4. 1 0,03 0. 15 0,41 0,04 »,62. 50% 50% 49% 50% 23% 50% 49% 50% 50% 40% 8% 34% Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 299 Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 Tabell 2: Presentation per medlemsstat (forts. ) Medlemsstat (programnummer) Total Strukturstöd Åtaganden kostnad (1) 1994-1995 (2) % (2V(1) Betalningar 1994-1995 P) milj. ecu % PV(2) NEDERLÄNDERNA ADAPT (1) EMPLOYMENT (1) LEADER (4) PESCA (1) SME(l) RESIDER (I) • RETEX(l) URBAN (2) TW«Jt(tt) INTERREG/REGEN (7) ÖSTERRIKE ADAPT (1) EMPLOYMENT (1) LEADER (1) URBAN (1) 5T«K«tt(4J INTERREG/REGEN (4) PORTUGAL ADAPT (l) { ! EMPLOYMENT (1) LEADER (I) ,, PESCA (1) SME(l) RECHAR (1) REGIS (1) KONVER(I) RESIDER (1) RETEX(l)* URBAN (1) ' ïoorttjiitji-^ S%C \ INTERREG/REGEN (2) FINLAND ADAPT (1) EMPLOYMENT (I) 142,80 90,86 35. 17 34. 18 26. 86 5140 3. 50 87. 91 57. 55 42,44 8. 46 10,80 10,34 18. 10 1. 01 9,30 432VH s , 158. 60 25. 751 49471 6,501 31,93 , I13^5| 29,17 5545 156. 80 47. 17 235. 90 1. 15 156. 81 10. 66 10,77 526,84 62,02 11. 57 23,01 2,57 9. 77 «6. *2 21,00 40,30 117. 59 25. 60 123,98 0,86 124. 00 740 6. 91 189,00 44. 30 11. 51 4. 24 8. 18 1. 15 9. 54 18. 10 1. 01 7. 89 6Î,6J 11. 57 23. 01 2,01 6,84 •43,43 3. 99 5. 67 6. 74. • 4. 26 1342 0. 86 22. 05 7,90 6. 91 • 111. 37 9. 22 ^ 4 -'"' * Ï2SF1JB& v ,704,4". ' "'i&2,lt 42,90 6645 19,70 29. 15 ^ T * « * * p. ) ,; " VS - ' / '% >', ^\ : -, ^V^OS^J ; >% ,'% SVERIGE ADAPT (I) EMPLOYMENT (1) '"Totirft(. 2}' j v ^ "" 7\ "V"i '"I, FÖRENADE KUNGARIKET ADAPT (2) EMPLOYMENT (2) ^LEADER (5) PESCA (1) SME (4) RECHAR (») KONVER(I) RESIDER (2) RETEX(2) URBAN (1) 21. 72 39. 19 l" Trjfifr ;••" ; 650. 60 314. 15 16047 84,65 42,99 3644S 230. 61 52. 4< 78. 1 i i 24. $; 19. 70 29,15 418^3 U 4 5| 20. 69| &ty 286,60 146. 50 6640 37,42 20. 09 16345 101. 94 23. lt ) 36. 6C 16. 9! 20% 10% 97% 11%. 92% 100% 100% 85% 39% 100% 100% 78% 70% »% 19% 14% 6% 17% 11% 100% 18% 99% 100% 59% 21% 27% 100% 100% 5,76 2. 12 2. 45 0. 5S 2. 86 7. 35 0. 51 2,37 23,?? 5. 79 11. 51 0. 33 3. 42 21,04 2,00 2. 83 3,59 2,13 6,61 0 46 17,64 3. 95 2,93 63,06 4,61 m& 8,64 14,58 50% 50% 30% 50% 30% 41% 50% 30% 39% 50% 50% 16% 50% 43% 50% 50% 53% 50% 50% 30% 80% 50% 42% 57% 50% 57% 44% 50% % 4 M5 , ' ,',ï005i -', , Ä» v>'^ 48% 1145 20,69 v, » * >4 53,49 3146 56. 16 5. 07 19. 74 81,57 9,99 23. 1 « 29,9< 16. 9* 100% 100% 5. 63 1045 50% 50% y; ;7ÎOO%' *"<"isjty •,: / • • ; • > • *; 50%; 19% 21V. 85% 14% 98% $0% 10% 100% 82% 100*/ 26. 75 15. 68 4. 82 244 744 37. 85 0. 00 11. 59 14. 1C 6. 82 50% 50% 9% 50% 37% 46% 0% 50% 47% 40% •-. TwttfUJ^X,-- ^ « " ^ ^ "W ^ , s Ä , 3 W W V ? ; C ^^ «98,73; azT. «; r ^ asy. , ' tnvn + 4 9% mERRË&REGENW PtHCE(i) \ 9 A V V 9M. i. , ^ BILAGA 4: Finansiellt genomförande av övergångsåtgärder och innovativa åtgärder Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 303 Bilaga 4: Finansiellt genomförande av övergångsåtgärder och innovativa åtgärder * Tabell 1: Genomförande 1995 Medlemsstat/Fond Åtaganden Utbetalningar milj. ecu ;B£3,CnSN ERUF ESF EUGFJ FFU jrMNMAftK ERUF ESF EUGFJ FFU TYSKJU3STJ- ERUF ESF EUGFJ FFU j : ; «• gjdBKj:AMt> ' ' ", "i ERUF ESF EUGFJ FFU SFAJMEÇM -ERUF ESF EUGFJ FFU , i FftMitmxz , ^ ^ j; s ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ RM ERUF ESF EUGFJ FFU js,&\ 0,00 24,99 0. 00 0. 06 I,2jS 0,00 1. 10 0,00 ÇU6 w. 0. 90 5,30 0. 00 0^1 3,>i 0,01 1,63 0,02 U5 4,40 0,00 0,52 0,00 3^8 Î&J. 0,00 2^8 0,01 1,33 0,00 4,16 0. 01 0,80. 0. 00 2,06 2H,té 2,46 16,80 0. 58 0,18 2,85 1,10 0,67 0,01 1. 06 t?A4 8,21 4,66 0,15 0,22 sv*? 0,00 3,19 4,98 1,30 ÏS&. 2,28 7,44 3,08 2. 72 ***** 1,51 7,46 8. 40 1,07 0,00 4,87 2,63 0,31 12,83 1,79 20. 63 1. S9 0. °° 0,58 0,00 0£0 N 10. 30 < ' 1. 54 0. 00 0. 95 0. 00 0,00 ' * Budgetposter B21800, B21810. B21820 et B21830. inkl. överförda och återuppförda anslag. 304 Sjunde årsrapporten —Strukturfonderna 1995 Bilaga 4: Finansiellt genomförande av övergångsåtgärder och innovativa åtgärder Tabell 1: Genomförande 1995 (forts. ) Medelmsitat/Fond Åtaganden Utbetalningar milj. ecu ftreOTSRCÅKEEKNA ' \ ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU PORTSSAS» ERUF ESF EUGFJ FFU JFINtANO ERUF ESF EUGFJ FFU S V E R RE ERUF ESF EUGFJ FFU. " j • ". '. 'J • • - ! • : yORgWASgKtîyGAKgCET "i ' • ERUF ESF EUGFJ FFU , ! jjjj£NSgAi?ËH '. '. '. '"; , ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU lM 0,00 1,74 0,00 0^2 0,00 0,24 0,01 OfiO 7M 0,00 7,44 0,00 0,42. '. '<5?- 0,00 0,28 0,01 0£0 Off? ' 0,00 0,22 0,02 034 3,54 0,00 3. 71. 0,27 2^6 ?$fo 30,08 0,00 0,21 0,01 30. 98 56,70 10,87 13. 37 ' | •'. ; 3,0$ 1,48 0,76 0,02 0,79 0,00 0,14 0,01 0,00 £^02 18. 00 5,34 0. 21 1,46 <W 0,00 0,10 0,00 0,00 <UQ 0,00 0,10 0. 00. 0,00 &J4 0,97 1,75 1,35 2 07 H80 33,48 1,02 0. 00 0. 00 82^2 56,69 42,06 12. 77 Budgetposter B218(K). B21810. B21820 et B21830, inkl. överförda och återuppförda anslag. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 305 Bilaga 4: Finansiellt genomförande av övergångsåtgärder och innovativa åtgärder * Tabell 2: Genomförande 1994-1995 _ _ _ _ _ _ _ _ _ ^ _ _ _ ^ _ __. milj. ecu Medlemsstat/Fond Åtaganden Utbetalningar ERUF ESF EUGFJ FFU pArfoTARK " "; - _ _; T '. '. 33,6»:""' - 2. 11 • ' , "ii ' ERUF ESF EUGFJ FFU JY-SKLAW ERUF ESF EUGFJ FFU eJR^KLÄNt» ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU mAxqmxx ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU 0,00 45,34 3,20 0^59 3,7? 0. 00 1. 75 0,00 y?L__ to>» 1. 27 6,63 1,33 0,88 29. 20 0,02 2£5 55,00 ' 1,60 5. 55 5. 85 mm 0,00 3,65 4,71 3£2 ' 0. 00 4,87 0. 57 0. 88. ;»>*? 0,00 8. 81 20. 97 2A\_. w ' T. " O-00. 1. 12 O-00 0,00 6,61 48,52 0,80 Q. 35 5^3 2,40 1. 20 0,21 1,31 sût 24,88 5. 59 1,01 0,64 Jfcffi 7,59 18,22 5,47 1,92 32,97 8,65 6. 83 4,10 »a» 23,26 8. 34 20. 12 2,17 0,88 5. 68 5,22 0,41 -. ?S,45 32^9 12^8 47,69 3. 08. ". """•. jw °. °° 0. 63 °. °° 0. 00 j l a j j É j ^ ^ p i ^ ^ ^ ^ ^ ^ g- ,:; , , ERUF ESF EUGFJ FFU fc&smtiF— ERUF ESF EUGFJ FFU "1 • Budgetposter B21800, B21810. B21820 et B21830, inkl. överförda och återuppförda anslag. 306 Sjunde årsrapporten —Strukturfonderna 1995 Bilaga 4: Finansiellt genomförande av övergångsåtgärder och innovativa åtgärder* Tabell 2: Genomförande 1994-1995 (forts. ) Medlemsstat/Fond Åtaganden Utbetalningar milj. ecu fffifcERrJlNnERNA ERUF ESF EUGFJ FFU dSTËfcBIKK ERUF ESF EUGFJ FFU POPTÇÇAI, ERUF ESF EUGFJ FFU i FtNtANÖ 1 ERUF ^ ESF EUGFJ FFU. Sy$RiOE. 1 i 1 ERUF ESF EUGFJ FFU fpOKENÄBS 1KUNCA3RÖCET ERUF ESF EUGFJ FFU GEM£NSi£ÅPeN ERUF ESF EUGFJ FFU TOTAvr ERUF ESF EUGFJ FFU 4,47 0,00 1,95 0,00 2. 52 t y* 0,00 0,24 0,01 0,00 36>3? 59,01 7. 99 6,33 3,06 *Jt$* 0,00 0,28 0,01 0,00 O^ST 0,00 0,22 0,02 , 0,34 i*,S« 0,00 5,26 0,27 6,43 46,** 46,28 0,01 0,21 0,16 356,3* 163,67 43,20 30,52 XlM 8. 29 1. 25 0,44 1. 07 0,7. 5 0. 00 0,14 0. 01 0. 00 66,58 52,51 5,72 6,44 1,91 (Ut 0,00 0,10 0,00 0,00 «aa 0,00 0,10 0,00 0,00 * «i 2,88 8,08 2,59 2,57 7J%04 • 76,01 2,03 0,00 0,00 511,5? 270,68 126. 54 96,82 19,54 Budgetposter B218O0, B21810, B21820 et B21830. inkl. överförda och återuppförda anslag. VI BILAGA 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet Sjunde årsrapporten —Strukiurfonderna 1995 Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet Tabell 1: Regional fördelning av åtagandena 1995 Mil | S. Qnrd. ) | S«(nikc)~J" Ccmcnxkiipt- inlllativ 4J& - 0. 00 4. 63 •. ,P 1. 90 0. 00 25,95 5. 35 Ofi<i- 0,00 0,00 0,00 0,00 3W> 0,27 12. 31 5,90 11. 75 • *M • • - 0,00 • xW:;:;x;:«;W: • • • 0,00 6. 00 •. : i ; a iw - - 41,00 yyyWM$V yWyyy4»ili yMyWM W!X$*<n WyWÏJ* yyyyyM^t • • • - • 16,73 23. 28 *,K - 4. 31 4,86 - 3,36 : • • • • • • • tt,t> 1. 73 24. 79 65. 6K 0,00 9. 03 - • y:-yyyy---'-y>yy. 0,00 W<yyyyyWy\*fli 0,00 17. 30 yyy::yy:-. y-:w,w 0,00 Wysïffl* yyyyyyy}2J& yWyiiStf. : :;f f i ; : ::v : ; : S : « : «l 5,00 'wmtM • • • • • • • • • - • • - • • 0,00 • • • • • 13. 10 0. 00 • 6. 49 2. 61 5. 37 1. 20 3. 10 • 0,00 6. 14 • x - - - - • • • - • • 8,09 6,12 0. 00 0,00 6. 28 0,00 7. 90 5. 04 8. 34 0,00 6,45 0,00 -' - - - - • • • - - - • 0. 49 0,68 4,74 0,1 i 0. 00 3,33 0. 00 3. 50 13,56 0,50 138,23 + • • - • • - - " " " " • " • * • " " - - 12,46 •i- • • • • • • • • - • " • 10. 69 • 15. 60 • 5. 49 14,05 7. 97 8,79 70. 36 2. 82 • 59. 24 24,41 75. 35 65. 28 93,96 41,22 6. 19 1. 24 48,79 16,72 49. 30 19,47 17,59 5. 67 34. 44 15. 81 42,92 *HWJ t*s<n 423- } < ,m V9<r W» 192,43 22. 83 11,87 13,86 79,13 20. 66 6,78 0,00 0. 00 18,41 288,98 15. 56 10J7 0,00 3,78 10,11 1,94 40,95 6. 52 17,05 8. 2 McdlemiiUt/ _. _ J-_ BCfcCtEH Bryssel Flandern Valionien Tvtrregionalt D W M ^ R K x S S :^ Ost for StorebrUl Vest for Slorebclt Tvtrregionalt *. Vf • • 8,97 • Wyyyyyym ix&&*tn>my^^ Mccklcmburg-Westpommem yWiÄiCiS 370,40 Brandenburg Sachsen-Anhalt Sachsen Thuringen Berlin Schlcswig-Holstcin Hamburg Niedersachsen Bremen Nordrhein-Westfalen Hessen Rneinland-Plalz Baden-WDrtemberg Bayern Saarland Tvtrregionalt GÀSSKLAÎVB A n at Slercas kai Nisia (1) K e nt Kc D it Makedonias Pelop. A Dit Ster. Eli. (2) Tbessalias Kritis IpirouQ) Thrakis(4) Nison Anatolikou Egeou (5) Tvtrregionalt S&iimHyyyW^ Galicien Asturicn Kantabricn Baskien Navarra La Rioja Aragonicn Madrid Kastilien-Leon Kaslilien-La Manche Extremadur» KJI la Ionien Comunidad Valcnciana Balcarema 272. 79 338. 53 461. 58 297,82 109,98 - • • • • • • • • • 171. 46 ÏMSfi4 195,86 118,41 140. 50 5 5 J4 84. 20 82,46 72,66 91. 25 1. 812. 45 yyyyXyTttj* 589,88 224,68 106,55 296,07 240. 09 155 JO 589. 60 (1) Inkl. OP (operationella program) for Ättika. (2) Inkl OP fOr kontinentala Grekland, Vtstra Grekland och Peloponnesa. Ci) Inkl OP for Egir och de Joniska oama. (4) Inkl OP for Trakien och östra Grekland. (5) Inkl OP for de norm och de södra Oama i Egeiska havet 309 milj. ecu 1 7 ^* 3,89 41,41 115. 99 6,00 98,40 429,63 297. 20 413,88 526,86 391. 78 I 7 2 J8 23. 49 1,92 75. 62 25. 72 60. 16 45. 95 33. 70 26. 30 118. 36 31. 72 365. 07 M ,» 2LTW<«» 0. 00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 61,64 2J9J54: 2. 90 I 2 J2 0,97 2 J1 4,17 3. 43 24,18 3,36 9. 60 4. 47 22. 44 2. 12 3. 12 3. 07 195. 86 118,41 140,30 55. 24 84. 20 82,46 72. 66 9 1 ^3 1. 874,09 i. mz& 592. 78 237. 20 107. 52 219,18 43,89 17,24 78. 99 107,42 305,66 244,56 177. 64 323,71 592. 72 21. 65 310 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet Tabell 1: Regional fördelning av åtagandena 1995 (forts. ) Mcdlcimitat/ Region 1 | 2 | i | 4 [ 3. q. r d. ) [ Sm (fiske) | 3b | « -j • • - 39. 75 - - • • 145. 56 • - - 62. 70 • - • • • • • • 21,10 19. 90 • • 1. 374. 18 Wyy^it,^ yyyyyyWÏjfï • yyyyyiyiiSåjf • mtmM yyyyyy^fät yyyyWm. " 0,00 milj. ecu 710,14 171. 11 25. 42 - 337. 42 1. 762,61 Wyyyyyyyiï&ijiï Gemenskaps- initiativ • 9,85 1. 74 0,00 29. 86 • 99. 43 yWttyyyyWtiï - 4,74 - 0. 00 Andalusien Murcia Ccula et Meiilla Kanarieöarna Tvtrregionalt tfijilifltàxi^^ De de France Haute-Normandie Baasc-Normandie Picardie Chunpagne-Ardenne Bourgogne Centre Nord-Pas-de-Calais Bretagne Pays de la Loire Poilou-Cbarcntes Lorraine Alsace Franche-Comté Limousin Aquitaine Midi-Pyrénées Auvergne Rhône-Alpes Languedoc-Roussillon Provence-Arpes-Cotc d'Azur Korsika Martinique Guadeloupe Guyane Réunion Tvtrregionalt UttiNtt Tvtrregionalt I T A L I C* Piemonte Aostadalen Lombardiet Trentino Venedig Friulil-Venegia-Gtulia Ligurien Emilia-Romagna Toacana- Umbrien Marche Laùum Abruzxema Moliaa Kampanien Apulisen Baiilicata Kalabrien Sicilien Sardinien Tvtrregionalt 700,29 169,37 25. 42 307,57 • • • • • • 9,40 - - • - - - • - • - • • 14,25 24,45 54,03 8. 12 112^0 304,21 954. 21 ua,s» I 3 4 J7 26,75 124. 02 203,67 51. 65 117. 17 189. 39 30. 95 IJ30. 62 45,19 17. 08 37. 58 0. 00 13,91 0,00 12,02 0,00 41. 94 17. 10 39. 96 0,00 2,10 -. 3,82 13. 63 19. 25 0,00 19. 86 29,64 - • V - B,BO' 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 • • ;:;:;Si;:;::::i(i^»¥ - " • " - • • - - • - - - - -. - - • - • • - - " • • • • • • • - • • 396,80 * - «JHJ 0. 00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 - - • - • - • • - - • 0. 00 • H,ft0 - ' • - - - " " " " • " • - • • " " • • " " " " " " ' • 31. 62. :. ? • 21,57: - • • - - • • • • - • • - • • - - • - • • - - - • ' 252. 08 -. ,. - ««Mit " • 12. 80 • 0. 00 20. 35 1. 12 • 0. 00 12. 52 3. 75 1. 40 0. 21 6,86 14. 01 2. 84 4. 89 23. 68 1,56 0,00. 0. 32 " • ' 2. 14. »>« 9. 78 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 5. 22 4. 19 3. 39 0,00 0,00 »,»1 0. 00 • • - ". • • • • • • - • • • • • • • - • • • • '• • < •. • • • • • 0. 00 0. 00 0. 00 2 2 J7 4. 74 45,19 41,02 48. 29 1. 96 45. 12 5,04 28. 82 8. 72 54,47 30. 38 80. 09 4. 25 13,93 32. 55 33. 58 2 3 01 58. 11 6. 54 36,39 45. 74 19. 90 24. 45 54. 03 8. 12 120,96 758,04 i^M* 996. 85 i3^3>2» 9,7« 0,28 0. 00 4. 26 0,00 5 42 4. 19 4,08 0. 90 0. 00 8,93 0. 00 140. 40 26. 75 126. 78 209. 71 53. 37 123. 13 189. 39 52. 30 1. 393. 52 11. 13 10,71 1,96 10,86 3. 92 7. 40 8. 72 0. 00 9. 52 38. 73 4,04 4. 97 18. 54 26. 92 4. 68 13. 17 4,98 16. 53 15. 79 5,65 0. 00 0. 00 0. 00 S. 76 L 75. 39 4**4- 42. 64 7»V83- 0. 00 0. 28 0,00 4. 26 0,00 0 J0 0,00 0. 69 0,90 0,00 0,00 0,00 6. 03 0. 00 2,77 6. 04 1. 72 5. 96 0,00 1. 35 4 0 42 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 311 M c d k n u i U t/ Region xxxamwc Tvlrrcgionalt l^ïXLXtibtRKA Noord-Ncdcrland Oosl-Nederland West-Nederland Zuid-Nederlaod Tvlrrcgionalt äsEÉWöiräS^^ Chum Österrike Sodr» Österrike Vlstrm Österrike Tvårrcgionalt PQRTtJCAV N om Centrala Lissabon och Tejo-dalen Alentejo Algarvc Azorerna Made in Tvirrcgioivilt OKtiAJTO Mmnner-Suomi Aland Tvårregjonall ! i i I • Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet Tabell 1: Regional fördelning av åtagandena 1995 (forts. ) > » > 1 * SaQanL) I 5a<fUUe) | 5b i iold. riv Mil C«mcrukapt- ToUlt mill, ecu - • T7£fl • 17 JO • • M* 0. 00. W» 3. 29 ». IS: 9. 15 0,00 • 0. 00 HS& • - • • 143. 83 mimiM «4* 0 47 apt • • • • 0. 00 SA7 5. 47 •*<w • - • • 4,89 8. 8* 0. 89 T. -O: • • • • 1. 40 <M* 0,00 V* 4 40 1. 42 1,40 0,00 • WW*M SSiiiiiSJJ^* •KSSSJBVJS 21. 18 -. •. • • • • • is* 1,83 57 4* 6. 16 3,03 7. 89 0. 00 40 JO n,n 11. 75 t»,W 19. 80 21. 65 9 49 0. 00 190. 42 ggjSiSsiiiiS WM&W& mMmmii £>#$*»* 28. 80 - gg&i&iö 22,41 11. 12 20,62 • J • • • • - • - - w* • - • t M & f iS 97,80 59,99 93,98 57. 69 24,88 84. 70 82 J 5 878,31 * - • :iW::ffi:«ai6i • - • 11. 70 • - • 64,06 , • • • • • - - • *». » • • ,: • • • - • • UJ& • • • • • • • 61,50 2. 00 - • • • • - • • • • T • • • • • • • • 6XAX • • 61. 42 •xts* • • 23. 00 - • • V - • • • - • • - 31,1)0. • • • • 44,92 - • 2741 29,94 •. - •. " • • • " " • • 3W« 30,48 2 43 • -. " • " • 7^1 149 5,11 • 2. 1G 27,08 23. 77 7 47 - 8. 85 0. 00 0,00 3 4 48 (JT^K 0. 00 0. 00 9. 22 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 138. 76 •<W 0. 00 0,00 48. 85 8 U4 3 8 43 50. 56 173. 84 iS17Jft 97,80 59. 99 103,20 57,69 24,88 84,70 8 2 45 1. 017,09 S»M 30. 48 2 43 320,53 0. 00 0,00 0,00 31. 94 3«tM 0. 00 44fJ 4. 24 0,00 0,00 0. 00 10. 13 £3,46 5,88 42,98 5 1 40 46. 62 0. 00 116,89 #»;!» tM$*x \ 15,00 24. 00 18. 00 48,78 20348 **»,<* 0,00 108. 16 1849 149 6. 13 5. 11 133. 09 12147 88,75 85,64 249,11 175. 91 0,00 6 4 4 46 SWM ZtltiJ* 31. 10 60. 33 14,83 ^i^mi^i 15. 00 \mmw iijiS-giiggi*: 81,00 • ::::::g:::jx^« MMmiiAt^ 0. 00 • ;>Sjj^Si$:iiiii9^iii( • • 73,00 • mrntiim WMi&a 0. 00 - •issiiiSsjiiÉ - - • Wmm* • - - • • 50,17 39,14 129. 29 a j î a j ï ë M ^ j g ^ ^ ^ ; !^ Sydsverige Vistsverige Mellersta Norrland Övre Norrland Tvincgionali ö S ä ä ^^ Norra Yorkshire och Humbcnide B ut Midlands East Aiiglit South East South West West Midlands North East England North West Wales Scottland Nordirland Gibraltar Tvtrregkmalt QEMEaSXAPEtf TWÀLT 24. 00 18. 00 48,78 103. 79 6. 55 6. 13 0,00 122. 96 95. 65 32,70 15,58 134,89 0,00 • • • * W&&& &&•&;*$$ - • - • • • • • 40. 00 «M. '. ?#* 13,72 tt. 8P • • • • - - i • • • 497,00 22. 80 0,00 « * l-fcStM» iMSt iMUt XJW •ttKM J04\* WM t»,n 312 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet Tabell 2: Regional fördelning av åtagandena 1994-1995 1 I 2 | 3 | 4 | 3. (Jord. ) | Sa (fiske) | 5b | 4 inlrlattv Mai Ccmeskapa- Totalt milj. ecu 1«X0P • • 107,00 • , • • «î4* - 3842 23,84 •. »J* 9. 52 20,77 9t,n 3. 73 30. 40 52. 73 10. 91 SSfiS • • m 0 49 3,45 0,27 0. 62 ij& • • $>. ** 0 47 16. 10 9,63 27,03 3 M7 •. 38,67 4. 6* • " • 4. 08 U>» • • 4 6 49 - yyyW^ifii 623. 34 WyyWtë: 85. 00 W$$%% fW&itï?* ïyyyyyyy%t$t • '•gtt^fåi - WyyyyyWt yyyyyyyyyyyï&& 59. 24 6. 00 gïssï»;*!: - - • • • ' • • • • ' • • • • • • - • • • • • • • • • • • 4M • 4 41 4. 86 • •fcw • •. 9. 79 • • • • • • 20. 91 - 44. 41 • 5,49 23,66 20. 17 8. 79 135,49 2. 82 • - • • • • • ' • • • « 4 6- 1. 73 2 6 49 68. 61 0 43 1 3 47 0. 00 0. 00 1347 •*-5U9 6,02 119,17 266. 94 42. 97 229,7» 9. 52 20. 77 199. 41 yyyyyyyyyy^nxiSi 24. 41 7 5 45 65. 28 93. 96 4 1 42 6. 19 144 48,79 16. 72 49,47 19,74 1749 5,90 35. 70 15. 81 69,90 atps 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 85. 98 t 3W. 1t 2. 90 1242 0. 97 2 41 4. 17 3. 43 24. 1» 3 46 9,60 4,47 22,44 2. 12 3. 12 3,07 684. 58 592. 81 748. 96 9 8 1 48 665. 49 317. 71 55. 18 7. 92 130,05 44,09 217. 82. 83,49 ' 74,40 34. 56 207,04 52. 61 874. 08 4. *J(r,8? , - 298,72 239. 23 •284. 40 111. 61 131. 00 143. 54 146. 81 156. 40 3. 119. 17 <tt. <9535f 940. 84 351. 16 156. 95 242. 50 56. 87 25. 83 136. 91 130. 57 347. 46 411. 47 307,41 356. 88 889. 14 34. 60 36849 671,61 916,10 57143 211. 42 • - • • - • • • • 323,70 •AiMi*» 298. 72 23944 284,40 111. 61 131. 00 14344 146,81 156,40 3. 033,18. 338,64 155,98 537. 87 407. 0C 284,96 886,02 • " " " " • " " " " " • • - • • 24,87 * • - • • • - • 0,49 0. 68 4. 74 0,11 4,85 3 43 3,02 3 40 1346 0. 50 • • • - - • • - - - • - • • 29,61 287. 95 v + • • • • • i ' • • 15. 88 1240 5,99 1848 1243 43. 02 1540 10,17 1647 8. 66 13. 01 136,05. • ' - i • • • • - 49,19 1549 - 1342 14. 94 115. 00 2 1 46 23. 46 • 13. 64 20. 46 • • - m*m& 937,94 yyyW&M •**w* «. 1*4»- ) W JK •»»JOd Wfi* 192. 43 22,83 11,87 13. 86 79,13 4142 13,44 4 44 20,04 36. 76 288. 91 31. 12 1041 12,9! 6. 43 16,43 6 40 78. 83 II42I 34,66 8 41 Medlemsstat/ Refkm BEfcCttW Bryssel Flandern Valionien Tvtrregionalt 1>A. PM*RK Ost for Slorebadt Vest Tor Slorebclt Tvtrregionalt j W i S K Ê^ Mecklcnburg-Westpommem Brandenburg Sachsen-Anhalt Sachsen Thuringen Berlin Schleswig-Holslein Hamburg Niedersachsen Bremen Nordrhein-Weatpalcn Hessen Rheinland-Pfalz Baden-Wurtemberg Bayern Saarland TvlrrcgionaU l i i I i 1 i i i i tä^kiäi^^-^^^^ji- ; Anat Storas kai Nisi* (1) Kent Ke D it Makedonias Pelop. & D it Stcr. ö l. (2) ThessaUas Kritia IpirouQ) Tbrakis(4) Nison Analolikou Egeou (5) Tvtrregionalt s^m^i^iMWm^i§yW Galicien Aatursicn Kastabrien Baskien Navarra LaRioja Aragonicn Madrid Kaiblien-Léon Kaaälien-La Manche Extremadura Kaletoroen Comunidad Valeneiana Bakarema (1) Inkl. OP (operationella program) for Ättika. (2) InkL OP for kontinentala Grekland, Vlatra Grekland och Péloponnèse. (3) InkL OP for Egir och de Jooiaka oama. (4) InkL OP for Irakien och öatra Grekland. (5) Inkl OP for da norra och da södra oama i Egaiska havet Sjunde årsrapporten — Strukiurfonderna 1995 313 Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet Tabell 2: Regional fördelning av åtagandena 1994-1995 (forts. ) Medlemsstat/ Rcflon 1 | I | 3 | 4 | 5. (Jord. ) | S. f f l. k. ) | 5b | f. MU Cem«ftUjip»- Inlll. dv T o i. lt Andalusien Murcia Ceut* et Mclilta Kanarieöarna Tvlrregionalt r T U W K R I KE Ile de France Haute-Normandie Basse-Normandie Picardie C hampa gne - Ardenne Bourgogne Centre Nord-Pas -de-Calais Bretagne Pays de la Loire Poitou-C ha rentes Lorraine Alsace Franche-Comui Limousin Aquitaine Midi-Pyrénées Auvergne Rhône-Alpes Langucdoc-Roussillon Provence-Alpes-Côte d'Azur Korsika Martinique Guadeloupe Guyane Réunion Tvlrregionalt ÏKU3V3 Tvtrregionalt JTA11E2V Piemonte AosUdalen Lombardiet Trentino Venedig Fnulil-Venegia-Giulia Ligurien Emilia-Rome gna Toscans Umbrien Marche Latium Abruzzema Molisc Kjunpanicn Apulien Basilica ta Kalabrien Sicilien Sardinien I. 337J3 263. 91 44,19 453. 00 2. 725. 59 •w?,6i -. - • - - • - 69,87 - - • - - - - - - • - • 48,49 57,57 100. 61 26,87 194,21 W8MÏ 1. 680,13 J-034-,7l{ 150. 90 37,74 177,22 203. 6-! 98,05 189. 12 I894S 1704? • 91,59 35,45 76,49 24. 64 29. 61 2440 114,06 2842 85. 14 34,04 80,44 19. 60 17J0 " 37,86 27,17 38. 68 31,69 4247 65,65 ^ Î99. M 65. 15 6,00 23,00 2247 24. 0C 30. 53 12. 0C 4046 35. 0C 2I. 0C 2 0 4' • - - - - 39. 75 - • • - 266,62 - - - • 118,10 • " - • 101,86 • - - - 39,83 80447- 7TJVIS 9349 « Ml « 3 47 - - • ' - • - " " • - " -. - - - • - • • - " - - - • - - • - • - • - ' • - • - - - - • - • - • - - • • -. - - - • • • - • " - - " • - • - • • • • - - - - J7. Ï,1K - 1. 09 31. 54 • 4,12 29. 69 5,09 • 26,19 27,78 20. 85 1040 6,75 13,92 32. 02 3 4 J9 33. 89 44,8» 24,91 11. 65 12. 09 - - " - -1 1 - - • • • - • • - - • • ". " • • - ' • - - » •M| 1. 74 0,00 29. 86 175,01 -J«49 4,74 O. OO 11,13 10. 71 1. 96 10. 86 3. 92 7,40 8. 72 0. 00 9. 52 38. 73 4,04 4. 97 IH. 54 26,92 4. 6X 13,17 4. 9K 16,53 15,79 5. 65. 0,00 0,00 0,00 8,76 1. 347. 18 265. 65 44,19 482. 86 3. 466. 76 1 7 2 4. M 4. 74 92. 68 78. 13 87. 20 30. 72 70. 16 33. 21 19143 63,44 112. 91 64,42 129. 36 30. 39 36,18 5047 99,16 65,75 96. 72 61. 58 70,45 9 3 42 54. 13 57. 57 100. 61 26,87 202,97 1. 719,37 - - 778,40i * BXM7 18,32 1. 86 2 6 45 7,90 16,23 8,00 6 43 27. 64 9. 84 4. 57 34 I84C 9 5 49 678,61 63. 27 2. 14 WÊ^ïL myyyyyyyW yyyyyyyyyyyyl 49JA •gigiwiix ^yyyyyyyyji^J rWxSIIMjflBj 9,78 0,59 4. 79 6,23 17. 30 5. 22 4,19 6,78 15,79 10. 75 8. 93 16,66 • 60. 6 t 117,4' J 44,r 101. 56 1 yyyW^yyyWiè*. 53. 54 - s s j g i i j i j» mm^mm^ \. li1,67 yyyyyyyyyyïmSeiiX 0,00 0,28 0. 00 4. 26 0,00 0,30 0. 00 0,69 0. 90 0. 0Û 0,00 0,00 6,03 0. 00 2. 77 6. 04 1. 73 5. 9* 0,0C 1. 3. 93,25 8. 73 54,04 18,39 56,09 3 7 42 41. 05 47. 11 66,89 50. 32 35,44 55. 31 156. 93 37. 74 179. 99 209. 71 99. 77 195. 11 18949 171,93 104,0* 2. 184. 61 Tvtrregionalt 1. 808,0 49,7. 314 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet Tabell 2: Regional fördelning av åtagandena 1994-1995 (forts. ) Mcdkmsitat/ Region | 1 • 1 2 Mai » * 5. 0»rd. ) 5a(flske) | 5b 1 * Ccmeikapi- fciftUttv mili. ecu Tatar! tttEEMBWC Tvlrregionalt MiOÊRt-ÏMbKftNA Noord-Nederland Oost-Ncdcrland West-Nederland Zuid-Ncderland Multi-regional ÖSTXRJtOCE; Osira Österrike Södra Österrike Vlstra Österrike Tvårrcgionalt PÇKTVCXV Nom Centrala Lisaabon och Tejo-dalen Alentejo Algarve Azorerna Madeira Tvlrregionalt , 1 1 1 mmmm^^mMMm Mamet-Suomi Aland Tvtrrcgionah sw^i^Kgisss Sydsverige Västsverige Mellersta Norrland Övre Norrland Tvlrregionalt v^Xs^ä^^s^iäiéei^^^. Nom Yorkshire och Humbenide East Midlands East Anglia South East South West West Midlands North East England NorthWest Wales Scottland Nordirland Gibraltar Tvlrrcgionalt •»41 7,97 HO. tri: 3348 36. 48 - 35. 16 • -H** 22,41 11. 12 20. 62 • • <y« 6. 46 M2£7- «r*< 043 12,21 2243 «4W • • 11,70 / - 28247 uu 64,06 , - • ttAt 1241 154? • 2547 tl3* J • 6140 , tj+ 1. 10 \U • 9. 16 *w] 2. 00 r • • - 374ft 37. 20 • • *«>*•. 28. 80 1MSV7S 210. 00 126. 00 12444 78. 62 28. 48 216. 21 148. 65 3. 61646 * « •* 0. 84 25,4* 16,86 348 3. 18 249 -1 •»4» 21. 18 2741 29,94 •. • • • • • • J i j • •i • • • • • • • t*7 1. 87 CT^> 6. 16 3. 03 7,89 0,00 4444 •*M* 8,85 0,00 0. 00 3448 W 4* 0,00 0,00 942 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 182,95 V0* 30,98 si«V)$ 56. 40 79. 99 11. 07 37,45 383. 47 **WZ 8144. 38,33 5046 173. 84 4-740,n 210,00 126,00 133. 76 78. 62 28. 48 216. 21 148. 65 3. 799. 22 • • mmsm • WimM Si:®:::::::::™ • • wmwsi MMw& mm*m • - 6043 wm&ixx 30. 48 Mggtpfin 243 14,83 61. 42 - 23. 00 :;:iSS:-i*rW WSffiWi- 81,00 ggggijittjtt $:8^:ig* mmii* SSlS-Wr** •mm^tz x^SSSSS • • • 73. 00 • SisSi&SSS :SSSS»*« 13. 72 40. 00 WMfffl- Wm*M SiiixSiiSlHv • " 44,92 • 31. 10 15. 00 24. 00 18. 00 48,78 • • • • mimi^i. • mmm &£<:*»& 25,00 204,44 31. 66 43,65 29. 00 240. 88 193,55 13746 7544 26447 5. 00 162. 13 • 81. 89 28840 • •J • • 741 8. 59 31. 17 15. 01 27. 08 23,77 • • 85. 16 xW£&:^i«Wtt 0. 00 0. 00 • • 48. 85 •ggggSwSiiiiiiii* 0,00 0,00 0,00 0. 00 31. 94 %88&£&&i$fr- 0,00 44« «44 0. 00 0. 00 0. 00 10. 13 23. 46 5. 88 42,98 5140 47,79 0. 00 13743 • • • Wmzmxtt 30. 48 243 32043 :jffi$%$3i&$ii 15,00 24,00 18. 00 48,78 203,58 i5iv-i;i;i;iK«5itt 25,00 208. 81 43. 40 8. 59 43,65 60. 17 251,01 232,02 30547 145. 40 42143 336,09 5. 00 1419. 84 c i « i & s > « i r ^ : ; ; ^^ J t t W s & S x^ SSSSSiïiS Wïœùï SSi&iSi&Si pSfcmâtë1 975. 00 :$•££$$>•?& m&iim W8&*& ?M$MM< %&8imft 14. 78 747 M&&3&& •Mmttm !i;i:Mj»ii# sws$ss» WjMW&Mf: Wvmm&& wMwmm MimM%i& Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 315 Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet Tabell 3: Regional fördelning av utbetalningar 1995 1 | 2 j 3 | 4 | S. tjord. ) j S. (n. ke) | 5h | 6. nidativ Mål Gemcnikapi- TnUlt milj. ecu "»fit. • - 2947 M. ti • 0. 00 11. 75 4 2 4 3] 1. 49J 9491 26,001 - 'mm*» 0,00 5. 45 mmyiM <*. <!« 0,00 0,00 0,00 0,00 » t5*. 0,13 8. 21 4,40 0. 00 1 42 • • • 1. 22. 4St\. 2. 15 2,43 -. r - " - - àÀ^. r*^KMV-->W^\W. My^yy% WyMMr: X;:':x;x;:'-:5!. 4S. •''. •: : ' : ': : : • : : ' • ' • ' : : : • • • •" mmïm'ij* wm?à« •yyyyyyyilt^: '•mm%f^ • • 16,49 iM. ti) • - 18. 63 4 ^3 2. 50 bjm • 39,04 t N , 4* • • • • • • " - - - • • " • • • - • • • - • - • • • • - • • • - • • • • 0. 24 0. 34 2 47 0. 05 1. 45 1,67 0,91 1. 75 6,78 0,25 0,00. 145. 09 9. 93 - - * - " - " 8,81 6,72 1. 80 0,00 6,84 12,91 6. 23 4. 06 6 48 2,60 7. 13 40. 82 - _ - • 2. 45 7141 -. - - • -1. 84 - 1140 • 2,75 7. 99 6. 37 4,39 34,86 1,72 8. 35 - , J2yS!2 - - • - - 11,90 0,00 - 3 45 4. 22 2,68 0. 60 145 - 2 45 5,77 - - • - 14$I. $7: 247. 43 228,36 165. 63 29843 129,16 47. 19 - - • - - - - 135,67 i. 305,79- 10644 124,56 119. 65 5946 49,68 50,41 74,40 59. 42 1. 061,57 SSSiTOia 390. 8S 132,54 42,03 ;>SSx4Utt>)t wmi&M >SS:;S;38^IJ yymm&À ix-SSHx-ftjo» myyyySf^ 148. 42 16. 72 5. 9. 6. 9 S 29,4< - • D 220,4 - 5,1 8 1544. 6. 72 0,6. 2, K 13. 4 • 18,3 - 3 0,01 3,23 10,92 1. 8Î 37. 8] 5 4' 15,7 5 - 6,76) • - • • - • • - • - • • • " 3004 5 252,7 1 147. 41 5 429,6 9 3»4>; 0,86 12,39 25. 0K 0. 00 148. $4 2. 4 R 32. 15 99. 23 6. 6X ::::: •: :'9(. 7tl • • ' - - - - • • ' - • " • • " 1 " - 0. 00 0,00 4 45 218,18! 14,18 7,63 22,73 27. 43 36,96 10,15 1. 83 0. 00 20,75 5. 10 22. 58 3. 10 3. 92 1. 70 U - «| 6-2 4| 2 1-4 6| 3»4*1 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 30,26 0. 00 R. 35 83. 36 tlH9yV\ 261. 62 235. 99 188,37 325. 96 166. 12 78,04 10. 63 2. 14 37. 66 16. 21 42,37 19. 58 16,80 14,42 59. 22 21. 11 352. 97 I73*^S 106. 54 12446 119,65 59. 56 49. 68 50,41 74,40 59,42 1. 091,83 mmmm£*2 \:yy'yyyyyX4iti?$Z 1,45 2. 45 0. 4(1 0,69. 1-25 •1. 03 4,5 1,0 4. 8C 2 4' 4. 3 ' l,0< 3 1. 5 > 1. 2 1 392. 33 134. 99 42,52 167. 87 35,61 9. 41 51. 36 49. 28 305,35 255,00 151. 85 255. 72 431. 25 13. 16 Medlemsstat/ Region 1 «fcGlOf Bryssel Flandern Valionien Tvtrregionalt Ost for Slorebasll Vest for Sloreba:ll Tvtrregionalt nSKLANÖ- Mecklenburg-Westpommem Brandenburg Sachsen-Anhalt Sachsen Thuringen Berlin Schlcswig-Holslcin Hamburg Niedersachsen ' Bremen Nordrhein-Wcillalen Hessen Rheinland-Pfalz Badtn-WQnenberg Bayern Saarland Tvtrregionalt CKEKLANtt Anat Stereas kat Nisia (1) Kent Ke DiL Makedonias Pelop. A D it Ster. Eli. (2) Tbessalias Krius Ipirou (3) Thr»kis(4) Nison Analolikou Egeou (5) Tvtrregtonalt j S R r W ^ * S x £ ^^ Galicien Asturien Kanta brien Baskicn Navarra LaRioj» Aragoruen Madnd Kaaulien-Leon Kajulier>-La Mancha Extrema dura Kåta Ionien Comunidad Valenciana Balcarema (1) InkL OP (operationella program) ffir Ättika. (2) InkL OP for kontinentala Grekland. Vlstra Grekland och Peloponnes». (3) Inkl. OP för Egir och de Joniska oama, (4) Inkl. OP (Or Trakien och östra Grekland. (5) Inkl. OP for de norra och de södra oama i Egeiska havet 316 Sjunde årsrapporten — Siruklurfondenia 1995 Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet Tabell 3: Regional fördelning av utbetalningar 1995 (forts. ) 1 | 2 | J | 4 | 5a (Jord. ) | 5a (fl. ke) | 3b | (S inirUlrv Mal C c m e m k a p i- Tntalt nij ecu 6 3 8 43 10149 2 2 43 254. 35 1. 059,82 mmixt^-. - - • " • " • - • - - • - 14,92 yimMfii 112. 72 mmnijùt. 38. 13 mm^A* • • • • 27,65 • " " - 0. 00 • - - ' • • • 4,93 0. 87 0. 0<) 0. 92 59,5f. 643. 15 102. 46 22. 31 255. 2K 1. 312. 80 mm*w- • •yyyyyyyl^mymnjri;. - 0,00 • mmm? mmmùHtf* 2,37 • !:::!::. '!ï:!;:|:::;:M38iW: • 18. 49 12. 15 30. 47 0. 00 0,00 0. 00 11. 74 0. 00 22,85 6. 74 15. 48 0,00 1. 10 - 2 49 2. 11 15,62 0,00 5. 71 0,00 s «. DP. 0. 00 0,00 0. 00 • 0,00 0,00 0. 00 o. oo o. oc 0. 0C o. oc o. oc • - - • - 8,94 • • - • • - - - - • 10,45 21,89 32,40 7. 60 66. 16 « «. AT 856. 47 I T7*4. fl 6 8 4: 15. 5. 63. 2 92,9. 2 94 3 ) 74,0< 5 60,9 25,4 7 7464 J • • • • • • • • • • • • • • • • • - • i • • • • • - - - • • - • - - - • - - - • - • • • • • • • • • • • • • • • • • • - ' • • " " " " " " - " • " •• " " • " 2 3 41 - «fia 312,88 - 0. 00. 242. 14 * «,Wr 0. 00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 o. oc o,oc o,oc 0. 0C fl>0» kfiD • 7,77 • 0,00 9. 40 0. 51 " 3. 08 4. 16 2. 57 143 0. 00 4,80 12,46 3. 42 3. 65 18. 98 1. 55 0. 00 1. 92 • - 1,07| -H 13,75 4,89 0,00 0,00 0,00 0. 00 2. 61 2. 09 1. 69 O. OO O. OC 4. 4<- O. OC - - - - - - • • ) 0. 0( ". - • • • - • • 3 O. CK 3 0. <X • - 3 0. 0< - - • • • - • • - - • - - - - •. - • - • O. OO 1. 51 4. 99 0,98 3 41 1,96 2,44 3. 51 0. 00 2 49 14. 10 2,02 1. 49 5,14 7,IR 1. 82 2. 74 2. 14 2,28 6,01 1. 32 0,00 0,00 0. 00 4. 38 26,90 1«,4I '6. 42| 34,6*} 0,001 0,0fJ °. ° °| ». «7 o. od °. »5 °. °M °M °M °H o. od °M 3-02J "••»I '•3*j 3. 021 O. ettJ 2-H 0,OI 3 0. 6 R 20,2 & 2 47 18. 49 21. 43 35. 45 0. 98 12. 60 2,47 23,12 6. 59 27. 01 11. 60 30. 81 2. 02 7. 38 17. 61 13. 19 7. 59 37. 34 3. 69 8,00 7. 93 11. 78 21. 89 32,40 7 60 70. 55 6 0 8 40 Xtt. 89 8 7 2 -89 J. 2 K 4 U! 489 0 0g 0,00 1. 87 0 00 2. 76 2. 09 2,04 0,00 0. 00 M6 0. 00 7,,23 15,52 64,59 95,93 30. 06 63. 91 74. 06 26. 15 766. 85 Medlemsstat/ Region Andalusien Murcia Ceuta et Meltlla Kanarieöarna Tvtrregionalt iri^Kfïi^myymmmmm Ile de France Haute-Normandie Basse-Normandie Picardie Champagne-Ardenne Bourgogne Centre Nord-Pas-de-Calais Bretagne Pays de la Loire Poitou-C ha renies Lorraine Alsace Franc he •Comté- Limousin Aquitaine Midi-Pyrénées Auvergne Rhône-Alpes Languedoc-Roussillon Provence-Alpes-Cote d'Azur Korsika Maniniquc Guadeloupe Guyane Réunion Tvtrregionalt t f t L A WJ Tvtrregionalt miTET-t Piemontc Aostadalen Lombardiet Trcnùno Venedig Friulil-Venegie-Giulie Ligurien Emilia-Romagna Toscane Umbrien Marche Lalium Abruzzema Molise Kamparucn Apulien Basilicala Kalabrien Sicilien Sardinien Tvtrregionalt Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 M I Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet Tabell 3: Regional fördelning av utbetalningar 1995 (forts. ) Mcdlcmiitat/ Region ' » ] - | 5a0»rd. ) Sa ffl. ke) 5b | 6 Mai Cemenskapa- rnlfiartv milj, ecu 1 T. ult tSttttHWIRG Tvlrrcgionalt FfEÖöaÄfcDÉÄNA Noord-Nederland Oost-Ncdcrtand West-Ncderland Zutd-Nedcriand Tvlrregionalt OSTJERRIKE Östra Österrike Södra Österrike Vlstra Österrike Tvlrregionalt « o p r W AX Nom Centrala Lissabon och Tejo-dalen Alentejo Algarve Azorerna Madeira Tvlrregionalt ; ! 3r!i«»i*N^^^^^:S^::^Si*S:: Marmer-Suomi Aland Tvlrregionalt i j ^ l j t W î K ^ X ^ K ^ ^ X ^ ^Ï Sydsverige Vistsverige MeUersta Norrland Övre Norrland Tvlrregionalt t&fii^KJG^^ Nom Yorkshire och Humberside East Midlands East Anglia South East SouthWest West Midlands North East England NonhWest , Wales Scottland Nordirland Gibraltar Tvlrrcgionalt C C S t t ^ K * ^^ Waai^mMiMà^M^M *AP 0. 00 Ti4a 1240 0. 00 0. 00 ïMî 7,62 546 844 • •r • ' • " ' 4. 90- 4. 00 14347. <u* 041 Hfi9. W 2. 00 l&i • • • 0,00 * »5 •. 5. 85 > - 14247 >2^»J: 32,03 • • • •. 1. 96 W45 • • 30,75 * • • • •Mtf 0,06 • *» ' 1 •* • 2,33 4 4*. • • 040 „ • • 9^6- 9,56 1 • (44^ 14,40 • \*St,9t 77. 75 47,03 65. 08 27,04 15. 90 96,87 74. 80 I4624-» til 0. 21 » •« 5. 78 144 2. 00 0. 43 • ;*M-<- 10,59 13. 60 14. 97 • • • • i • • • • • • • S&SMiSS m^m wmim mm#Mi w$m& • Wmisi* 1544 1545 " jsssssiii* •iix^Sx'ïl'yW S. 04 i;8&:;i;S»$s# 30. 17 7. 42 30. 71 tt&&$$$ " 6. 90 Wffli&W. Wzmw WmiM 0,00 3640 WMtt&. •w-ijiSsiiiS. 6,86 *;&&;w#: 12,00 WMM$f- mmtiti 840 6. 16 18. 66 19. 31 5. 85. • • 44. 47 1645 102. 78 447 0,00 19. 10 3748 2744 1443 25,09 0. 00 • - • • • - • • • • • • • • 3. 97 0,96 • 8,79 " 1. 67 1546 11. 66 • " 4. 09 • • • - • • - • • • • • • • 0,00 0,00 74. 74 • WWMmiti SSSSirtW* 0. 00 • 0. 70 2341 40. 50 $W$#*M ::**fi:::::*Si:*U*HMi; *w&¥:8::s 0,00 • • 0,00 • 0,00 0. 00 15,97 •. 22,46 • wSmtmm P„M 0,60 li^f 1. 85 U 1 247 0. 00 1644 iuu 3. 75 0. 00 0. 00 1749 -». 4« 0. 00 0. 00 4. 61 0. 00 0. 00 w* 7. 10 20V. IH 19,93 11. 91 4. 37 0,43 163. 40 t*4,K: 36. 36 19. 16 2341 86. 12 f. 7464* 77,75 47. 03 69,70 27. 04 15. 90 96,87 74,80 IJ3748 xSSxWS^iiW: 15. 24 0,70 * 0. 00 154,45 g J H ^ g S S & j sS 5. 04 840 6. 16 18,66 93,79 WMM$&& 0,00 21,49 11,94 0,00 2,18 2. 12 0. 00 0,00 0. 00 5. 07 11. 73 0,00 18. 11 17,06 17. 61 0. 00 4X84 0,96 4,37 8. 79 24,17 50,77 72,01 47,70 7046 12049 0,00 509. 97 436. 17 22. 43 4. 43 ;S;S«ÖWiS5; i;S$;iii*»;i» äSsSSss» ftäKKK» Msmm Wf&$& ww$*m i;:;©;:;:*o;«; gS:p:?ig¥ mMSwm m?m&<>iw wMmtmi WWii^im: 31K Sjunde årsrapporten — Siruklurfondenia 1995 Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet Tabell 4: Regional fördelning av utbetalningar 1994-1995 Medlemsstat/ Region Mål | Sa (Jord. ) | 3. (fiske)" Gemens kap»- mitlatlv B Ê L C 1 EX Bryssel Flandern Valionien Tvtrregionalt O i f l l M A I lK Ost for Storcbdt Vest for Storcbdt Tvtrregionalt I9y?7. • 79. 77 • T " • • • t imKLAt©- M ecklen burg- Wes tpoirunem un-. ts- 402,99 Brandenburg Sachsen-Anhalt Sachsen ThQnngcn Berlin Schlcswig-Holstein Hamburg Niedersachsen Bremen Nordrhém-Westfalen Hessen Rheinland-Pfalz ' Baden- Wurtenberg Bayern Saarland Tvtrregionalt G R E K L A N D. A n at Stereas kai Nisia (1) K e nt Ke D it Makedonias Pelop. A D it Ster. Eli. (2) Thessalias Kritis Ipirou (3) Thrakis(4) Nison Anatolikou Egeou (5) Tvtrregionalt S r W ^ E Pf Galicien Astunen Kanta bricn Baskien Navarra LaRioja Aragoruen Madrid Kastilien-Lcon Kasùiien-La Mancha Ex trema d un Ka la Ionien Comunidad Valenciana Balcarema 42242 355,83 618,89 306. 05 107. 01 • • • • " • 256. 96 2*76»,70- 157,97 " 184,97 191. 60 87,74 73,08 80. 95 111. 47 92,00 1. 780,92 * 5 j« ja 561. 98 188. 19 66,75 421,4c i 3 3 5 4. 2 1 2 4' 570. 7 l 294i • 1746 11. 75 • f » ,« 4. 26 15. 73 • li&V>4 - • • - • 29. 94 7. 70 • 6. 76 1048 57. 50 10. 63 11,73 • 9 47 12. 93. 7442: 2,40 24. 59 3949 8. 13 7444: • • 74. 24 2X4* • ' • • • 12. 71 9. 76 4,80 9. 29 9. 87 34,41 10,03 6. 62 10,60 6,93 10,41 108. 84 m 0. 15 1. 73 0. 13 0. 31 • SfM - - 3,00 fW 0. 13 10,11 6. 27 0. 00 « 45 - • 19. 19 -W* • • • 346) 31*49 • - 3 0 49 *4y81 2IW. 83 iSVlî • • • • • " • " - • " " - • • 14,81 - • " • • ' • 0,24 0. 34 2. 37 0,05 3. 88 1. 67 2. 41 1. 75 6. 78 0,25 190,08 - • " • - • • • - • " • " - - 16,13 ••- • • 4 4* • 2,15 2. 43 - 3. 4° • • 5. 66 T34. 4Q: ' • " • • • 6. 95 • 25. 71 • 2,75 12. 79 12,47 4,39 67,43 1. 72 •i • - -j • • • " A • - • * - • • • • • • - '- • • • • • 447,94 24434 *5M M»ttf 9,9? XnjU / 148,42 16,72 5. 93 6. 93 29. 4< 23,87 10. 05 0. 62 2. 5! 22. 63 220,4( ) 23. 0 • 5. 1 i 1. 0 2 • " 4. 55 14. 08 3. 95 56. 71 7,71 244< 6. 7< (1) Inkl. OP (operationella program) for Ättika. (2) Inkl. OP ffir kontinentala Grekland. Vtstra Grekland och Peloponncsa. (3) Inkl. OP ffir Egir och de Joniska oama. (4) InkL OP for Trakicn och östra Grekland. (5) Inkl. OP för de norra och de södra derna i Egeiska havet 40,87 0. 86 13,29 2 6 44 0. 17 Mt 0. 00 0,00 6. 41 232,71! 14. 18 7,63 22. 73 27,43 36. 96 10,15 1. 83 0,00 20,75 5. 10 22. 66 3 42 3. 92 1,81 13,05 6,24 34,95 45,68 0,00 0. 00 o. co 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 45,68 » 7 4* 1. 45 2. 45 0,48 0,69 1. 25 1. 03 4. 5 1. 0 4. 8C 2,24 4. 3' 1. 0c I. S< ' 1. 2. 1 milj. ecu 2 $ U 4: 3. 55 69. 44 166. 28 11. 87 ±58 JS 4. 26 15,73 13R. 79 3. 4GVJZ 417,18 429. 95 378. 57 646. 32 343. 01 159. 80 26. 48 5. 14 64,87 25. 40 121. 20 38,44 37,15 18,55 103. 56 31. 55 621. 77 1 8 0 * 4*. 157,97 184,97 191,60 87,74 73. 08 80,95 111. 47 92. 00 1. 826. 60 «. £74,2-7 563. 43 190,64 67,23 17943 42,10 1144 70,78 60. 86 426. 25 337. 49 216,73 269. 04 57X28 14. 19 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 3iy Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet Tabell 4: Regional fördelning av utbetalningar 1994-1995 (forts. ) Medletiwitat/ Region I | 2 | 1 | 4 | 5a (Jord. ) | Sa (flske) | Sh Mal Gemenskaps Totalt 6 initiativ 936. 74 148. 12 31,71 327. 07 1. 749. 70 - • 14. 92 • • • • 158. 75 65. 83 • • • 8 0 45 - • - • m&mm myyyj*& x^!x:!3!B;W: yy'yyyyyXljVi. ;!;!;!;:::::402*s; | - - • • 961. 67 148. 99 31. 71 327. 99 2. 181. 82 Xxx:V- ï!2j«27,17 Andalusien Murcia Ccuta et Melilla Kanarieöarna Tvtrregionalt JrTÙiWKRI^:;!;:^ De de France Haute-Normandie Basse-Normandie Picardie Champegnc-Ardetvnc Bourgogne Centre Nord-Pas-de-Calais Bretagne Pays de la Loire Poilou-Charenles Lorraine Alsace Franche-Comté 1 Limousin [ Aquitaine U Midi-Pyrénées J Auvergne Il Rhône-Alpes rt LanguedoC'Roussillon Provence-Alpes-Cote d'Azur [| Korsika jl Martinique {| Guadeloupe |{ Guyane 1 Réunion l Tvtrregionalt »UUAlitt» Tvtrregionalt ÏTAJLTEN Piemonte Aosudalcn Lombardiet Trentino Venedig Friul il-Venegia-Giulia Ligurien Emilia-Romagna Toscane Umbrien Marche Latium Abruzzema Molise Kampanien Apulien Basilica la Kaiabrien Sicilien Sardinien Tvtrregionalt • 41,69 2144 49. 92 12. 32 7. 85 12. 10 62,76 1446 27. 03 1541 35,72 9,80 8. 69 • 19. 61 8. 88 2543 15,85 16. 92 18,01 149,97 3 2 47 3,00 1140 1148 12. 00 1347 6. 00 20. 18 174C 10. 30 10. n. • • • • • • • 40,02 - • • - • - • • 2 7 46 38,45 55,99 17,00 107,87 l4o9,tti. 1469,63 15S5^U 76. 4J 1943 89,8 92,9 52,4( 784< 74,0< 86. 9C ) 98541 9. 97 mm+tJ* S-Si»»!;». * • • • - • • - • • - • • - - • •. • • - - • • - ' - • • • - • • - - • - ' • • • • • • • " " • - • ' • " • " " " • • • • ". • • • • • - • - • • • • • • • • • • • • '• - • • 503,68 47. 70 402,85 41. 13 ' T-14& • • 1. 1 0 8 43 9. 16. - JrOXH - • 3S,Z2 • 0. 93 13,12 3. 95 8. 11 4. 00 3,16 13. 82 4. 92 24$ l-75 9,15 • • 0. 54 17. 14 " 2. 06 14. 06 2. 50 • 16. 18 11. 79 11. 12 5. 63 3. 27 8 43 21,47 19,19 18. 15 28. 57 1343 5. 83 7. 81 - • • • • 1. 07 - SIJS0 4,89 0,30 2 49 3. 11 8,65 2,61 2. 09 3 49 7,90 5 47 4,46 8 43 • - " • 4. 93 0. 87 0,00 0,92 102. 40 - :!ï:-::!;!a:x:v:Mi3:,8* 2. 37 • • • • 1 • i •^ 0. 00 1. 31 4. 99 0. 9R 3. 21 1. 96 2. 44 3. 51 0. 00 2 49 14. 10 2,02 1. 49 5. 14 7,18 1. 82 2,74 2. 14 2 48 6,01 1. 32 0,00 0. 00 0,00 4,3K 39. 99 }Lr*7 21,87 «Mi 0,00 0,08 0,00 1. 87 0,00 0. 15 0,00 0,34 0,00 0,00 0,00 0,00 3. 02 0,00 148 3. 02 0,86 2,9* 0. 0C 0. 6f 2. 37 42. 24 39,99 54. 90 15. 36 25. 12 16. 56 105. 23 33. 95 38,82 28,62 55. 45 15. 09 18. 51 26. 61 45. 98 28. 86 56. 65 31. 21 25. 03 31. 83 28. 69 38,45 55,99 17. 00 46. 62. 4. 31 27,02 8. 94 28. 05 18,76 20,52 23. 55 33. 00 25. 16 17. 72 27,65 79. 50 19. 32 91. 19 95. 93 53. 26 8 1 44 74,06 87,57 112. 25 1. 036,41 :-!x!x!i4irt4<): 1. 391. 50 ;x;x;xx:x;iS25;T7! • 24,8/ 1 3 04 58. 73 U. 2C 52. 02 1. 162. 40 320 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet Tabell 4: Regional fördelning av utbetalningar 1994-1995 (forts. ) 1 | 2 | 3 | 4 | Sa (Jord. ) | Sa (fl. ke) | Sb | 6 initiallv Mil Gemens kap»- Toult milj. ecu Medlemlila t/ Retion WJXEMBtTRC- Tvlrregionall tfEDÉRLÄNOfcHNA Noord-Nedcrland Oost-Nederland West-Nederland Zuid-Ncdcrland Tvtrregionalt ibSXt^M^m^mmmmm östra Österrike Södra Österrike Våsrra Österrike Tvtrregionalt P O R T U C ÀL Norra Cenrxsla Lissabon och Tejo-dalen Alcntejo Algarve Azorerna Madeira Tvtrregionalt FIHLAKU Manncr-Suomi Aland Tvlrrcgionall S V È R i CE Sydsverige Vtstsvenge MellcTsta Norrland ö v re Norrland Tvtrregionalt FORÉÎttoÈKCîlSïCAftiKEr | N om Yorkshire och Humberside East Midlands East Anglia South East South West West Midlands Nonh East England North West Wales ScoctJand Nordirland Gibraltar Tvtrregionalt cmz&au&zj* T OT A IT * • 1S>fcJ - 19. 63 " - - 54?} 3. 99| 5 ï 4 l| I6 69| 18. 24 • 17,58 - 549- 5. 59 25343: • - - 253,32 mmuM 7. 62 :>xx:x:»,P* - mmuM 14. 40 " - - 3 4 » ; 4J 5. 56 844 • , - • - - " - - >54S - • 15,55 28,05 5,04 8. 20; 6. 16 18,66 St84J 12. 50 69,63 18. 40 • 23. 13 14. 50 78. 06 86. 33 79. 82 44,2 89,71 ) 2. 5( 148. 28 88,34 89,53 43,78 18. 7K 181,16 123. 80 2. 569,75 r - • - i 3>Jt46 100. 46 40. 6 ) 190. 2 W; 5. 37 12,14 • • " • 12. 15 wm&M: - - tU4 0 44 11,12 - - • - 11. 12 •>mms&. - • - - 5. 85 • 30. 75 ,: • - • - - • • - - • - - - • * • ? , 4* 3«4» • • 7,42. 30. 71 5,86 • 32. 03 ^ • - - - - - ' " ' •30 X>] • -1 30. 17 iiySti • - 0,20 •* • - • • - - • • - -n^ft • 6. 90 UfW 36. 50 «1847 6,86 -**# 12. 00 tlJli » (•47 0,17 * 41 - - " • 6. 21 8. 47 0. 42 1146 7. 27 1. 64 2. 50 1. 15 • T - : - - - • P. M 0 62 I. K5 l. ll 2. 37 0. 00 18. 66 •m<&m* mm^M- 10,59 • ;!:;:;x;:;!!:;i;!;!:;;!;:i!^Hi! xx::;xx:xxx7 • 3,75 - " " 17,29 0. 00 0. 00 ( « 40 16,50 i1T. su 25. 81 40. 61 4,87 18,73 301,46 :!:!;!;!;x*;!!:;!xtw^s: 36. 36 13,60 14,97 • - • • " - ' - >3>4 15. 24 0. 70 - •69. 43 3. 97 4. 5<' 21. 82 8,01 154* 11,64 • - - - - - 4tl>3U • 40. 50 22^6-. - 22. 46 I ' M i * ,» 0. 00 0. 00 4. 61 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 104,98 xxn 0. 00 0. 00 2341 15,97 0,(K> 0. 00 0,00 0,00 15,97 ti?fiz 0. 00 2,18 2,12 0,00 O. OO 0. 00 5,07 11. 73 0. 0C 18. 1 I7. W 18. 1S 0,CX 19,16 2 3 41 86,12 J373,Ai 148,28 88. 34 94,14 43. 78 18. 78 181. 16 123. 80 2. 674. 73 my> 15,24 0. 70 154,45 T J l ^S 5. 04 8,20 6. 16 18. 66 93. 79 i?l$4i! 12,50 71. 82 24,49 4. 56 23. 13 36. 32 83,13 106. 13 180. 27 77. 58 159,18 208. 40 2,50 I - : HMlAfi î 7 818. 5 , ; A*». « r fcftTT^ • • 41,7 ) 11. 8 1 4. 0< ) u*,<a. •»M*1 1 4 » 4I «t. tt i «V*{ 53,0< i U4M\ 123144. 1 929. 28 24441 2*213 63 'bl\ BILAGA 6: Sammanfattande förteckning över större projekt som antagits 1995 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 6: Sammanfattande förteckning över större projekt som antagits 1995* Mal Total kust oad Birdrag från ERUF 0) Naliooell o trendig rinansiering Privat finansiering Åtagande 199S (2) % (2V(D Utbetalning 1995 (3) 323 milj, ecu % (3y(2) IRLAND Tallaghi Hospital (Dublin) ITALIEN Gioia Tauro (Kalabrien) 1 I 131. 24 39. 37 91. 87 0,00 39. 37 100% 31. 50 80% 120,00 40,00 0. 00 80. 00 40,00 100% 0. 00 0% Större projekt enligt artikel 16. 2 i samordningsförordningen. i c BILAGA 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 327 Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stöd mottagare* Tabell 1: EUR15 E S F :J finansiering fördelad pi olika åtgärder Utbildning Sysselsittningsstöd Tekniskt bistand övriga stödåtgärder Totalt E F S :J finansierint; fördelad på olika teman (1994 års priser) 1. a. Integrering av lingtidsarbetslûsa pi arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden c. Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Förstärkning av den mänskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 4. a. Förstärkning och förbittring av utbildnings- och yrkesulbildningssystem b. Utbildning av offentligt anstillda Tekniskt bistind/AtgSrder med flera syften Totalt Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden c Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Förstärkning av den minskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 4. a. Förstärkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offenligt anstillda Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften Totalt ESF-finansiering % % av totala kostnaden Stöd mottagare 1000 in v. % 50% 62% 57% 47% 51% 20. 008,9 820,0 482,4 5. 403. 5 26. 714,8 75% 3% 2% 20% 100% 74% 6% 5% 15*/. 100% % 19% 20% 11% 3% 10% 19% 2% 12% 0% 3% 100% Totalt antal stödmottagare 13,9 14,5 7,3 1. 9 8,9 11. 7 0,7 11,5 1. 7 1. 3 73,4 % 19% 20% 10% 3% 12% 16% 1% 16% 2% 2% 100% * Situationen i mitten av 1996. 328 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * Tabell 2: Belgien E S F :J finansiering fördelad pi olika i tg ir der Utbildning Sysselsittningsstöd Tekniskt bistånd övriga stödåtgärder Totalt EJS:s finansiering fördelad pi olika teman (1994 års priser) 1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden c. Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden d. Integrering av lika möjligheter för man och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Förstärkning av den minskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 4. a. Förstirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offentligt anstillda Tekniskt b is tin d/At garder med flera syften Totalt ESF-finansiering % % av totala kostnaden Stödmottagare 1000 inv. % 38% 35% 44% 43% 39% 371,5 23. 6 11,4 23. 2 429. 7 86% 5% 3% 5% 100% 80% 4% 6% 9% 100% % 24% 14% 20% 4% 10% 8% 5% 9% 0% 7% 100% Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema Totalt antal stödmottagare % 1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden c. Integrering av personer tom hotas av utslagning frin arbetsmarknaden d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd ull sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Förstirkning av den minskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 4. a. Förstirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offenligt anstillda- Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften i Totalt 16. 1 8,2 4,8 1. 0 5,2 4. 0 1. 3 1. 8 o. o 1. 1 43,5 37% 19% 11% 2% 12% 9% 3% 4% 0% 3% 100% * Situationen i mitten av 1996. Sjunde årsrapporten — Strukiurfonderna 1995 329 Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stöd mottagare* Tabell 3: Danmark ESF:s finansiering fördelad pi olika åtgärder Utbildning Sysselsittningsstöd Tekniskt bistånd övriga stödåtgärder Totalt EFS:s finansiering fördelad på olika teman (1994 års priser) 1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden c Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Förstärkning av den mänskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 4. a. Förstärkning och förbättring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offentligt anstillda Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften Totalt Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema t. a. Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden c. Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden d. Främjande av lika möjligheter för män och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling'och stabilitet b. Förstirkning av den minskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 4. a. Förstirkning och förbättring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offenligt anstillda Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften Totalt / ESF-finansiering % % av totala kostnaden Stöd mottagare 1000 inv. % 47% 50% 49% 0% 47% 56,5 1. 4 0,4 0. 0 58,4 97% 2% 1% 0% 100% 93% 3% 4% 0% 100% % 41% 17% 19% 1% 10% 7% 0% 1% 0% 4% 100% Totalt antal stöd mottagare 4,4 2,1 2,0 0,1 1. 1 1. 6 0,0 0,1 0,0 0. 1 11,5 % 38% 18% 17% 1% 10% 14% 0% 1% 0% 1% 100% * Situationen i mitten av 1996. 330 Sjunde årsrapporten — Strukiurfondenut 1995 Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * Tabell 4: Tyskland ESF:s finansiering fördelad på olika åtgärder Utbildning Sysselsättningsstöd Tekniskt bistånd övriga stödåtgärder Totalt EFS:s finansiering fördelad pä olika teman (1994 års priser) 1. v Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden c. Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden d. Integrering av lika möjligheter för män och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Förstärkning av den minskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 4. a. Förstärkning och förbättring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offentligt anställda Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften Totalt Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor ' • 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Förstirkning av den mänskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 4. a. Förstirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offenligt anstillda Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften Totalt ESF-finansiering % % av totala kostnaden Stödmottacare 1000 inv. % 48% 52% 58% 58% 50% 1. 214,1 9. 3 0. 0 275. 0 1. 498,5 81% 1% 0% 18% 100% 79% 1% 5% 15% 100% % 16% 16% 6% 6% 2% 43% 2% 3% 0% 4% 100% Totalt antal stödmottagare 3. 2 2,3 1. 2 1. 4 1. 3 8,1 0,3 0,7 0,0 0,0 184 % 17% 12% 6% 8% 7% 44% 2% 4% 0% 0% 100% Situationen i mitten av 1996. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * Tabell 5: Grekland ESFts finansiering fördelad pi olika itgirder Utbildning Sysselsittningsstöd Tekniskt bistånd övriga stödåtgärder Totalt EFS:s finansiering fördelad pi olika teman (1994 års priser) 1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden c. Integrering av personer som botas av utslagning frin arbetsmarknaden d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Förstirkning av den minskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 4. a. Förstirkning och förbittring iv utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning tv offentligt anstillda Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften Totalt Antal stödmottagare per 1000 invinare inom respektive tema 1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c Integrering av personer som hotas av utslagning frän arbetsmarknaden d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Förstirkning av den minskliga potentialen inom fonkning. vetenskap och teknik 4. a. Förstärkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offenligt anstillda Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften Totalt ESF-finansiering % % av totala kostnaden Stödmottagare 1000 in v. % 66% 0% 76% 74% 68% 1. 050,3 0,0 3,0 98. 1 1. 151. 4 91% 0% 0% 9% 100% — 79% 0% 2% 19% 100% % 4% 3% 10% 2% 15% 8% 1% 54% 2% 0% 100% Totalt antal stödmottagare 4,9 4,6 11. 7 2,5 27. 3 8,1 0. 4 31,7 19,2 0. 3 110,7 * % 4% 4% 11% 2% 25% 7% 0% 29% 17% 0% 100% * Situationen i mitten av 1996. 332 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderim 1995 Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stöd mottagare* Tabell 6: Spanien ESF:s finansiering fördelad pi olika åtgärder Utbildning Sysselsittningsstöd Tekniskt bistånd övriga stödåtgärder Totalt EFS:s finansiering fördelad på olika teman (1994 års priser) 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stod till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offentligt anstillda Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften Totalt Antal stöd mottagare per 1000 invånare inom respektive tema 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden • b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden d. Främjande av lika möjligheter för man och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings-och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offenligt anstillda | Tekniskt bistand/Atgirder med flera syften ; Totalt. ESF-finansiering % % av totala kostnaden Stöd mottagare 1000 inv. % 61% 69% 64% 62% 63% 6. 630,6 496,4 433,8 213,9 7. 774. 8 85% 6% 6% 3% 100% 67% 21% 6% 6% 100% % 26% 24% 10% 3% 10% 9% 3% 15% 0% 0% 100% Totalt antal stödmottagare 29,0 28,0 10,8 5. 1 38. 5 22. 1 3. 8 58,2 2. 7 11. 1 209,3 % 14% 13% 5% 2% 18% 11% 2% 28% 1% 5% 100% * Situationen i mitten av 1996. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 333 Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * Tabell 7: Frankrike £SF:s finansiering fördelad pi olika åtgärder Utbildning Sysselsittningsstöd Tekniskt bistånd övriga stödåtgärder Totalt EFS:s finansiering fördelad pi olika teman (1994 in priser) 1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stod till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offentligt anstillda Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften Totalt i t i ! i i X i Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Förstirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offenligt anstillda Tekniskt bistind/Atgarder med flera syften Totalt ESF-finaruiering % % av totala kostnaden Stöd mottagare 1000 in v. % 33% 0% 52% 43% 39% 2. 264. 3 o. o 0. 2 4. 155. 1 6. 419,6 35% 0% 0% 65% 100% 36% 0% 5% 58% 100% % 15% 25% 18% 1% 20% 14% 0% 0% 0% 7% 100% Totalt antal stödmottagare 27. 3 42. 9 16,8 0. 8 8. 9 14. 0 0. 1 0,2 0. 0 0. 0 111,0. % 25% 39% 15% 1% 8% 13% 0% 0% 0% 0% 100% • Situationen i mitten av 1996. 334 Sjuiule årsrapporten — Siruklurfondenia 1995 Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * Tabell 8: Irland ESF:s finansiering fördelad på olika åtgärder Utbildning Sysselsittningsstöd Tekniskt bistånd övriga stödåtgärder Totalt EFS:s finansiering fördelad pi olika teman (1994 års priser) 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd ull sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem • b. Utbildning av offentligt anstillda ; Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften | Totalt ESF-finansiering % % av totala kostnaden Stöd mottagare 1000 inv. % 44% 75% 80% 63% 46% 897,6 3. 7 0,0 95. 1 996,4 90% 0% 0% 10% 100% 89% 1% 1% 9% 100% % 12% 44% 22% 1% 4% 13% 0% 4% 0% 0% 100% Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stod till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning tv den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Förstirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offenligt anstillda \ Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 1 Totalt Totalt antal stödmottagare 22,8 74,0 82,5 10,7 43. 5 45,0 0,0 4. 2 0,0 0,0 182,7 % 8% 26% 29% 4% 15% 16% 0% 1% 0% 0% 100% • * Situationen i mitten av 1996. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 335 Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * Tabell 9: Italien E S FM finansiering fördelad pi olika åtgärder Utbildning Sysselsittningsstöd Tekniskt bistånd övriga stödåtgärder Totalt EFS:s finansiering fördelad pi olika teman (1994 års priser) 1. a. integrering av långtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potenualen inom fonkning. vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offentligt anstillda Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften Totalt Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stod till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem I 1 1 1 1 1 1 b. Utbildning av offenligt anstillda Tekniskt bistind/Atgtrder med flera syften iTotalt ESF-fiaaasiering % % av totala kostnaden Stöd mottagare 1000 inv. % 57% 0% 51% 61% 56% 1. 856,4 0,0 5,9 37,3 1. 899,6 98% 0% 0% 2% 100% 90% 0% 6% 3% 100% % 19% 27% 8% 5% 11% 11% 5% 7% 2% 6% 100% Totalt antal stödmottagare 7. 8 8,2 1. 4 1. 1 2. 4 3,7 0,7 5. 6 2. 4 0. 1 33,4 % 23% 25% 4% 3% 7% 11% 2% 17% 7% 0% 100% * Situationen i mitten av 1996. 336 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * Tabell 10: Luxemburg ESF:s finansiering fördelad på olika åtgärder Utbildning Sysselsittningsstöd Tekniskt bistånd övriga stödåtgärder Totalt EFS:s finansiering fördelad på olika teman (1994 års priser) 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Integrering av lika möjligheter för man och kvinnor Z Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potenualen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem i 1 b. Utbildning av offentligt anstillda Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften Totalt Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stod till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Förstärkning av den minskliga potenualen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offenligt anställda Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften Totalt ESF-finansiering % % av totala kostnaden Stödmottagare 1000 inv. % 82% 12% 5% 0% 100% % 22% 12% 40% 5% 4% 8% 0% 6% 0% 4% 100% Totalt intal stödmottagare 2,9 2. 7 3. 6 2,5 3. 6 9,5 o. o 1,2 0,0 0. 0 26,0 45% 45% 45% 45% 45% 8. 6 1. 4 o. o 0. 0 10,0 86% 14% 0% 0% 100% % 11% 10% 14% 10% 14% 37% 0% 5% 0% 0% 100% * Situationen i mitten av 1996. Sjunde årsrapporten — Strukiurfonderna 1995 337 Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stöd mottagare * Tabell 11: Nederländerna ESFts finansiering fördelad på olika åtgärder Utbildning Sysselsittningsstöd Tekniskt bistånd övriga stödåtgärder Totalt EFS:s finansiering fördelad på olika teman (1994 irs priser) 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden c Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offentligt anstillda Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften Totalt Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet. b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offenligt anstillda Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften Totalt ESF-finaasiering % % av totala kostnaden Stödmottagare 1000 inv. % 41% 45% 46% 42% 42% 292,7 1. 0 0,0 66. 9 360,6 81% 0% 0% 19% 100% 62% 0% 5% 33% 100% % 42% 27% 3% 1% 17% 10% 0% 0% 0% 0% 100% Totalt antal stöd mottagare 10,9 0. 1 0,3 0. 1 8. 1 4. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 % 46% 0% 1% 0% 34% 17% 0% 0% 0% 0% s 23,5 100% * Situationen i mitten av 1996. 338 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * Tabell 12: Österrike ESF:s finansiering fördelad på olika åtgärder Utbildning Sysselsittningsstöd Tekniskt bistånd övriga stödåtgärder Totalt EFS:s finansiering fördelad pi. olika teman (1994 års priser) 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden d. Integrering av lika möjligheter för man och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offentligt anstillda Tekniskt bistånd/Atgirder med. flera syften Totalt Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 1. a. Integrering av långudsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Förstirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av off enligt anstillda Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften Totalt i j i i i * ESF-finansiering % % av totala kostnaden Stödmottagare 1000 in v. % 41% 44% 48% 42% 42% 128. 7 17,2 0. 0 12. 7 158,7 81% 11% 0% 8% 100% 63% 13% 5% 18% 100% % 20% 4% 17% 11% 17% 23% 1% 0% 0% 6% 100% Totalt antal stödmottagare 3. 9 0,9 1,5 1. 4 7. 1 4. 9 0. 3 0. 0 0,0 - 0. 0 20,0 % 20% 5% 8% 7% 36% 25% 2% 0% 0% 0% 100% « * Situationen i mitten av 1996. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 339 Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stöd mottagare34 Tabell 13: Portugal ESF:s finansiering fördelad på olika åtgärder Utbildning Sysselsittningsstöd, Tekniskt bistånd övriga stödåtgärder Totalt. EFSts finansiering fördelad pi olika teman (1994 års priser) 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offentligt anstillda Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften Totalt Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem ! • I 1 i i i 1 Î 1 i 1 b. Utbildning av offenligt anstillda Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften Totalt ESF-finansiering % % av totala kostnaden Stödmottagare 1000 inv. % 74% 74% 76% 75% 74% 1. 917,1 60. 0 0. 3 362,8 2. 340. 2 82% 3% 0% 16% 100% 82% 4% 3% 11% 100% % 14% 9% 7% 0% 2% 15% 5% 46% 1% 1% 100% Totalt antal stödmottagare 35. 7 7,8 10. 6 0. 0 2. 7 34,7 0,5 125,0 20,8 0. 0 2374 % 15% 3% 4% 0% 1% 15% 0% 53% 9% 0% 100% * Situationen i mitten av 1996. 340 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * Tabell 14: Finland ESF:s finansiering fördelad på olika åtgärder Utbildning Sysselsittningsstöd Tekniskt bistånd övriga stödåtglrder Totalt EFS:i finansiering fördelad på olika teman (1994 års priser) 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Förstirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offentligt anstillda Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften Totalt Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c Integrering av penoner som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Förstirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offenligt anstillda Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften Totalt ESF-finansiering % % av totala kostnaden Stödmottagare 1000 in v. % 31% 48% 49% 31% 31% 132,7 4,9 0. 0 63. 0 200. 6 66% 2% 0% 3 1% 100% 56% 6% 2% 36% 100% % 33% 19% 5% 1% 22% 12% 3% 4% 0% 1% 100% Totalt antal stödmottagare 11. 4 10,4 1. 2 0,4 64,6 5,7 1. 4 0,9 0,0 0. 0 96,0 % 12% 11% 1% 0% 67% 6% 1% 1% 0% 0% 100% * Situationen i mitten av 1996. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 341 Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stöd mottagare * ESF:s finansiering fördelad på olika åtgärder Tabell 15: Sverige ESF-finansiering % % av totala kostnaden Stödmottagare 1000 inv. % Utbildning Sysselsittningsstöd Tekniskt bistånd övriga stödåtgärder Totalt EFS:s finansiering fördelad på olika teman (1994 års priser) 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Integrering av lika möjligheter för man och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offentligt anställda Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften Totalt Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offenligt anstillda Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften Totalt • 37% 0% 50% 0% 37% 281,3 0. 0 3,5 0. 0 284,7 99% 0% 1% 0% 100% 93% 0% 7% 0% 100% % 26% 16% 12% 1% 27% 7% 6% 2% 0% 4% 100% Totalt antal stödmottagare 9. 0 5. 2 3,4 0. 1 60,5 1. 6 0. 3 0,0 0. 0 0. 4 80,5 % 11% 6% 4% 0% 75% 2% 0% 0% 0% 0% 100% Situationen i mitten av 1996. 342 Sjunde årsrapporten — Slrukturfondenut 1995 Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stöd mottagare * Tabell 16: Förenade kungariket ESF:s finansiering fördelad pi olika åtgärder Utbildning Sysselsittningsstöd Tekniskt bistånd övriga stödåtgärder Totalt EFSts finansiering fördelad pi olika teman (1994 års priser) 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem b. Utbildning av offentligt anstillda Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften Totalt Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema / i i t | [ 1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem t ! ! b. Utbildning av offeniigt anstillda Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften Totalt ESF-finansiering % % av totala kostnaden Stödmottagare 1000 inv. % 41% 43% 51% 71% 42% 2. 906,5 200,9 23,7 0. 5 3. 131,6 93% 6% 1% 0% 100% • 89% 5% 3% 2% 100% % 16% 14% 15% 4% 9% 38% 1% 0% 0% 4% 100% Totalt antal stöd mottagare 12,4 9,5 8. 7 3. 0 2,8 17,1 0,2 0. 0 0. 0 0,4 54,1 % 23% 18% 16% 6% 5% 32% 0% 0% 0% 1% 100% * Situationen i mitten av 1996. w FÖRKORTNINGAR PROGRAMMENS GENOMFÖRANDE Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 345 Adapt AFETT CAP CEEP DOM ECOS-OUVERTURE EFS EFTA EIB EIF EKSG Employment Envirreg ERUF ESF EUGFJ EUGFJ-U EUROCHAMBERS EUROPARTENARIAT FORCEM FoU GSR GI GS Horizon Interreg ISDN Konver Leader Now OP Pacte Peace Perifra Pesca Phare Rechar Recite Regen Regis Résider Retex industriför för handelskammare och Gemenskapsinitiativ för arbetskraftens anpassning till industriella för- ändringar Europeiska sammanslutningen för teknisk utbildning av arbetstagare Gemensamma jordbrukspolitiken Europeiskt centrum för offentliga affärsverk och företag Franska utomeuropeiska departementen European City Cooperation System Europeiska fackliga samarbetsorganisationen Europeiska frihandelssammanslutningen Europeiska investeringsbanken Europeiska investeringsfonden Europeiska kol- och stålgemenskapen Gemenskapsinitiativ för sysselsättning och utveckling av mänskliga res urser Gemenskapsinitiativ för miljöskydd på det regionala planet Europeiska regionala utvecklingsfonden Europeiska socialfonden Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket Utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings-och garantifonden för jordbruket Europeiska sammanslutningen bund Främjande av kontakter mellan verksamheter i stödmottagande regioner och verksamheter i hela EU och i tredje land Fonden för vidareutbildning (Spanien) Forskning och utveckling Gemenskapens stödramar Gemenskapsinitiativ Globalt stöd Gemenskapsinitiativ för integrering på arbetsmarknaden av handikap pade och särskilt missgynnade personer Gemenskapsinitiativ för gränsregioner Digitalt flertjänstnät-Integrated Services Digital Network Gemenskapsinitiativ för ekonomisk omstrukturering av områden med försvarsindustrier Gemenskapsinitiativ för främjande av projekt för utveckling på lands bygden Gemenskapsinitiativ för integrering av kvinnorna på arbetsmarknaden Operativa program Program för erfarenhetsutbyte mellan lokala och regionala myndigheter i Europa Gemenskapsinitiativ rörande freds- och försoningssträvandena på Nord irland och i angränsande grevskap tnmativ till föitnnn föi »WlSgxet Wlà£nà W^ôftH HS& ttsttëfc x^sW8fat> ter Gemenskapsinitiativ för omstrukturering av fiskerisektorn Gemenskapsprogram för stöd till de central- och Östeuropeiska länderna Gemenskapsinitiativ för omstrukturering av kolindustriområden Regioner och städer i Europa Gemenskapsinitiativ rörande överförings- och distributionsnät för ener gi Gemenskapsinitiativ för integrering av avlägset belägna områden Gemenskapsinitiativ för omstrukturering av stålindustriområden Gemenskapsinitiativ för omstrukturering av textil- och beklädnadsindu striområden. 346 SDEC SME SME SPD Stride Ten UCLAF UNICE-CONPRI Urban Youthstart Sjunde ursrapporten — Struklurfondenui 1995 Program för fysisk planering inom gemenskapen Små och medelstora företag Gemenskapsinitiativ för anpassning av små och medelstora företag till den inre marknaden Samlat programplaneringsdokument Gemenskapsinitiativet Vetenskap och regional utveckling i Europa Transeuropeiska nät Europeiska kommissionens enhet för bekämpning av bedrägeri Europeiska sammanslutningen av ner Gemenskapsinitiativ för stadsområden med problem Gemenskapsinitiativ för integrering av de unga på arbetsmarknaden industri- och arbetsgivareorganisatio för nyskapande och teknologi ISSN 1024-4506 KOM(96) 502 slutlig DOKUMENT SV 13 03 05 Katalognummer : CB-CO-96-557-SV-C ISBN 92-78-10835-9 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg