title: BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA- PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET - TEMPUS - Årsberetning - 1.8.1994 - 31.12.1995 - Phare & Tacis

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU programme
activity report
development aid
higher education

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 30. 10. 1996 KOM(96)531 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET TEMPUS Årsberetning 1. 8. 1994-31. 12. 1995 Phare ) & Tacis INDHOLDSFORTEGNELSE INDLEDNING Tempus-programmets oprindelse Tempus I, 1990—1994 Rådets beslutning af 29. april 1993 om vedtagelse af Tempus II Hovedtræk ved Tempus Managementstruktur og metodik Ekstern evaluering TEMPUS AKTIVITETER 01. 08. 1994 — 31. 12. 1995 Samlet budget Phare Budget Udvælgelsesprocedure Aktioner 1. Fælleseuropæiske Projekter (JEP) 2. Fælleseuropæiske Netværk(JEN) 3. Stipendier til Supplernde Foranstaltninger (CME) 4. Individuelle Mobilitetsstipendier (IMG) Monitorering Udnyttelse af resultaterne Øget ansvar til de nationale Tempus-kontorer (NTO'er) Monografier for Phare-partnerlandene Tacis Budget Strategi, præ-JEP og JEP Prioriteter Udvælgelsesprocedure Monitorering Ændring af strategien i 1996 Tempus netværket mellem informationspunkter & Side 1 1 1 3 3 5 5 5 5 6 6 6 8 8 8 8 10 11 12 13 13 14 14 14 15 16 16 17 17 LISTE OVER PUBLIKATIONER BILAG 1 - TEMPUS-ORDNINGEN: GENERELLE STATISTIKKER BILAG 2 - FAKTABLADE: PHARE-LANDENE BILAG 3 - FAKTABLADE: TACIS-LANDENE 18 21 27 39 » INDLEDNING Tempus-programmets oprindelse Begivenhederne i 1989 og 1990 i Central- og Østeuropa havde en dramatisk effekt på Det Europæiske Fællesskab. Medlemsstaterne stod enkeltvis og kollektivt over for hidtil ukendte politiske og økonomiske udfordringer i forhold til den etablerede verdensorden og procedurer i internationale forhold. Samtidig var der ikke tvivl om nødvendigheden af at fremkomme med et passende hurtigt og effektivt svar på disse udfordringer, ikke kun i form af nødhjælp, men også ved at tilvejebringe konkrete udveje for de berørte lande, hvorved de kunne', udvikle nye perspektiver og nye mål, der er knyttet til en meningsfyldt opfattelse af Europa. Med målsætningen om et integreret globalt svar søgte Fællesskabet hurtigt at tilvejebringe en vidtspændende ramme bestående af praktisk bistand og fagkundskab for at hjælpende berørte lande med at omstrukturere deres økonomier og politiske/syôtemër, så de kunne'få størst mulig udbytte af den nye situation. Ministerrådet godkendte et^/generelt bistandsprogram i december 1989. PhariH^WM^,ranràéihé for Fællesskabets-bistand med henblik på at støtte den økonomiske og^^^fmorrripfdèes i landene i Central- og Æåteuropa. Videregående uddanaHteog undervisning var allerede afpartherlandene blevet udpeget som et af prioritetsomrâae^ÇBfof samarbejde. Allerede på et meget tidligt tidspunkt blev et antal specialiserede programmer for bistand på uddannelsesområdet'lagt ind i Phare. I januar 1990 fremlagde Kommissionen sine planer for Rådet". Og Europa-Parlamentet om at skabe et nyt program, der var specielt konstrueret til åt imødekomme behovene inden for videregående uddannelse i de lande, som var berettigede til støtte gennem Phare. Dette var startsignalet til Tempus. Tempus I, 1 9 9 0 — 1 9 94 Tempus blev vedtaget af Rådet den 7. maj 1990 med henblik på en indledende pilotfase på tre år begyndende d. 1. juli 1990. En senere beslutning truffet af Rådet udvidede pilotfasen med et år frem til udgangen af juni 1994. Oprindeligt deltog 3 lande i ordningen, nemlig Polen, Tjekkoslovakiet og Ungarn. Dette antal steg, som det fremgår af figur 1, med årene. Som det stadig er tilfældet, var to faktorer afgørende for det samlede budget, der stod til rådighed for Tempus-aktiviteterne: • de nationale Phare (og senere også Tacis) budgetter, der fastlægges af Kommissionen hvert år; • den andel af Phare (eller Tacis) midlerne, som det enkelte lands myndigheder afsætter til Tempus-aktiviteter. På det tidspunkt betød Phare "Pologne, Hongrie: Assistance à la Restructuration Economique". Det nuværende fulde navn er "Phare-Fællesskabsprograni for assistance til økonomisk omstrukturering i landene i Central- og Østeuropa". 1 9 90 1 9 91 1 9 92 Albanien Bulgarien Estland Letland Lithauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Tjekkiet Ungarn DDR Jugoslavien Figure 1: Phare-landenes deltagelse i Tempus I (Indtil 1993 blev den finansielle støtte til Tjekkiet og Slovakiet ydet til Tjekkoslovakiet) Fra starten var hoveddrivkraften i det inter-universitære samarbejde under Tempus-programmet de Fælleseuropæiske Projeketer (JEP). Tempus støtter netværk af universiteter fra både øst og ajourfører vest, som omstrukturerer og udvikler undervisningsfaciliteter og/eller i et partnerland. JEP'er, der godkendes, modtager støtte i maksimum 3 år og har deltagelse af mindst et universitet fra et partnerland og partnerorganisationer, hvoraf mindst en skal være et universitet, i mindst to EU-medlemsstater. læseplaner og undervisningsmateriale, forbedrer universitetsforvaltningen institution i en i samarbejde med Tempus arbejder inden for prioriterede områder, der hvert år fastlægges partnerlandene, og som ligger på linje med behovene i den aktuelle fase af den generelle socio økonomiske udvikling i de pågældende lande. Strategisk set har Tempus indført en "bottom-up" fremgangsmåde. Støtte koncentreret omkring nyskabelse i bunden af universitetspyramiden. ikke Baggrunden gennemtvinges gennem de hierarkiske strukturer. Udarbejdelse og gennemførelse af projekter på institut- eller fakultetsplan vil ligeledes øge følelsen af, at de "ejer" projekterne. Endelig er der større chance for at synkronisere programmet generelt med de rent praktiske reformbehov. fremgangsmåde er, at reformer accepteres lettere, når de for denne Programmet behandler grundlæggende kombineret med organiseret mobilitet for p udstyr. reformspørgsmål gennem udvikling af læseplaner nåle og studerende og anskaffelse af nødvendigt Aktiviteter med henblik på etablering af netværker blev Individuelle Mobilitetsstipendier (IMG'er) til personale samt stipendier under Supplerende Foranstaltninger (CME'er) til udvidelse af aktiviteterne i europæiske sammenslutninger inden for videregående uddannelse til partnerlandene. ligeledes støttet: De nationale myndigheder i Phare-landene etablerede et nationalt Tempuskontor i hvert land, som deltager i gennemførelsen af landets bidrag til implementeringen af ordningen. Statistiske oplysninger om Tempus I findes i de relevante tabeller i bilagene. Rådets beslutning af 2 9. april 1993 om vedtagelse af Tempus II På baggrund af en indledende meningsudveksling blandt undervisningsministrene inden for Det Eruopæiske Fællesskab i november 1992 og Europa-Parlamentets positive udtalelse i marts 1993 vedtog Rådet d. 29. april 1993^ at forlænge programmet med en anden fase (Tempus II). Denne beslutning betød en videreførelse af støtten til de eksisterende partnerlande og en udvidelse af denne støtte til de nye republikker i det tidligere Sovjetunionen. Støtte til projekter i disse lande med undtagelse af de baltiske lande kommer fra EU's Tacis-program. Hvor det er nødvendigt, vil der i denne beretning blive skelnet mellem "Tempus Phare" og "Tempus Tacis". Hovedtræk ved Tempus II Med vedtagelsen af den anden fase af ordningen kunne Tempus-aktiviteter i Hviderusland, Den Russiske Føderation, Ukraine, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova og Usbekistan begynde. Tempus uddgør i disse lande en del af Tacis-programmet, der er EU's initiativ til fremme af udviklingen af harmoniske og værdifulde økonomiske og politiske forbindelser mellem Den Europæiske Union og disse partnerlande. De første tre af disse lande havde allerede indført programmet det foregående år (1993), hvor en indledende indkaldelse af forslag til præ-JEP'er blev offentliggjort. Disse forberedende etårige præ-JEP'er skulle sikre en problemfri indførelse JEP'er, og de var hovedsagligt koncentreret omkring af programmet og forberedende og personale informationsindsamlingsophold samt ajourføring, omskoling og lærerophold. Figur 2 viser, hvornår de forskellige Tacis-lande blev inddraget i Tempus-ordningen. planlægnings- fuldstændige mobilitet henblik med for på Forberedendeff ase Signaturforklaring Påbegyndelse af præ-JEP'er Påbegyndelse af |B JEP'er flHHHi^^^^l ^ ^ ^ ^£ ^ ^ ^H Armenien Aserbajdsjan Den Russiske Fød. Georgien Hviderusland Kasakhstan Kirgisistan Moldova Mongoliet Ukraine Usbekistan Figure 2: "Tacis-landenes" deltagelse i Tempus Den vigtigste forskel mellem Tempus I og Tempus II har måske for Phare-landene været indførelsen af nationale prioriteter. Disse lister over nationale præferencer, der fastlægges i fællesskab af de nationale myndigheder og Europa-Kommissionen, anvendes som et redskab i forbindelse med udvælgelsen af nye forslag land. Baggrunden for indførelsen af disse præferencer var at koordinere indsatsen under Tempus med de respektive regeringers indsats og Phare-programmet generelt. til JEP'er. De er specifikke for hvert Støtte fordelt over flere år er blevet indført med henblik på finansiering af JEP'erne. Dette betyder, at projekter nu finansieres i hele deres varighed ud af det samlede beløb, som et land EFT L 112/34, 6. kaj 1993 3 — har afsat til Tempus-aktiviteter. Dette sker for at sikre kontinuiteten i gennemførelsen af treårige projekter. Det giver endvidere kontrahenterne større muligheder for fleksibilitet i forbindelse med forvaltningen af deres JEP, idet det er muligt at overføre en vis del af de midler, der er afsat til et bestemt år, til det efterfølgende år, hvor det er hensigtsmæssigt. Mens man afventer inddragelsen af nogle af Pharelandene i EU's mobilitetsprogrammer, har mobilitet fået større betydning i JEP'erne i de seneste 6 år, som det fremgår af figur 3 nedenfor. D1991 D1993 • 1995 Figur 3: Gennemsnitlig mobilitet blandt studerende per JEP og per land for Phare landene i 1991, 1993 og 1995. Den vertikale akse angiver antallet af studerende En af de mest indlysende forskelle mellem Tempus Phare og Tempus Tacis er opdelingen af emneområder. Tempus tager sigte på strukturelt samarbejde, mens støtten inden for Tempus Phare er spredt over en række emneområder. I de nye uafhængige stater fokuserer ordningen mere på støtte på områder, der er blevet glemt i de seneste tiår. Dette fremgår tydeligt af nedenstående tabel (Figur 4). Hum = Lang = Soc Se = = M &B A S c &T = Humaniora Sprog Samfundsvidenskab Virksomhedsledelse og erhvervsstudier Anvendte videnskaber og teknologi Hum Lang Soc Se M &B Se & T Figur 4: JEP emnefordeiingen inden for Tempus Phare og Tempus Tacis i 1995. Den vertikale akse angiver procentdelen af alle JEP'er inden for henholdsvis Phare og Tacis. Det skal understreges, at kategorien virksomhedsledelse og erhvervsstudier under Tacis udelukkende består af projekter på området universitetsforvaltning. Denne underopdeling af katgorien anvendte videnskaber og teknologi inden for Tempus Phare har ændret sig betydeligt gennem årene. Yderligere oplysninger herom findes i bilaget til denne beretning 4 — Managementstruktur og metodik Ansvaret for gennemførelsen af ordningen påhviler Kommissionen. Kommissionen bistås af et forvaltningsudvalg bestående af lo repræsentanter udpeget af hver medlemsstat og med en repræsentant for Kommissionen som formand. Forvaltningsudvalget kaldes også Tempus udvalget. I January 1995 blev den tekniske bistand til gennemførelsen af programmet overført fra ECTO i i Torino. I Phare-landene Bruxelles til Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (EFT) bistås Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts Tempusafdeling af nationale Tempus kontorer. Disse kontorer udfører en del af udvælgelsen, tilsynet og vurderingen, og de er Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts væsentligste forbindelse til de nationale myndigheder i landene i Central- og Østeuropa. Ekstern evaluering Som bestemt evaluering af Tempus-ordningen. i Rådets beslutning om Tempus II har Kommissionen iværksat en ekstern TEMPUS AKTIVITETER 01. 08. 1994 — 31. 12. 1995 Samlet budget De central- og østeuropæiske landes regeringer afsatte i 1995 102,1 mio. ecu til Tempus Phare aktiviteter. For de lande, der deltager i Tempus Tacis, var dette tal på 23 mio. ecu. Det fremgår af nedenstående tabel (figur 5), hvordan disse beløb har udviklet sig i forhold til tidligere år. 129. 2- 98 102,1 95. 9 -70. 5 140 T 120 • 100 - 80 • 60 - - 23. 2 40 20 -t o 22. 45 fe3 I D Phare I Tacis 1995 1990 1991 1992 1993 1994 Figur 5: Beløb afsat til Tempus mellem 1990 og 1995 i mio. ecu 5—- Phare a Budget I 1995 var der ialt afsat 102,1 mio. ecu til Tempus-aktiviteter i Phare-landene. Figur 6 viser de nationale bidrag til Tempus-aktiviteter per land i 1995 og gennemsnitet per år. SLO ALB Figur 6: Tempus-midler i mio. ecu per land i 1995 sammenlignet med gennemsnittet per år Phare). Gennemsnittene for Slovenien samt siden starten på deltagelsen i ordningc idenes selvstændighed. Slovakiet og Tjekkiet er gennemsnittet sid^ Udvælgelsesprocedure De nationale prioriteter for implementeringen af Tempus er resultatet af en høringsproces mellem Kommissionen og myndighederne i hvert enkelt partnerland. Prioriteterne er offentliggjort i Guide for Applicants. Ved at anvende prioriteterne som udvælgelsesparametre har Tempus til stadighed kunnet gøre projekterne mere relevante for de specifikke reformprocesser i hvert partnerland og fastlægge en udvælgelsesprocedure, der er vejledende for ansøgerne. — 6 — Flowchart 1 : De enkelte faser af udvælgelsesprocessen i forbindelse med Tempus-projekter EFT og de nationale Tempus- kontorer foretager kvalitets- ansøgninger inddeling af ansøgningerne Det Europæiske ErhvervMiddannelseB- institut (EFT) modtager og anerkender ansøgninger EFT og de nationale Tempus kontorer (NTO) identificerer ansøgninger inden for prioriterede områder Forhandlinger mellem Kommissionen og NTO'erne Udtalelser fra EU's og partner landenes akademiske eksperter Partnerlandene» akademiske eksperter vurderer relevansen og kvaliteten af indsendte ansøgninger inden for prioriterede områder Kommissionen og de nationale myndigheder godkender forslagene til projekter endeligt I Finansiel støtte sertdes til kontrahenterne — 7 — Aktioner 1. Fælleseuropæiske Projekter (JEP) JEP'er udvælges til støtte gennem en kooperativ beslutningsprocedure, i løbet af hvilken EFT og de nationale Tempus-kontorer vurderer kvaliteten af projekterne. Når projekterne ankommer til EFT gennemgår de en formel kontrol, herunder en prioritetsvurdering. Den anden fase, kvalitetsvurderingen og den tekniske kontrol gennemføres i fællesskab af EFT og de nationale Tempus-kontorer parallelt med den akademiske vurdering, som foretages af partnerlandenes akademiske eksperter. Næste fra partnerlandene og EU's medlemsstater, som rådgiver Kommissionen, der træffer den endelige beslutning. Der henvises til Flowchart 1 på foregående side. fase er et møde mellem de akademiske eksperter I 1995 var der i modsætning til 1994 ikke nogen indkaldelser af J E P+ målsætningen og i nogle tilfælde partnerlandenes institutioner er fastlagt på forhånd). forslag (i hvilke Resulter af 1995 JEP udvælgelsesrunden I første halvdel af 1995 fandt udvælgelsen af Fælleseuropæiske projekter, der skal starte i september 1995, sted. Resultaterne af denne udvælgelsesrunde findes nedenfor. Statististiske data om de enkelte landes deltagelse, fordelingen på emner og nærmere detaljer om de enkelte lande findes i bilagene til d e rr eretning. 2. Fælleseuropæiske Netværk (JEN) 1994. Aktionen skulle gøre det muligt for de mest succesrige Aktionen Fælleseuropæiske Netværk blev lanceret i 1993. De første stipendier blev tildelt i begyndelsen af færdiggjorte Fælleseuropæiske Projekter at opretholde deres netværk i en periode på op til to år, idet vægten skulle lægges på udbredelse af resultaterne. I alt 46 JEN'er ud af de 124, der havde ansøgt om støtte, modtog støtte i det akademiske år 1995/96. Yderligere 83 JEN var allerede startet i 1994 og gik ind i deres andet år. 3. Stipendier til Supplernde Foranstaltninger (CME) Som nævnt i beretningen fra sidste år, blev der i 1994 truffet beslutning om at udvikle forslag til lanceret i omstrukturerng af aktionen Supplerende Foranstaltninger. Den nye aktion blev 1995/96 og fokuserer på støtte til institutionel omstrukturering og udvikling af strategier. — 8 — Ordningen blev ændret med det formål at forbedre dens struktur, således at den henvender sig til ansøgerne på en mere systematisk måde. Man håbede, at dette ville resultere i mere målrettede forslag, og aktionen ville dermed bedre opfylde de aktuelle behov. Ordningen, der skal supplere Tempus JEP aktionen, består nu af tre strenge: • Streng 1, fokuserer på institutionel omstrukturering og udvikling af universitetsledelsen Denne kategori er opdelt i: 0 0 la. Forberedende undersøgelser. Ib. Gennemførelse af tidligere resultater. Et af dette års projekter har f. eks. til formål at etablere industrielle forbindelser og teknologioverførselsaktioner i tre regioner i Tjekkiet med efterfølgende udbredelse til andre regioner i Tjekkiet. Metoden går ud på at overføre erfaringer fra universiteter i EU og videnskabsparker i lignende industrielle omgivelser med det formål at styrke den økonomiske udvikling og øge de studerendes muligheder gennem samarbejde mellem industrien og universiteterne. • Streng 2 fokuserer på formidling af Tempus-resultater eller andre projektresultater. Et projekt har f. eks. til formål at formidle færdigheder inden for projektstyring udviklet gennem forsekellige Tempus (og andre donor) projekter, der er blevet styret af en gruppe af universiteter. Resultatet er en manual om god praksis, som fokuserer på: D finansiel styring af projekter og administrative procedurer; ° analyse af profiler i forbindelse med projektstyring; projektet omfatter også formidling af resultaterne gennem udsendelse af eksemplarer af manualen til universiteter og afholdelse af en workshop om emnet. • Streng 3 fokuserer på udvikling af en politik på nationalt plan. Et projekt er f. eks. baseret på den nationale udviklingsplan, der for nylig er blevet vedtaget af det ungarske parlament, der fastlægger de politiske og udviklingsmæssige rammer for videregående uddannelse. Formålet med et CME projekt, der er gennemført i samarbejde med undervisningsministeriet, er at videreudvikle: ° en modulopdelt læseplan og et meritsystem; ° nye undervisningsmetoder, herunder åben uddannelse og fjernundervisning; ° indførelse af et per capita undervisningsgebyrer. finansieringssystem og et system for betaling af Resultatet af CME projektet, der er baseret på ungarsk og vestlig ekspertise og erfaring, er dobbelt: a) en række henstillinger vedrørende ovenstående tre områder, som skal anvendes af myndighederne lovgivning, og b) i forbindelse med forberedelse af yderligere retningslinjer for institutionsledere, der anvender den nye lovgivning. _9 — Resultater af 1995 CME udvælgelsesrunderne I de to udvælgelsesrunder i 1994/95 blev der tildelt 100 stipendier. Udvælgelsesprocedurerne svarer til dem, der blev anvendt i forbindelse med JEP. Resultaterne var: Første udvælgelsesrunde (april 1 9 9 5) Antal ansøgninger, der modtog støtte Samlet budget Anden udvælgelsesrunde ( d e c e m b er 1 9 9 5) 'æasaMBHHS^pji -— - - Det samlede tildelte budget - på 3 953 109 ecu - er væsentlig højere end de foregående år. Denne stigning skyldes sandsynligvis øget bevidsthed omkring eksistensen af og mulighederne i CME ordningen, efter et beskedent oplysningsinitiativ, der blev gennemført i første kvartal af 1995. Det ringe antal ansøgninger i anden CME udvælgelsesrunde kan skyldes, at vejledningen for ansøgere blev udsendt meget tæt på ansøgningsfristen. 4. Individuelle Mobilitetsstipendier (IMG) Individuelle Mobilitetsstipendier yder støtte til besøg fra partnerlandene til EU og omvendt. Ansøgerne skal være direktet involveret i videregående uddannelse, og der skal være tale om personale ved videregående uddannelsesinstitutioner, ældre embedsmænd fra ministerier og uddannelsesplanlæggere. Da den tekniske bistand til Tempus er blevet overført til ETF i Torino blev vest-øst mobilitet ' Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut i suspenderet i et år på grund af overførsl'. -n Torino. Ansøgninger om rejser fra partnt respektive nationale Tempus-kontorer. til EU blev evalueret af de dene Der blev foretaget en række ændringer af betingelserne for tildeling af støtte. Aktivitetstyperne blev omorganiseret i tre grupper hver med en ny tidsfrist: • • • Kursus- og materialeudvikling Personaleudvikling 1 uge til 3 måneder 1 uge til 3 måneder Aktiviteter til støtte for udvikling af videregående uddannelse 1 uge til 1 måned For første gang er de nationale betingelser og præferencer i år blevet medtaget i Vejledning for ansøgere i forbindelse med IMG. Udvælgelsen er til dels foretaget på grundlag af disse begrænsninger. Det er en af de foranstaltninger, der er blevet truffet for at øge de enkelte IMG'ers effekt. Kravet om, at ansøgerne skal have deres ansøgningsformularer underskrevet af en af deres overordnede er i overensstemmelse med den generelle indsats for at undgå Tempus udgifter til isolerede aktiviter. 10 Resultater af 1995 IMG udvælgelsesrunderne Der var to udvælgelsesrunder for IMG'er i henholdsvis februar og juni. Resultaterne af de to udvælgelsesrunder var: Første udvælgelsesrunde (januar 1 9 9 5) Antal ansøgninger, der modtog støtte "* Ti*i"rr ^ Samlet budget Anden udvælgelsesrunde (juni 1 9 9 5) nraMgrc vwm^m^ " ' ' T ^ i ?" »IIMJT^W*'' / " Antal ansøgninger, der modtog støtte « i % « - « A A A A « n f t« '. «ih&iSffiM ii r »* J i j Tl »tro IR »„ !l s" ^-^*. -*Å*i. ~ «* J* Samlet budeet oamiet nuaget Morwforering" 686 W * ECU 1906530 ^ W * ^ -* ^ l. r^*ai««iw *gr^ «*w»* ^>ECU2W^^ M 585 ECU 1 569 050 *A. ^ N ECU 2 682 V Programmet gennemgribende ændret og udviklet i 1995. for de interne monitoreringsprocedurer ior samtlige Tempus-aktioner blev Hovedformålene og de tilknyttede aktioner i forbindelse med monitoreringsprogrammet kan opsummeres som følger: 1. At styre p r o j e k t e r n es udvikling hemimod opfyldelse af d e r es oprindeligt g o d k e n d te målsætning. JEP ansøgningsformularer og kontrakter blev ændret med henblik på at fokusere på målene for Tempus-projekterne og på aktiviteter, der er direkte knyttet til gennemførelsen af disse målsætninger. Udvikling henimod den oprindeligt godkendte målsætning er blevet en stadig vigtigere betingelse for videreførelse af støtten til projektet. 2. At udvikle p r o j e k t k o n t r a h e n t e r n es og i forbindelse m ed en effektiv styring af d e r es projekt i o v e r e n s s t e m m e l se m ed T e m p u s - k o n t r a k t b e t i n g e l s e r ne - k o o r d i n a t o r e r n es færdigheder uddannelse Omfattende i kontraktbestemmelserne blev gennemført for at overføre den nødvendige viden om tildeling af støtte til projektkonsortier i partnerlandet. nationale Tempus-kontorer personalet ved de af En håndbog om, hvordan et Fælleseuropæisk Projekt skal styres, blev offentliggjort og udsendt til projektkoordinatorer og -kontrahenter som et praktisk redskab i forbindelse med planlægning og gennemførelse af projektaktiviteter. Møder om Tempus-procedurer og målorienteret projektstyring for JEP-koordinatorer og - kontrahenter blev tilrettelagt lande, idet der blev lagt særlig vægt på de partnerlande, der kan fungere som projektkontrahenter. Disse møder viste sig at være glimrende redskaber i forbindelse med indretning af aktiviteter, der ellers var isoleret, og udbredelse af god praksis. i de fleste 11 — 3. At sikre en korrekt g e n n e m f ø r e l se af projektaktiviteterne, der er i o v e r e n s s t e m m e l se m ed opfyldelsen af projektmålsætningen Der blev lanceret aktioner med henblik på en nøje monitorering af løbende projekter og deres udvikling henimod den oprindelige målsætning. Der blev navnlig udviklet en kombineret teoretisk og praktisk monitorering i nært samarbejde med de nationale Tempus kontorer. Et intensivt program for monitoreringsbesøg gennemført af EU's Tempus-kontor og/eller repræsentanterne for de nationale Tempus-kontorer blev iværksat i slutningen af 1994 og videreført i alle Phare-landene. Hovedformålet med monitoreringsbesøgene var at vurdere, hvor langt man var kommet med aktiviteterne under de projekter, der så ud til at have problemer, og at rådgive om, hvordan aktiviteterne igen kunne rettes mod den planlagte målsætning. i 1995. Programmet omfattede ialt 130 besøg Ovenstående monitoreringsprogram har i væsentlig grad bidraget til at optimere virkningerne af Tempus-ordningen i partnerlandene og til at øge de nationale Tempus-kontorers kapacitet til at støtte genenmførelsen af Tempus (Phare) på decentralt plan. Udnyttelse af resultaterne I sommeren 1995 lancerede EFT Tempus Output Promotions (TOP) projektet. Formålet hermed var at optimere (mer-) værdien af Tempus-ordningen gennem analyse og udbredelse af dens resultater. i efteråret 1995 og dernæst ratificeret af Kommissionen, Målsætningerne, der blev fastlagt NTO'erne og EU-medlemsstaternes nationale kontaktpunkter (NCP), er forskellige for projektets to faser. Første fase (10/95—1/97) vil tage sigte på at øge ordningens synlighed og på yderligere undersøgelser af, hvordan man kan udbrede Tempus-ordningens merværdi, særlig i relation til andre europæiske programmer. Anden fase (10/96—12/99) vil blive rettet mod yderligere udvikling og opretholdelse af til udbredelse af resultaterne og Tempus-ordningen og dens merværdi på mekanismerne grundlag af de erfaringer, der er indhøstet p? "okalt plan fra JEN-aktionen. Disse målsætninger vil blive forfulgt gt undersøgelser inden for tematiske områder, deltagelse i og tilrettelæggelse af arrangementer. ~n udviklingen af dataindsamlingsmekanismer,. omfattende program for offentliggørelse samt Fem projekter bliver lanceret i 1996, hverunder Site Visit Programme. Site Visit P r o g r a m me indvirkninger på udviklingen af universitetsledelsespraksis Site Visit Programme, der er tilrettelagt inden for rammerne af TOP-projektet, har til formål at analysere Tempus-ordningens i Central- og Østeuropa. Der vil blive tilrettelagt i alt 9 besøg ved 18 institutioner i alle 11 Phare- lande med henblik på indsamling af information. Siden starten af Tempus-ordningen har disse institutioner huset 380 JEP'er og et stort antal CME'er. Hovedformålet med besøget ved de enkelte institutioner er at forstå, hvordan Tempus-projekterne har indvirket på ledelsen af institutionen. — 12 Aktionen vil resultere i en detaljeret rapport om Tempus-ordningens indvirkning på ledelsen af universiteterne kombineret med henstillinger om den fremtidige udvikling af ordningen. Øget ansvar til de nationale Tempus-kontorer (NTO'er) træk væsentligt videregående Et uddannelsesinstitutioner i partnerlandene. Dette illustreres f. eks. fint af det faktum, at de fleste landes universiteter nu er i stand til at fungere som kontrahenter i forbindelse med JEP'er. ved Tempus overførslen ansvar de til af er forbindelser Denne procedure er også i de seneste år blevet anvendt på de arbejdsmæssige mellem Tempusafdelingen under ETF og de nationale Tempus-kontorer, og den afspejler det faktum, at Tempus er et program inden for rammerne af Phare. I 1995 blev forbindelser mellem ETF i Torino og NTO'erne ændret yderligere. Resultatet al disse ændringer har været en stigning i NTO'ernes aktiviteter. I de år, der er omfattet af denne beretning, er følgende aktiviteter enten helt eller i vidt omfang blevet overført til NTO'erne. Med h e n s yn til J E P ' e r n e: • • • • Dele af den tekniske vurdering af JEP'erne, vurdering af ansøgningerne på grundlag af de nationale prioriteter. Overvågning af den lokale vurdering af ansøgningernes akademiske kvalitet. Nogle af monitoreringsbesøgene. (Indhold) Evaluering af de endelige rapporter (f. eks. af JEP'er, som blev påbegyndt i 1992). Med h e n s yn til J E N ' er og C ME'er • Vurdering af ansøgningerne. Med h e n s yn til I M G ' er • • Udvælgelse af øst-vest IMG'er. Det polske NTO har ansvaret for hele øst-vest IMG-aktionen, udstedelse af kontrakter, og gennemførelse af tilsyn. En væsentlig del af arbejdet indsamling af ekstra data, blev ligeledes uddelegeret til nogle af NTO'erne. i forbindelse med Tempus Output Promotion Project, særlig Der er planer om at overdrage et større ansvar til NTO'erne i fremtiden. Planerne herfor blev udarbejdet i 1995 og vil blive drøftet i 1996. Monografier for Phare-partnerlandene I løbet af 1994 påbegyndte man en række undersøgelser af virkningerne af Tempus i syv (de oprindelige lande) af de 11 lande, der siden september 1991 har kunnet deltage i Tempus (Phare): Bulgarien, Tjekkiet, Ungarn, Rumænien, Polen, Slovakiet og Slovenien. Den første af disse undersøgelser omfatter virkningerne af Tempus i Slovakiet og blev offentliggjort i 1995. De engelske udgaver af de andre seks undersøgelser forventes at foreligge i foråret 1996. Oversættelser vil følge på et senere tidspunkt. 13 — Tacis Budget I 1995 var der afsat ialt 23 mio. ecu til Tempus-aktiviteter i Tacis-landene. Figur 7 viser de beløb, der var afsat i det akademiske år 1995 til Tempus-aktiviteter per land. Nogle af tallene er højre end de faktiske nationale tildelinger fra Tacis-budgettet. I disse tilfælde blev der skaffet supplerende støtte over landets eget budget. Yderligere oplysninger om tildelingerne og den supplerende støtte findes i de relevante bilag til dette dokument. Beløbene er sammenlignet med de samlede udgifter til Tempus i Tacis-landene. 28,9 B1993-1995 D1995 0. 0 2. 0 4. 0 6. 0 8. 0 10. 0 12. 0 14. 0 16- 28,0 30,0 Figur 7: Tempus-midler i mio ecu per laud (Tacis). Samlede beløb og tal for 1995 Strategi, præ-JEP og JEP Tempus li-aktiviteter startede med det akademiske år 1994/95. Med henblik på at forberede de første lande på gennemførelsen af Fælleseuropæiske Projekter (JEP'er) blev etårige præ- Fælleseuropæiske Projekter (præ-JEP'er) finansieret allerede i 1993. Disse var koncentreret omkring indledende mobilitet for personale med planlægning for øje (f. eks. studiebesøg og informationsindsamlingsbesøg, omskoling og af efteruddannelse af lærere, undervisningsopgaver osv. ). De lande, der var berettiget til støtte til disse aktiviteter i det akademiske år 1993/94 var Hviderusland, Den Russiske Føderation og Ukraine. institutionelt forberedelse samarbejde, — 14 i to faser er blevet opretholdt. Projekterne udformes af de Dette projekt fremtidige samarbejdspartnere i løbet af et præ-JEP: en periode med etablering af kontakter og mobilitet tildeles de mest med henblik på at udforme JEP-forslag af høj kvalitet. JEP-stipendier succesrige præ-JEP'er efter deres afslutning. Fælleseuropæiske Projekter fokuserer på strukturelle ændringer ved den deltagende institution i partnerlandet med det supplerende formål at oprette centre for udbredelse af eksempler på god praksis til andre institutioner i de pågældende regioner. I modsætning til Tempus-Phare er partnerlandenes deltagelse i Tempus Tacis begrænset til et universitet per projekt, mens to eller tre videregående uddannelsesinstitutioner fra mindst to forskellige EU medlemsstater kan deltage. En institution fra et ikke-EU (G24) land kan også deltage, uden det dog er berettiget til finansiel støtte. Prioriteter I løbet af de første tre udvælgelsesrunder (herunder præ-JEP udvælgelsesrunden 1993) blev der udvalgt projekter inden for følgende prioriterede områder: • • • • • • humaniora og samfundsvidenskab (herunder jura); statskundskab; europæiske studier; økonomi (ikke fokuseret på handel/management); moderne europæiske sprog (ikke fokuseret på litteratur eller linguistik); forbedring af universitetsadministrationen/-forvaltningen. For Hviderusland, Moldova, Den Russiske Føderation og Ukraine var disse prioriterede områder bindende, dvs. at ingen projekter inden for andre emneområder blev valgt. For de andre landes vedkommende blev de foreslået som retningslinjer. som såsom følge af partnerlandenes overgang De tilpassede prioriterede områder udgør de områder inden for videregående uddannelse, der er til pluralistiske, mest berørt af ændringerne demokratiske, markedsbaserede og samfund. Emneområder naturvidenskab lider også under utilstrækkelig finansiering, men de har traditionelt haft en høj standard for undervisning og forskning i det tidligere Sovjetunionen. Åbningen af disse lande for til moderne internationalt samarbejde har skabt en enorm efterspørgsel efter kendskab europæiske sprog, der ikke kan imødekommes med de nuværende sprogundervisningsstrukturer i partnerlandene. Man har af universitetsledelsen/- forvaltningen er af afgørende betydning i en situation, hvor universitetes autonomi er vokset samtidig med, at den statslige finansiering af universiteterne er faldet. Derudover vil væsentlige ændringer inden for akademiske områder som dem, der er nævnt ovenfor, blot blive styrket af en velfungerende unversitetsledelsesstruktur. ligeledes erkendt, at ingeniørvidenskab forbedringen Fra 1996 vil de prioriterede områder for Tempus Tacis blive fastlagt separat i samarbejde med de enkelte partnerlande. 15 — Udvælgelsesprocedure 1 forbindelse med Tempus Tacis blev der anvendt en udvælgelsesprocedure strategi, præ-JEP og JEP). i to faser (se Den første fase gennemført af afdelingen for Tempus under EFT fokuserede på de finansielle og tekniske aspekter i forbindelse med ansøgningerne: antal partnere og deres støtteberettigelse, overensstemmelse med de prioriterede områder, projektstyring, de finansielle midler, der blev anmodet om, mulighederne for at gennemføre projektmålsætningerne og strategien. I løbet af anden fase blev den tekniske relevans af projekterne på den korte liste vurderet af højtstående akademiske eksperter fra EU og partnerlandene. På grundlag af resultaterne af de to faser blev der opstillet en liste over projekter, der blev foreslået til at skulle modtage støtte, og der blev ligeledes udarbejdet en Europa- Kommissionen. reserveliste. Den endelige beslutning blev truffet af R e s u l t a t e r ne af 1 9 95 ( p r æ - J EP og J E P) udvælgelsesrunderne 435 præ-JEP og 95 JEP-ansøgninger blev indsendt i forbindelse med 1995 indkaldelsen af ansøgninger. Af disse blev 87 præ-JEP'er og 31 JEP'er udvalgt til at modtage støtte. Dette svarede til en successats på 2 0% for præ-JEP'erne og 32,6% for JEP'erne. 103 videregående uddannelsesinstitutioner i de 11 partnerlande, der kunne deltage i 1995 er (både JEP og præ-JEP). Hermed stiger det samlede antal involveret i et Tempus-projekt institutioner til over 140. I øjeblikket deltager 51 institutioner i partnerlandene i et Fælleseuropæisk Projekt. i partnerlandene, som har modtaget Tempus-støtte, institutioner der deltager På grund af de store forskelle mellem partnerlandenes størrelse, antallet af videregående uddannelsesinstitutioner og det til rådighed stående budget samt de forskellige tidspunkter for påbegyndelse af deltagelsen i Tempus, er der stor forskel på, hvor stor en procentdel af videregående partnerlandenes uddannelsesinstitution i Moldova har været involveret i et Tempus-projekt, anslås kun syv procent af de russiske videregående uddannelsesinstitutioner at have modtaget støtte fra Tempus. I Ukraine er dette tal på omkring 9 procent, i Hviderusland på 14 procent og i Armenien på 19 procent. Generelt kan det konkluderes, at procentdelen er lavest i de store lande med mange videregående uddannebes'- i Tempus. Mens hver titutioner. tredje I forbindelse med udvælgelsen af projekt 1995 har Tempus forsøgt at dække alle de prioriterede emneområder, der er opsillet på i,. en ovenfor. Som i tidligere år er der blevet lagt størst vægt på samfundsvidenskab. Universitetsledelse var langt det mest populære emne i denne udvælgelsesrunde. En sammenligning med de ikke nogen bemærkelsesværdig ændring med hensyn til fordelingen af emneområder. to foregående år viser Yderlige statistiske oplysninger findes i bilagene til denne beretning. Monitorering Filosofien bag Tempus Tacis monitoreringen er i høj grad baseret på ekspertise indhøstet via Tempus Phare aktioner. Programmet hovedsagligt udført af Tempus Information Point i Moskva. for monitoreringsbesøg omfattede 55 projekter i Tacis-landene i 1994/95, 16 Der er ved at blive udviklet en detaljeret strategi for monitorering, som vil blive koordineret med Tacis-monitoreringssystemet. Ændring af strategien i 1996 I 1995 blev Tempus Tacis aktiviteterne revideret. Fra 1996 vil Tempus Tacis indføre følgende nye træk. Ligesom Tempus Phare vil Tempus Tacis anvende en mere målrettet landespecifik fremgangsmåde. Europa-Kommissionen er nået til enighed med de nationale myndigheder i partnerlandene om de nationale Tempus Tacis prioriteter, der vil danne grundlaget for 1996 indkaldelsen af ansøgninger. Disse prioriteter blev udarbejdet lor at underbygge det samlede Tacis program. Ud over de allerede eksisterende projekttyper vil der bive indført en ny projekttype, nemlig Kompakte Projekter. Kompakte Projekter skal vedrøre præcist definerede behov på kort sigt. Der er tale om selvstændige projekter, der er koncentreret omkring en målsætning, der kan nås inden for 18 måneder med en maksimal støtte på 80 000 ecu. Kompakte Projekter vil fokusere på visse elementer af universitetsledelse/-administration samt på forbedring af forbindelserne mellem universiteterne og andre aktører samfund, det nationale uddannelsessystem, den lokale økonomi og på det sociale område. internationale i det Der vil også blive lagt større vægt på networking blandt projekter, institutioner i projektkonsortier og udbredelse af projektresultaterne i partnerlandene. inddragelse af andre Tempus netværket mellem informationspunkter For at sikre en passende støtte på stedet begyndte Tempus Tacis i 1993 at oprette et netværk af Tempus informationspunkter (TIP'er) i de pågældende partnerlande. Det første TIP'er blev etableret i Den Russiske Føderation i oktober 1993. I 1994 blev de nationale myndigheder i andre partnerlande anmodet om at udpege en person i deres land, der kunne fungere som Tempus i Hviderusland, Georgien, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Mongoliet, Den Russiske Føderation og Ukraine. I de partnerlande, hvor der ikke fandtes nogen TIP'er i 1995, blev der gennemført forhandlinger med henblik på at etablere et TIP. informationspunkt. I 1995 var der TIP'er information om programmet (herunder vejledningen TIP'erne har til opgave at bistå med implementeringen af Tempus Tacis programmet gennem udbredelse af idet de formidler information om situationen for og udviklingen af den videregående uddannelse i partnerlandene, yder praktisk støtte til projektoperatører og tager initiativet og støtter networking mellem projekter samt udbredelse af projektiesultaterne. Ved gennemførelsen af disse opgaver arbejder TIP'erne nært sammen med den lokale Tacis koordineringsenhed for at sikre synergi mellem Tempus og Tacis. for ansøgere), til 17 — LISTE OVER PUBLIKATIONER 1. Tempus Phare Vejledning for ansøgere, Det akademiske år 1995/96, på 9 sprog DA DE EN ES FR GR IT NL PT Katalog nr. CY-84-94-848-DA-C Katalog nr. CY-84-94-848-DE-C Katalog nr. CY-84-94-848-EN-C Katalog nr. CY-84-94-848-ES-C Katalog nr. CY-84-94-848-FR-C Katalog nr. CY-84-94-848-GR-C Katalog nr. CY-84-94-848-IT-C Katalog nr. CY-84-94-848-NL-C Katalog nr. CY-84-94-848-PT-C ISBN: 92-826-8418-0 ISBN: 92-826-8419-9 ISBN: 92-826-8421-0 ISBN: 92-826-8417-2 ISBN: 92-826-8422-9 ISBN : 92-826-8420-2 ISBN: 92-826-8423-7 ISBN: 92-826-8424-5 ISBN: 92-826-8425-3 2. Tempus Phare Compendium for 1994/95, på engelsk (med indledning på tysk, engelsk og fransk) EN Katalog nr. CY-85-94-785-EN-C ISBN: 92-826-8871-2 3. Tempus Phare Joint European Managment Handbook 1994/95, på engelsk, tysk og fransk Katalog nr. ingen ISBN: ingen 4. Tempus Tacis Vejledning for ansøgere præ-JEP fasen, det akademiske år 1995/96 på 9 sprog. DA DE EN ES FR GR IT NL PT Katalog nr. CY-85-94-575-DA-C Katalog nr. CY-85-94-575-DE-C Katalog nr. CY-85-94-575-EN-C Katalog nr. CY-85-94-575-ES-C Katalog nr. CY-85-94-575-FR-C Katalog nr. CY-85-94-575-GR-C Katalog nr. CY-85-94-575-IT-C Katalog nr. CY-85-94-575-NL-C Katalog nr. C Y - 8 5 - 9 4 - 5 7 5 - ^ -0 ISBN: 92-826-8715-5. ISBN: 92-826-8716-3 ISBN: 92-826-8718-X ISBN: 92-826-8714-7 ISBN: 92-826-8719-8 ISBN: 92-826-8717-1 ISBN: 92-826-8720-1 ISBN: 92-826-8721-X ISBN: 92-826-8722-8 5. Tempus Tacis Compendium for 1994/95 ngelsk (indledning på tysk, engelsk og fransk ) EN Katalog nr. CE-85-94-777-EN-C ISBN: 92-826-8870-4 6. Tempus Phare monografier for de enkelte lande Nr. 1: Slovakiet på engelsk, tysk og fransk DE EN FR Katalog nr. CY-85-94-583-DE-C Katalog nr. CY-85-94-583-EN-C Katalog nr. CY-85-94-583-FR-C Nr. 2: Tjekkiet på engelsk, tysk og fransk DE EN FR Katalog nr. C2-93-95-742-DE-C Katalog nr. C2-93-95-742-EN-C Katalog nr. C2-93-95-742-FR-C — 18 ISBN: 92-826-8723-6 ISBN: 92-826-8724-4 ISBN: 92-826-8725-2 ISBN: 92-827-5908-3 ISBN: 92-827-5909-1 ISBN: 92-827-5945-8 Nr. 3: Rumænien på engelsk, tysk og fransk DE EN FR Katalog nr. C2-93-95-750-DE-C Katalog nr. C2-93-95-750-EN-C Katalog nr. C2-93-95-750-FR-C Nr. 4: Bulgarien på engelsk, tysk og fransk DE EN FR Katalog nr. C2-93-95-758-DE-C Katalog nr. C2-93-95-758-EN-C Katalog nr. C2-93-95-758-FR-C Nr. 5: Ungarn på engelsk, tysk og fransk DE EN FR Katalog nr. C2-93-95-774-DE-C Katalog nr. C2-93-95-774-EN-C Katalog nr. C2-93-95-774-FR-C Nr. 6: Slovenien på engelsk, tysk og fransk DE EN FR Katalog nr. C2-93-95-766-DE-C Katalog nr. C2-93-95-766-EN-C Katalog nr. C2-93-95-766-FR-C Nr. 7: Polen på engelsk, tysk og fransk DE EN FR Katalog nr. C2-93-95-782-DE-C Katalog nr. C2-93-95-782-EN-C Katalog nr. C2-93-95-782-FR-C ISBN: 92-827-5987-3 ISBN: 92-827-5988-1 ISBN: 92-827-5997-0 ISBN: 92-827-5998-9 ISBN: 92-827-5999-7 ISBN: 92-827-6000-6 ISBN: 92-827-6004-9 ISBN: 92-827-6005-7 ISBN: 92-827-6006-5 ISBN: 92-827-6001-4 ISBN: 92-827-6002-2 ISBN: 92-827-6003-0 ISBN: 92-827-6007-3 ISBN: 92-827-6008-1 ISBN: 92-827-6009-X 7. Tempus Phare årsberetning 1993/94 på 9 sprog (sammendrag på finsk & svensk) DA DE EN ES FR GR IT NL PT Katalog nr. CY-88-95-525-DA-C Katalog nr. CY-88-95-525-DE-C Katalog nr. CY-88-95-525-EN-C Katalog nr. CY-88-95-525-ES-C Katalog nr. CY-88-95-525-FR-C Katalog nr. CY-88-95-525-GR-C Katalog nr. CY-88-95-525-IT-C Katalog nr. CY-88-95-525-NL-C Katalog nr. CY-88-95-525-PT-C ISBN: 92-827-0206-5 ISBN: 92-827-0207-3 ISBN: 92-827-0209-X ISBN: 92-827-0205-7 ISBN: 92-827-0210-3 ISBN: 92-827-0208-1 ISBN: 92-827-0211-1 ISBN: 92-827-0212-X ISBN: 92-827-0213-8 8. Tempus brochure på 3 sprog Katalog nr. ingen ISBN: ingen 9. Tempus Phare Vejledning for ansøgere, det akademiske år 1996/97, på 11 sprog DA DE EN ES FR Katalog nr. C2-89-95-923-DA-C Katalog nr. C2-89-95-923-DE-C Katalog nr. C2-89-95-923-EN-C Katalog nr. C2-89-95-923-ES-C Katalog nr. C2-89-95-923-FR-C ISBN: 92-827-4415-9 ISBN: 92-827-4416-7 ISBN: 92-827-4418-3 ISBN: 92-827-4414-0 ISBN: 92-827-4419-1 19 GR IT NL PT FI SV Katalog nr. C2-89-95-923-GR-C Katalog nr. C2-89-95-923-IT-C Katalog nr. C2-89-95-923-NL-C Katalog nr. C2-89-95-923-PT-C Katalog nr. C2-89-95-923-PT-C Katalog nr. C2-89-95-923-PT-C ISBN: 92-827-4417-5 ISBN: 92-827-4420-5 ISBN: 92-827-4421-3 ISBN: 92-827-4422-1 ISBN: 92-827-4423-X ISBN: 92-827-4424-8 10. Tempus Phare Compendium for 1995/96, på engelsk (indledning på engelsk, tysk og fransk ) EN Katalog nr. C2-92-95-748-EN-C ISBN: 92-827-5476-6 11. Tempus Phare Flagship JEP - Vol. 1 på engelsk, tysk og fransk DE EN FR Katalog nr. C2-90-95-017-DE-C Katalog nr. C2-90-95-017-EN-C Katalog nr. C2-90-95-017-FR-C ISBN: 92-827-4484-1 ISBN: 92-827-4485-X ISBN: 92-827-4496-8 12. Tempus Phare Joint European Managment Handbook 1994/95, på engelsk, tysk og fransk DE EN FR Katalog nr. C2-88-95-937-DE-C Katalog nr. C2-88-95-937-EN-C Katalog nr. C2-88-95-937-FR-C ISBN: 92-827-4692-5 ISBN: 92-826-4288-7 ISBN: 92-827-4693-3 13. Tempus Tacis Vejledning for ansøgere præ-JEP fasen, det akademiske år 1996/97 på 11 sprog. DA DE EN ES FR GR IT NL PT FI SV Katalog nr. C2-93-95-629-DA-C Katalog nr. C2-93-95-629-DE-C Katalog nr. C2-93-95-629-EN-C Katalog nr. C2-93-95-629-ES-C Katalog nr. C2-93-95-629-FR-C Katalog nr. C2-93-95-629-GR-C Katalog nr. C2-93-95-629-IT-C Katalog nr. C2-93-95-629-NL-C Katalog nr. C2-93-95-629-PT-C Katalog nr. C2-93-95-629 I C Katalog nr. C2-93-95-629- ISBN: 92-9157-012-5 ISBN: 92-9157-013-3 ISBN: 92-9157-015-X ISBN: 92-9157-011-7 ISBN: 92-9157-016-8 ISBN: 92-9157-014-1 ISBN: 92-9157-017-6 ISBN: 92-9157-018-4 ISBN: 92-9157-019-2 ISBN: 92-9157-020-6 ISBN: 92-9157-021-4 20 — BILAG 1 Tempus-ordningen: Generelle statistikker Phare 1. BUDGET: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) Nationalt vejledende program Regionale fonde Andre Phare kilder 2. PROJEKTER: IVmiuis 1 Tempus II 1 9 9 0 - 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Total 95,9 95,9 102,1 102,1 320,81 272,16 37,75 10,90 518,81 470,16 37,75 10,90 1218 Antal JEP'er, der har modtaget støtte 750 heraf nye 464 239 485 229 Mobilitetsstrømme i forbindelse med JEP'er* Personale fra EF Personale til EF Studerende fra EF Studerende til EF 42 784 15 762 9 864 14 645 2 196 Antal JEN'er, der har modtaget støtte heraf nye Antal Supplerende Foranstaltninger, der har modtaget støtte 138 19 550 7 551 5 927 5 061 1011 38 38 25 16 641 6 718 5 542 3 653 728 112 83 100 78 658 30 031 21333 23 359 3 935 121 263 Antal tildelte Individuelle Mobilitetsstipendier fra EF til EF 6 864 5 257 1607 1369 1207 162 1 271 1271 i 9 504 7 735 1769 Bemærk venligst, at tallene for 1994 og 1995 er anslåede tal. De repræsenterer beløbet til planlagt mobilitet i de pågældende år. Den flerårige finansiering af projekter indebærer, at der endnu ikke findes nøjagtige data. Erfaringerne har vist, at de endelige tal sandsynligvis vil være lidt mindre. Tacis 1. BUDGET: Samlet Tempus budgel (i mio ecu) Antal involverede partnerlande PROJEKTER 2. Antal præ-JEP'er, der har modtaget støtte Antal JEP'er, der har modtaget støtte heraf nye Personalemobilitet inden for præ-JEP'er Personalemobilitet inden for JEP'er Mobilitet for studerende inden for JEP'er Antal uni. i partnerlande, involveret i JEP'er 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Total 3,45 3 74 1421 22 7 76 28 28 1174 586 156 22,797 48,247 11 87 59 31 1304 916 95 11 237 59 3899 1502 251 51 Rent undtagelsesvist blev der i 1995/1996 kun udbetalt stipendier til øst-vest mobilitet. — 21 Phare es JEP fordeUng på lande i 1 9 9 5 / 96 L a n d e n es d e l t a g e l se Nye JEP'er i 1995/96 Samtlige JEP'er i 1995/96 Antal J % <*) Antal | % (*) 61 33 21 150 98 31 29 65 1 74 28 36 46 29 115 6 28 4 5 10 65 36 14 7 19 38 EU medlemsstater Belgien Danmark Finland Forenede Konger. Frankrig Grækenland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Spanien Sverige Tyskland Partnerlande Albanien Bulgarien Estland Letland Lithauen Polen Rumænien Slovakiske Rep. Slovenien Tjekkiske Rep. Ungarn Andre G24 Canada Island Norge Schweiz USA 26,. 6 14,-4 9,. 2 65,. 5 42,. 8 13,. 5 12. 7 28,. 4 0. 4 32,. 3 12,. 2 15,-7 14,. 6 12,-7 50,. 2 2,. 6 12,-2 1,-7 2,. 2 4,. 4 28,. 4 15,. 7 6. 1 3,. l 8,. 3 16,-6 0,. 4 0,. 9 2,. 2 1,-7 1. 3 142 71 34 310 216 88 81 157 2 150 46 81 123 55 250 14 59 13 13 18 155 60 31 12 34 83 2 2 11 7 13 29,. 3 14,-6 7,. 0 63,. 9 44,. 5 18,. l 16,-7 32,. 4 0,. 4 30. 9 9,. 5 16,. 7 25,. 4 11,-3 51,-5 2. -9 12,-2 2,-7 2,-7 3,-7 32,. 0 12,-4 6,-4 2,. 5 7. 0 17. 1 0,. 4 0,. 4 2,-3 1,-4 2,-7 lait 2 29 4 85 (*) Tallene i denne kolonne angiver procentdelen af projekter, i hvilke det pågældende land deltog. — 22 Tacis Præ-JEP/JEP fordeUng per land i 1 9 9 5 / 96 L a n d e n es d e l t a g e l se Nye præ-JEP'er og JEP'er 1995/96 Samtlige JEP'er og præ- i 1995/96 JEP'er EU medlemsstater Antal %(* Antal %(*) Belgien Danmark Finland Forende Konger. Frankrig Grækenland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Spanien Sverige Tyskland Partnerlande Andre G24 Armenien Aszerbajdjan Den Russiske Føderation Georgien Hviderusland Kasakhstan Kirgisien Moldova Mongoliet Ukraine Usbekistan USA 20 9 7 56 36 10 8 23 1 22 9 2 21 7 46 5 4 53 5 7 9 3 6 5 15 6 16,-9 7,-6 5,-9 47,. 5 30,-5 8,. 5 6,-8 19. 5 0,. 8 18. 6 7,. 6 1,-7 17. 8 5,. 9 39 4,-2 3,-4 44,-9 4,-2 5,-9 7,-6 2,. 5 5. 1 4,-2 12. 7 5,-1 27 11 7 69 49 11 10 26 1 27 9 4 27 7 57 5 4 73 5 11 9 3 5 6 19 6 lait 1 18 1 45 18,-5 7,. 5 4,-8 47,-3 33,-6 7,. 5 6,-8 17. 8 0,-7 18,-6 6,-2 2,-7 18,-5 4,. 8 39 3,-4 2,-7 50,-0 3,-4 7,-5 6,. 2 2,-1 3,-4 4,-1 13. 0 4,-1 1,7 — 23 — JEP fordeling på emneområder i 1 9 9 5 / 96 Phare l'. iniM'oiiiråtlc Humaniora Samfundsvidneskab Virksomhedsledelse og erhvervsstudier Naturvidenskab og matematik Anvendte videnskaber og teknologi Kunst og design Sprog Andet JEP+ områder iW JKPVr 199. 1/90 Sauillfør. IKPYr Antal 7 29 37 18 101 0 11 26 % 3,0 12,6 16,1 7,7 43,6 0 4,7 11,3 Antal 16 55 88 29 224 3 19 40 11 % 3,3 11,3 18,1 6,0 46,3 0,6 3,9 8,2 2,3 lait 2 29 1 0 0% 466 1 0 0% Undergrupperne under anvendte videnskaber og teknologi er: Landbrugsvidenskab Medicinske videnskaber Miljøvidenskab Informationsteknologi Ingeniørvidenskaber og teknologi Arkitektur og byplanlægning Andet 21 22 47 34 76 13 11 3,4 4,5 10,5 7,5 16 2,1 2,1 Tacis Præ-JEP/JEP fordeling på prioritetsområder i 1 9 9 5 / 96 i\v«' »roieklrr Loltnulr nroj< DHBBSBB Humaniora og samfundsvidenskab (inkl. jura) Statskundskab Antal Europæiske studier Økonomi (fokuserer virksomhedsledelse/management) Moderne europæiske sprog Universitetsledelse/-admi nistration Andet ikke på % 26 22 19 29 3 Antal 40 1 4 23 24 39 15 % 27 0,6 2,7 15,7 16 27 10 lait 31 100% 1 46 1 0 0% — 24 Phare CME fordeling på emneområder i 1 9 9 5 / 96 Albanien Bulgarien Estland Latland Lithauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Tjekkiet Ungarn I. r u n de 2. r u n de ansøgninger udvalgt ansøgninger udvalgt 2 3 16 34 8 5 4 64 27 8 7 14 21 8 15 2 1 1 22 16 3 1 4 4 2 5 5 6 7 2 1 2 2 5. CME fordeling på emneområder i 1 9 9 5 / 96 Fordeling af de forskellige områder blandt de CME- forslag, der blev accepteret i begge udvælgelsesrunder. 13% 80% D Streng 1 d Streng 2 D Streng 3 Streng 1: Institutionel omstrukturering og udvikling af universitetsledelse l a. Forberedende undersøgelser I b. Implementering af tidligere resultater Streng 2: Udbredelse af Tempus eller andre projektresultater Streng 3: Udvikling af politik på nationalt plan - 2 5- Zé Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene Faktablad Albanien Tempus I Tempus II 1 9 9 0 - 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Total 6,19 3,7 0,09 2. 4 13 413 171 121 115 6 226 180 46 2,4 2,4 17 5 452 208 161 79 4 0 2 191 182 9 3,7 3,7 13 6 445 227 176 42 0 0 10 295 295 12,29 9,80 0,09 2,4 24 1310 606 458 236 10 0 16 712 657 55 Emneområder, der er omfattet af alle projekter 1. BUDGET: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) Nationalt vejledende program Regionale funde Andre Phare kilder PROJEKTER 2. Antal JEP'er, der har modtaget støtte heraf nye Mobilitetsstrømme inden for JEP'er Personale fra Albanien Personale *il Albanien Studerende fra Albanien Studerende til Albanien Antal institutioner, der deltager i JEP'er Antal JEN'er, der har modtaget støtte Antal Supplerende Foranstaltninger, der har modtaget støtte Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt fra Albanien til Albanien Prioriteter for Albanien: 1. Arkitektur, by- og regionalplanlægning 2. Levnedsmiddelteknologier 3. Virksomhedsledelse og management 4. Matematik og EDB 5. Psykologi og pædagogik 6. Sociologi og filosofi af prioriteter Strategien bag fastsættelse hovedsagligt været koncentreret omkring områ der ikke tidligere har været omfattet af Tempi! - projekter, og fremme af en bred regional deltagelse af albanske universiteter med det formål at sprede de fordele, som støtten resulterer i, så bredt som muligt. Kun strukturelle JEP'er er blevet taget i betragtning. Alle disse prioriterede områder er omfattet af de nye projekter, der er blevet godkendt. 14% Anvendte videnskaber Naturvidenskaber Virksomhedsledelse & erhvervsstudier Humaniora Uddannelse — 27 Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene Faktablad Bulgarien IVmpiis I T e m p us II 1 9 9 1 - 1 9 93 1994 1995 Total 1. B U D G E T: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) Nationalt vejledende program Regionale fonde Andre Phare kilder 2. P R O J E K T ER 30,63 28 2,63 Antal JEP'er, der har modtaget støtte 80 heraf nye Mobilitetsstrøinme inden for JEP'er Personale fra Bulgarien Personale til Bulgarien Studerende fra Bulgarien Studerende til Bulgarien Antal institutioner, der deltager i JEP'er Antal JEN'er, der har modtaget støtte 3 093 1486 835 686 86 Antal Supplerende Foranstaltninger, modtaget støtte der har 35 Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt fra Bulgarien til Bulgarien P r i o r i t e t er for B u l g a r i e n: Strukturelle prioriteter 1. Forbedring af læseplaner og studieplaner med henblik på indførelse af nye videregående uddannelser. 2. Forbedring af forholdet mellem den teoretiske og den praktiske forberedelse af de studerende og indførelse af interaktive undervisningsmetoder. af 3. Udvikling samarbejdsnetværk mellem universiteterne og fælles programnier med henblik på den fremtidige konsolidering af de videregående uddannelsesinstitutioner på regionalt plan. 4. Udvikling af korte (1-2 år) programmer for 5. efteruddannelse med henblik på ajourføring af eksisterende færdigheder Prioriterede emneområder 1. Økonomi (bankvirksomhed, skattepolitik, landbrugspolitik) statsfinanser og 2. Samfundsvidenskab og statskundskab (social psykologi, social sikring og europæisk integration (europæisk handelslovgivning, europæisk miljølovgivning, fremmedsprog); statskundskab) sygesikring, 3. Landbrug og levnedsmiddelforarbejdning; 4. Ingeniørvidenskab og anvendte videnskaber (EU- standardisering af kvalitetskontrol med produktionen, lavenergiteknologi, energibesparelse miljøbeskyttelse); og 5. Medicinske videnskaber. 12 12 59 32 12 12 57 28 1863 1815 857 682 277 47 1 7 246 155 19 877 638 259 41 83 9 18 143 143 54,63 52 2,63 140 6 771 3 220 2 155 1 222 174 60 881 772 109 564 474 90 fastsættelsen Ved af prioriteter var undervisnings ministeriet særlig ivrig efter at tilnærme de strukturelle prioriteter under Tempus til de nationale politikker for videregående uddannelse for at gøre Tempus til et vigtigt redskab i forbindelse med reformen af det nationale uddannelsessystem. E m n e o m r å d e r, d er er o m f a t t et af alle p r o j e k t e r: A: Anvendte videnskaber og teknologi B: Virksomhedsledelse & erhvervsstudier C: Samfundsvidenskaber D: Humaniora E: Sprog F: C: Andet JEP + områder 28 Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene Faktablad Estland. Tempus l Tempus II 1992-1993 1 9 94 1 9 95 Total 1. BUDGET: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) Nationalt vejledende program Regionale fonde Andre Phare kilder 2. PROJEKTER Antal JEP'er, der har modtaget støtte heraf nye Mobilitetsstrømme inden for JEP'er Personale fra Estland Personale til Estland Studerende fra Estland Studerende til Estland Antal institutioner, der deltager i JEP'er Antal JEN'er, der har modtaget støtte Antal Supplerende Foranstaltninger, der har modtaget støtte Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt fra Estland til Estland Prioriteter for Estland: 1. Indførelse af informationsteknologi i den videregående uddannelse EDB-baseret (herunder undervisningsmateriale; anvendelse af internationale uddannelsesnctværk og databuser). 2. Revidering og ajourføring af undervisningsmateriale (herunder revidering af læseplaner og indførelse af kvalitetssikring). 3. Fremme af kurser, der har til formål at styrke universiteternes samarbejde med virksomhefh T,. ? det omgivende samfund. 4. Fremme af samarbejdet mellem estiske videregâ uddannelsesinstitutioner med henblik på at i indvirkningerne uddannelsessystem. 5. Multiplikatorvirkning. 6. Estisk koordinator. hele det på videregående De estiske prioriteter og præferencer afspejler det generelle ønske om at øge undervisningsprocessens og universitetsstrukturernes effektivitet og fleksibilitet. De er rettet mod: • modernisering undervisningsprocesserne og • » for at af universitetsledelsen; behovet undervisningsmetoder; etablering af videregående uddannelsesinstitutioner, den private sektor; strukturer indføre moderne og fleksible for samarbejde mellem industrien og 4,63 2,5 0,03 2,1 17 330 124 98 99 9 156 126 30 1,5 1,5 1,5 1,5 19 13 444 146 183 106 9 0 1 62 57 5 12 4 251 114 105 31 1 12 0 2 66 66 7,63 5,5 0,03 2,1 34 1 0 25 384 386 236 19 0 7 284 284 35 behovet afspejler videregående præferencerne for at optimere udnyttelsen af et lille budget ved at inddrage en række estiske i enkeltprojekter; endvidere blev estiske videregående uddannelsesinstitutioner opfordret til at påtage sig projektkoordinering med det fonnål at oveiføre knowhow om ledelse af internationale samarbejdsprojekter. uddannelsesinstitutioner Emneområder, der er omfattet af alle projekter: Anvendte videnskaber Naturvidenskaber Virksomhedsledelse i\ erhvervsstudier Samfundsvidenskaber Humnnioru Uddannelse Kunst Andet — 29 Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene Faktablad Ungarn Tempus I Teinpus 11 1 9 9 0 - 1 9 93 1994 1995 Total 1. BUDGET: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) Nationalt vejledende program Regionale fonde Andre Phare kilder 2. PROJEKTER 59,9 50,2 9,7 16 16 16 16 Antal JEP'er, der har modtaget støtte 204 heraf nye Mobilitetsstrømme inden for JEP'er Personale fra Ungarn Personale til Ungarn Studerende fra Ungarn Studerende til Ungarn Antal institutioner, der deltager i JEP'er Antal JEN'er, der har modtaget støtte Antal Supplerende Foranstaltninger, der har modtaget støtte Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt fra Ungarn til Ungarn Prioriteter for Ungarn: 1. Europæiske studier. 2. Udvikling af nye læseplaner, der fører til nye akademiske og faglige profiler ved videregående uddannelsesinstitutioner, der er i overensstemmelse med den økonomiske omstrukturering og den pågældende institutions udviklingsstrategi. 3. Omfattende udvikling af hele institutionen eller en stor del af den i overensstemmelse med den pågældende institutions udviklingsstrategi. 4. Ph. D. uddannelse: kursusudvikling og oprettelse af PhD programmer ved universiteterne. 5. Støtte til tværeuropæiske netværk for mobilitet for studerende. 6. Udvikling af universitetsledelsen. 7. Udvikling af universitetets kapacitet til at formidle efter- og videreuddannelse. 8. Væsentligt bidrag til det nuværende Phare projekt. Prioritetsområderne tog sigte på: • modernisering og udvikling af den ungarske videregående uddannelse; overensstemmelse med tidligere resultater opnået under Tempus-ordningen; etablering af europæiske universitetsnetværk; • • 91,9 82,2 9. 7 283 15 001 5 087 3 620 5 266 1 028 S 31 88 1035 650 385 66 41 83 38 2 707 1009 2 815 1073 691 819 188 63 41 22 963 602 177 115 23 28 28 9 479 3 005 1966 3 845 663 73 944 581 363 udvikling og forbedring af institutionernes finansielle forvaltning, udvikling af menneskelige ressourcer, interne kvalitetssikringssystemer biblioteksstyring osv; harmonisering af de ungarske Tempus-mål med målene for Phare og sikring af synergien med andre dele af programmet. E m n e o m r å d e r, der er omfattet af alle projekter: A: Anvendte videnskaber B: Naturvidenskaber C: Virksomhedsledelse & erhvervsstudier D: Samfundsvidenskaber E: Humaniora F: Uddannelse C: Sprog K: Kunst I: Andet — 3fc — Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene 1. B U D G E T: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) Nationalt vejledende program Regionale fonde Andre Phare kilder 2. P R O J E K T ER Antal JEP'er, der har modtaget støtte heraf nye Mobilitetsstrømme inden for JEP'er Personale fra Letland Personale til Letland Studerende fra Letland Studerende til Letland Antal institutioner, der deltager i JEP'er Antal JEN'er, der har modtaget støtte Antal Supplerende Foranstaltninger, modtaget støtte der har Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt fra Letland til Letland Prioriteter for Letland: 1. Omstrukturering og styrkelse af de videregående integrere uddannelsesinstitutioners kapacitet uddannelse og forskning. til at 2. Udvikling af erhvervsfaglige studieplaner, der er relevante for behovene på et moderne arbejdsmarked. Inden for denne prioritet er projekter, der skaber faciliteter for efter- og videreuddannelse, blevet foretrukket. 3. Etablering af faciliteter med moderne teknologier iii ! ved læreruddannelse og ajourføring ved videreg uddannelsesinstitutioner. Inden for dette priorité område er projekter rettet mod lærer- og skoletyper, u endnu ikke har været omfattet af Tempus-projekter f. eks. lærere ved tekniske skoler, blevet foretrukket. • Den første prioritet havde sovjetiske til formål at mindske i det afstanden mellem undervisning og forskning tidligere af system. resultaterne af CME+ projekter finansieret i 1994 har denne prioritet integrering af den eksisterende forskniugskapacitet både med hensyn til i personale undervisningsprocessen. og med tilskyndet faciliteter baggrund hensyn PS til til af • Den anden prioritet afspejler behovet for at støtte for udviklingen videregående bestemmelse uddannelse. Denne omfatter udover bachelor- og kandidatuddannelse ligeledes efter- og videreuddannelse. studieplaner faglige inden Faktablad Letland T e m p us I T e m p us II 1 9 9 2 - 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Total 6,2 3,5 2,7 17 589 219 140 190 40 139 94 45 2 2 19 6 802 260 299 202 41 0 2 75 71 4 2 9 13 5 389 163 152 72 2 18 0 5 75 75 10,2 7,5 2,7 28 1780 642 591 464 83 0 9 289 240 49 lettiske dagsorden Læreruddannelse, der er den tredje prioritet, står højt på den af uddannelsessektoren på grund af den nuværende mangel på et sammenhængende og for uddannelse før og efter ansættelse, der kan imødekomme de ændrede standarder og behov for uddannelse. udvikling fleksibelt system for E m n e o m r å d e r, d er er omfattet af alle projekter: E 21% 14% A: Anvendte videnskaber B: Naturvidenskaber C: Samfundsvidenskaber D: J E P+ områder E: Uddannelse F: Kunst 31 — Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene Faktablad Lithauen T e m p us I Tempus II 1 9 9 2 - 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Total 6,7 4 2,7 16 541 225 132 154 30 147 90 57 2 o 3. 5 3. 5 20 5 660 279 167 197 17 0 4 46 42 4 18 10 602 221 214 162 5 21 0 2 39 39 12,2 9,5 2,7 31 1803 725 513 513 52 0 13 232 171 61 Præferencerne afspejlede samarbejde mellem universiteter og ansøgerne blev tilskyndet til at søge supplerende støtte. ligeledes ønsket om at støtte idet industrien, E m n e o m r å d e r, d er er omfattet af alle projekter: Anvendte videnskaber Naturvidenskaber Virksomhedsledelse & erhvervsstudier Suin fund» videnskaber Andet 1. B U D G E T: Samlet Tempu9 budget (i mio. ecu) Nationalt vejledende program Regionale fonde Andre Phare kilder 2. P R O J E K T ER Antal JEP'er, der har modtaget støtte heraf nye Mobilitetsstrømme inden for JEP'er Personale fra Lithauen Personale til Lithauen Studerende fra Lithauen Studerende til Lithauen Antal institutioner, der deltager i JEP'er Antal JEN'er, der har modtaget støtte Antal Supplerende Foranstaltninger, modtaget støtte der har Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt fra Lithauen til Lithauen Prioriteter for Lithauen: tilskynder Indførelse af og støtte til projekter vedrørende mobilitet til for studerende, særlig projekter, der etablering af langsigtede strukturer for internationalt samarbejde og akademisk anerkendelse. Udvikling af netværk og informationsstrukturer, teknologier inden for videregående uddannelse (f. eks. modernisering af biblioteker og adgang til databaser). læseplaner rettet mod det moderne Udvikling af arbejdsmarkeds der bidrager til udvikling af universiteternes kapacitet til at formidle efter- og videreuddannelse. læseplaner, behov, særlig 2. 3. Projekter med deltagelse af mere end en lithauisk videregående uddannelsesinstitution og projekter med supplerende finansiering blev foretrukket. De lithauiske prioriteter afspejler ønsket om at fremme strukturelle ændringer, der fører til et moderne, fleksibelt og internationalt åbent uddannelsessystem. • • anerkendelse Styrkelse af strukturer til fremme af mobilitet for studerende og akademisk en strukturel nødvendighed for internationalt samarbejde inden for uddannelse. Projekter, informationsteknologi universitetsledelsen, blev foretrukket. af i undervisningsprocessen og i indførelse tager sigte der på er • Den tredje prioritet gik ud på at styrke den videregående uddannelses evne til at imødekomme de ændrede behov på det lithauiske arbejdsmarked. - 3 J L- Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene Faktablad Polen Tempus I Tempus II 1 9 9 0 - 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Total 97,53 86,9 10,63 35 35 30 30 162,53 151,90 10,63 1. BUDGET: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) Nationalt vejledende program Regionale fonde Andre Phare kilder 2. PROJEKTER Antal JEP'er, der har modtaget støtte 248 175 91 156 65 404 heraf nye Mobilitetsstrømme inden for JEP'er Personale fra Polen Personale til Polen Studerende fra Polen Studerende til Polen Antal institutioner, der deltager i JEP'er Antal JEN'er, der han- modtaget støtte Antal Supplerende Foranstaltninger, der har modtaget støtte 76 Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt fra Polen til Polen Prioriteter for Polen: Strukturelle Fælleseuropæiske Projekter 1. Områder inden for økonomisk og teknologisk udvikling: • by- og regionalplanlægning og forvaltning af offer)»! i ;;»; værker. økonomi og forvaltning inden for handel, finanssektoren, landbrugssektoren, transportsektoren, byggesektoren og sundhedssektoren ; ingeniørvidenskab og teknologi; • • miljøvidenskab; • Projekter inden for dette område skulle have ers Mc- ' nedenstående målsætninger: • • udvikling af samarbejdet mellem universiteter; udvikling eller omstrukturering bacheloruddannelser; generel reform af uddannelsen ved et fakultet/institut; udvikling videreuddannelseskurser. modernisering læseplane: efter- eller » • af af ,-. f og 12 578 4 393 2 942 4 616 7 263 2 851 2 122 1910 627 380 16 14 339 307 32 2 190 1 739 451 5 348 2 120 1667 1 338 223 224 12 26 275 275 25 189 9 364 6 731 7 864 1 230 28 116 2 804 2 321 483 Fælleseuropæiske mobilitet Projekter indenfor inden Mobilitetsprojekter studieområder, herunder for alle tværfaglige projekter, der f. eks. omfatter en række institutter på et universitet, nyt meritoverførselssystem. indførelse hvilket fører til af et Emneområder, der er omfattet af alle projekter: E 12% F 1% G 5% H 1% I 5% 2. Områder knyttet til sociale og politiske ændringer: • • • • • social psykologi; samfundsvidenskab og statskundskab, herunder aspekter i forbindelse med offentlig administration og lokale myndigheder; forhandling, voldgift og arbejdsmarkedsundersøgeiser; social sikring og arbejdsløshed; kommunikation og public relations. 3. Områder knyttet til europæisk integration: • • Europæiske studier, herunder europæiske sprog; international, europæisk og komparativ jura; økonomi i forbindelse med den europæiske integration. 4. Specielle Fælleseuropæiske Projekter udarbejdet med henblik på forbedring af universitetsadministrationen. 5. Samarbejde mellem universiteter og industrien. H: Andet I: Sprog Anvendte videnskaber Uddannelse C: Naturvidenskaber D: Virksomhedsledelse & erhvervsstudier E: Samfundsvidenskaber F: Humaniora C: JEP4- områder 33 — Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene 1. BUDGET: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) Nationalt vejledende program Regionale fonde Andre Phare kilder 2. PROJEKTER lemptts I 1993 10,94 8 2,94 Antal JEP'er, der har modtaget støtte 81 Faktablad Tjekkiet5 Teiiipus I! 1 9 94 1 9 95 Total 5,5 5,5 41 15 8,0 33 14 24,44 21,5 2,94 110 heraf nye Mobilitetsstrømnie inden for JEP'er Personale fra Tjekkiet Personale til Tjekkiet Studerende fra Tjekkiet Studerende til Tjekkiet Antal institutioner, der deltager i JEP'er Antal JEN'er, der har modtaget støtte Antal Supplerende Foranstaltninger, der har modtaget støtte Antal Individuelel Mobilitetsstipendier tildelt fra Tjekkiet til Tjekkiet 1861 1624 1 184 4,669 691 428 612 130 240 151 89 553 522 404 145 10 83 54 29 510 381 199 94 57 13 4 59 59 1 754 1331 1215 369 23 15 382 264 118 Prioriteter for Tjekkiet: landbrugsvidenskab i forbindelse med 1. Udvikling af en europæisk dimension inden for den højere uddannelse, der vedrører de praktiske krav implementeringen af europaaftalen inden for: • • • kvalitetskontrol inden for industrien. jura anvendt samfundsvidenskab 2. Forbering af kompatibiliteten med EU læseplaner og eksaminer evaluering og akkreditering universiteteer inden for: • • karaktersystemer og meritoverførsel • getuiem projekter for mobilitet for studerende inden for følgende emneområder: • • anvendt økonomi og virksomhedsadministration ingeniørvidenskab 3. Fremme af samarbejde mellem universiteter og for udvikling af for inden ressourcer, særlig inden den private sektor menneskelige følgende emneområder: • forvaltning af sundhedspleje For 1990-1992 se faktablad Tjekkoslovakiet. — 3<f — Emneområder, der er omfattet af alle projekter Virksomhedsledelse & erhvervsstudier Samfundsvidenskaber Humaniora Uddannelse JEP+ områder Andet Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene Faktablad Slovakiet1 Tempus I Trifipiis 11 1 9 93 1994 1995 Total 6,18 5 1,18 5 5 5 5 46 924 365 226 292 41 136 95 41 33 15 1001 320 236 391 54 2 4 73 64 9 31 14 939 401 277 212 49 45 70 70 16,18 15 1,18 75 2 864 1086 739 895 144 10 10 279 229 50 8. reform af læseplanerne for uddannelse af lærere inden for den primære og den sekundære undervisning Der blev lagt særlig vægt på slovakisk koordinering eller indgåelse af kontrakter om nve JEP'er. Emneområder, der er omfattet af alle projekter: E 8% F 8% C 8% 1. B U D G E T: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) Nationalt vejledende program Regionale fonde Andre Phare kilder 2. P R O J E K T ER Antal JEP'er, der har modtaget støtte heraf nye Mobilitetsstrømme inden for JEP'er Personale fra Slovakiet Personale til Slovakiet Studerende fra Slovakiet Studerende til Slovakiet Antal institutioner, der deltager i JEP'er Antal JEN'er, der har modtaget støtte Antal Supplerende Foranstaltninger, der har modtaget støtte Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt fra Slovakiet til Slovakiet P r i o r i t e t er for S l o v a k i e t: Udvikling af integrerede og tværfaglige studier med vægt på kompatibiliteten med EU universiteter. Regional og strukturel diversificering af formidlingen af videregående uddannelse (herunder åben uddannelse og fjernundervisning) med henblik på at øge mulighederne både geografisk og med hensyn til nye målgrupper. Udvikling af indholdet af kurser med henblik på at imødekomme arbejdsmarkedets ændrede behov. Fremme af teknologioverførsel mellem uni v e n d te virksomheder. Udvikling af en europæisk dimension, der vedrørt praktiske krav i forbindelse med europaaftalen. implementeringen ~ Emneområder 1. Jura (miljølovgivning, skattelovgivning og lovgivning informations- og telekommunikationsteknologi; om nye ejerforhold i en markedsøkonomi); 2. kvalitetskontrol inden for ingeniørvidenskab; 3. 4. miljøforvalUiing og beskyttelse af biodiversitet; 5. præventiv og diagnostisk offendig sundhedspleje; regnskabsføring inden for den private sektor; 6. 7. unde. -visning i moderne sprog med vægt på: • * « diversificering af de sprog, der undervises i; anvendt lingvistik; sprog til særlige formål. For 1990-1992 se faktablad Tjekkoslovakiet. — 35- Anvendte videnskaber Naturvidenskaber Virksomhedsledelse & erhvervsstudier jD: Samfundsvidenskaber jE: Humaniora (F: Uddannelse |G: Sprog Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene Faktablad Rumænien lYmpiis I T e m p us II 1 9 9 1 - 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Total 1. B U D G E T: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) Nationalt vejledende program Regionale fonde Andre Phare kilder 2. P R O J E K T ER 41,75 41 0,75 Antal JEP'er, der har- modtaget støtte 94 heraf nye Mobilitetsstrømme inden for JEP'er Personale fra Rumænien Personale til Rumænien Studerende fra Rumænien Studerende til Rumænien Antal institutioner, der deltager i JEP'er Antal JEN'er, der har modtaget støtte Antal Supplerende Foranstaltninger, der har modtaget støtte Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt fra Rumænien til Rumænien P r i o r i t e t er for R u m æ n i e n: 1. 3. 4. 6. af turisme, finanser, oprettelse af universitetsforvaltningen tværfaglige Udvikling af korte videregående uddannelser på universiteter (colegii) knyttet til den offentlige politik og inden for områder, der fører til økonomisk vækst og beskæftigelse (medicin og samfundsvidenskab, bank- og massemedier, finansvirksomhed, oversættelse og tolkning). af Omstrukturering (administration, forskningscentre, universitetsinfrastruktur osv. ). Forvaltning sundhedspleje med henblik på forbedring af administrationen og forvaltningen af offendige og private hospitaler og andre leverandører af sundhedsydelser og apoteker. Udvikling af kurser vedrørende nuklear sikkerhed og strålebeskyttelse. Udvikling af videregående uddannelse inden for offentlig administration og statskundskab. Udvikling af kurser i forvaltning af natuiTessourcer under særlig hensyntagen til den økonomiske dimension. Udvikling af kandidatuddannelser (matematik, fysik, humaniora (jura, pædagogik og psykologi). Udvikling af projekter, der tager sigte på etablering af netværk for mobilitet for studerende. Et særligt Fælleseuropæisk Projekt om undervisning i elementær økonomi modtog støtte på anmodning fra de rumænske myndigheder. i naturvidenskab og geologi) biologi, kemi, 12 12 51 21- 18 18 59 36 71,75 71 0,75 1 54 2 112 2 470 10 6 70 8 34 661 528 0 9 192 162 30 8 24 6 38 120 190 13 18 160 160 4 166 2 922 3 141 4 41 13 59 1 0 44 902 142 6 0 88 2 444 1 4 37 1 9 75 232 32 692 580 112 Prioriteterne for 1995/6, der alle var omfattet af de projekter, der blev godkendt, afspejler de strukturelle reformer, der er på vej inden for den videregående uddannelse samt de hurtige ændringer, der finder sted i landet generelt. E m n e o m r å d e r, d er er omfattet af alle projekter: G 20% H 7% Andet Sprog JA: Anvendte videnskaber H: B: Naturvidenskaber I: Uddannelse Samfundsvidenskaber Humaniora JEP+ områder iC: Virksomhedsledelse & erhvervsstudier 36 Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene Faktablad Slovenien2 TVmpus I IViiipiis II 1 9 9 2 - 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Total 1. B U D G E T: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) Nationalt vejledende program Regionale fonde Andre Phare kilder 2. P R O J E K T ER Antal JEP'er, der har modtaget støtte heraf nye 6,57 4,8 0,77 1 44 Mobilitetsstrømme inden for J E P ' er 1 1 08 481 268 304 55 217 187 30 Personale fra Slovenien Personale til Slovenien Studerende fra Slovenien Studerende til Slovenien Antal institutioner, der deltager i JEP'er Antal JEN'er, der har modtaget støtte Antal Supplerende Foranstaltninger, der modtaget støtte har Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt fra Slovenien til Slovenien Prioriterer for S l o v e n i e n: Oprettelse af korte videregående uddannelser, der kan indgå enten som en del af en universitetsstruktur eller gennemføres uafhængigt af denne. Universitetseksaminer bør tage Phare-programmets generelle målsætninger og de prioriteter, der ikke blev gennemført i 1994 på grund af budgetbegrænsninger, i betragtning. Udvikling af universiteternes kapacitet til af formidle omskolings- og ajourføringskurser til lærere inden for den sekundære undervisning med særlig vægt pa ir fremmedsprog. Oprettelse af skoler for korte uddannelser og udviklii. læseplaner inden for ingeniørvidenskab og teknologi. i Emneområder • • økonomi og arbejdsmarkedslovgivning, herunder emner i forbindelse med beskæftigelse og social sikring; finansiel styring, særlig regnskabsføring (den private sektors og de offendige myndigheders behov); forvaltning af sundhedsplejen. • Indførelse af korte videregående uddannelser er blevet identificeret af undervisningsministeriet som et resultat af den nye lov om videregående uddannelse (i kraft siden december 1993). Udvikling af færdigheder inden for finansiel forvaltning prioriteret område som et 2. 5 2. 5 2. 6 2. 6 24 5 622 232 203 149 38 1 5 81 72 9 12 7 3 35 123 146 50 16 14 5 2 61 61 11,67 9,9 0,77 1 56 2 065 836 617 503 109 6 12 359 320 39 blev prioriteret i forbindelse med uddannelsesmæssig og institutionel omstrukturering. Emneområder, der er omfattet af alle projekter: F 13% E 6% Anvendte videnskaber Naturvidenskaber Virksomhedsledelse & erhvervsstudier Samfundsvidenskaber Humaniora Uddannelse Andet Sprog Eksklusiv nærmere oplysninger om IMC-projekter, der blev gennemfort, mens Slovenien stadig var en del af Jugoslavien, dvs. for selvstændigheden i 1992. 24 af de omtalte JEP'er var oprindeligt jugoslaviske projekter, der blev fornyet som slovenske projekter samme år. • 3 *- Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene Faktablad Tjekkoslovakiet4 1. BUDGET: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) Nationalt vejledende program Regionale fonde Andre Phare kilder 2. PROJEKTER h'limil- I 1990-1992 34,96 27,70 7,26 Antal JEP'er, der har modtaget støtte 145 heraf nye Mobilitetsstrømme inden for JEP'er Personale fra Tjekkoslovakiet Personale til Tjekkoslovakiet Studerende fra Tjekkoslovakiet Studerende fra Tjekkoslovakiet Antal JEN'er, der har modtaget støtte Antal Supplerende Foranstaltninger, der har modtaget støtte 5 052 1969 1 184 1634 265 53 Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt 1 0 08 fra Tjekkoslovakiet til Tjekkoslovakiet 785 223 Omfatter kun perioden 1990-1992 før Tjekkiets og SlovakieU selvstændighed. - 3* Bilag 3 - Faktablade: Tacis-landene Faktablad Armenien 1. BUDGET: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) National tildeling 2. PROJEKTER Antal præ-JEP, der har modtaget støtte Antal armenske institutioner, der deltager i JEP Emneområder, der er omfattet af alle projekter: A: Samfundsvidenskaber B: Ht'maniora C: Moderne Sprog D: Virksomhedsledelse E: Universitetsledelse 1 9 95 Total 0,247 0 0,247 5 3 E 20% Faktablad Aserbajdsjan 1. BUDGET: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) National tildeling 2. PROJEKTER Antal præ-JEP, der har modtaget støtte Antal aserbajdsjanske institutioner, der deltager i 1 9 95 Total 0,143 0 0,143 4 3 Emneområder, der er omfattet af alle projekter: A: Samfundsvidenskaber B: Humaniora C: Anvendte videnskaber & teknologi D: Virksomhedsledelse 20% D 25% B 25% 39 Bilag 3 - Faktablade: Tacis-landene Faktablad Georgien 1. BUDGET: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) National tildeling PROJEKTER 2. Antal præ-JEP, der har modtaget støtte Antal georgiske institutioner, der deltager i JEP Emneområder, der er omfattet af alle projekter: A: Ingeniørvidenskab B: Læreruddannelse C: Medicinske videnskaber D: Økonomi E: Universitetsledelse 1 9 95 Total 0,242 0 0,242 5 3 E 12% Faktablad Hviderusland 1. BUDGET: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 0,380 2,1 1,497 3,977 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Total 1. 5 5 6 2 18 6 13 National tildeling 2. PROJEKTER Antal præ-JEP, der har modtaget støtte Antal JEP, der har modtaget støtte heraf nye Antal hviderussiske institutioner, der deltager i JEP Emneområder, der er omfattet af alle projekter: A: Samfundsvidenskaber B: Økonomi C: Humaniora D: Moderne Sprog E: Universitetsledelse — 40 — Bilag 3 - Faktablade: Tacis-landene Faktablad Kasakhstan 1 9 94 1 9 95 Total 1. BUDGET: Samlet Ternpus budget (i mio. ecu) 0,370 National tildeling 2. PROJEKTER Antal præ-JEP, der har modtaget støtte Antal JEP, der har modtaget støtte heraf nye Antal kasakhiske institutioner, der deltager i JEP 1,999 9 2,369 15 3 11 Emneområder, der er omfattet af alle projekter: A: Økonomi B: Anvendte videnskaber C: Læreruddannelse D: Virksomhedsledelse E: Moderne Sprog F: Universitetsledelse A •)OCf Faktablad Kirgisistan 1 9 94 1 9 95 Total 1. BUDGET: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 0,09 National tildeling 2. PROJEKTER Antal præ-JEP, der har modtaget støtte Antal JEP, der har modtaget støtte heraf nye Antal kirgisiske institutioner, der deltager i JEP 0,754 0,5 0,844 2 1 1 Emneområder, der er omfattet af alle projekter: Anvendte videnskaber Økonomi Universitetsledelse — 41 Bilag 3 - Faktablade: Tacis-landene Faktablad Moldova 1. BUDGET: 1 9 94 1 9 95 Total Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 0,23 1,128 1,358 National tildeling 2. PROJEKTER Antal præ-JEP, der har modtaget støtte Antal JEP, der har modtaget støtte heraf nye Antal moldøviske institutioner, der deltager i JEP 1 4 2 Emneområder, der er omfattet af alle projekter: A: Økonomi B: Samfundsvidenskaber C: Moderne Sprog D: Universitetsledelse Faktablad Mongoliet 1. BUDGET: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) National tildeling 2. PROJEKTER Antal præ-JEP, der har modtaget støtte Antal mongolske institutioner, der deltager i JEP Emneområder, der er omfattet af alle projekter: A: Anvendte videnskaber B: Humaniora C: Universitetsledelse D: Samfundsvidenskaber E: Læreruddannelse 1 9 95 Total 0,221 0 0,221 5 4 E 20% 42 Bilag 3 - Faktablade: Tacis-landene Faktablad Den Russsiske Føderation 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Total 1. BUDGET: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 2,54 15,37 National tildeling PROJEKTER 2. Antal præ-JEP, der har modtaget støtte Antal JEP, der har modtaget støtte heraf nye Antal russiske institutioner, der deltager i JEP Emneområder, der er omfattet af alle projekter: A: Økonomi B: Humaniora C: Samfundsvidenskaber D: Moderne Sprog E: Universitetsledelse 18 18 D 29,462 132 34 81 11,552 9 V 37 34 16 E 23% Faktablad Ukraine 1 9 93 1 9 94 1 9 95 Total 1. BUDGET: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 0,5 3,32 National tildeling 2. PROJEKTER Antal præ-JEP, der har modtaget støtte Antal JEP, der har modtaget støtte heraf nye Antal ukrainske institutioner, der deltager i JEP 3,83 3 10 9 7,65 32 9 21 Emneområder, der er omfattet af alle projekter: A: Universitetsledelse B: Økonomi C: Humaniora D: Samfundsvidenskaber E: Moderne Sprog 43 Bilag 3 - Faktablade: Tacis-landene Faktablad Usbekistan 1. BUDGET: Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 0,25 1,185 1,435 1 9 94 1 9 95 Total National tildeling PROJEKTER 2. Antal præ-JEP, der har modtaget støtte Antal JEP» der har modtaget støtte heraf nye Antal usbekiske institutioner, der deltager i JEP 1 4 2 2 10 2 Emneområder, der er omiattet af alle projekter: A: Økonomi B: Humaniora C: Anvendte videnskaber D: Samfundvidenskaber E: Moderne Sprog F: Universitetsledelse D 17<3 44 ISSN 0254-1459 KOM(96) 531 endelig udg. DOKUMENTER DA 16 11 Katalognummer : CB-CO-96-537-DA-C ISBN 92-78-10606-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg AS-


eurovoc_concepts:
Andorra
EU law
agreement (EU)
protocol to an agreement
veterinary legislation

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 30. 10. 1996 KOM(96) 537 endelig udg. 96/0262 (ACC) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse af en tillægsprotokol om veterinære spørgsmål til aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Fyrstendømmet Andorra (forelagt af Kommissionen) m 1. 2. 3. BEGRUNDELSE Rådet har bemyndiget Kommissionen indlede forhandlinger med Fyrstendømmet Andorra med henblik på indgåelse af en tillægsprotokol om veterinære spørgsmål til den aftale mellem EØF og Andorra, der undertegnedes i Luxembourg den 28. juni 1990. til at El udkast til protokol udarbejdet på grundlag af Rådets forhandlingsdirektiver paraferedes den 18. juni 1996. Protokollen om veterinære spørgsmål vil give mulighed for, at den traditionelle samhandel med levende dyr og animalske produkter mellem Andorra og Det Europæiske af fællesskabsbestemmelserne på det veterinære område. Fællesskab iagttagelse foregå under kan X KORSLAG TIL RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse af en tillægsprotokol om veterinære spørgsmål til aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Fyrstendømmet Andorra RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 113, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og ud fra følgende betragtning: Tillægsprotokollen om veterinære spørgsmål til aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Fyrstendømmet Andorra, undertegnet den. , bør godkendes - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Tillægsprotokollen om veterinære spørgsmål til aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Fyrstendømmet Andorra godkendes på Fællesskabets vegne. Teksten til protokollen er knyttet til denne afgørelse. Artikel 2 Formanden for Rådet foranstalter den notifikation, der er omhandlet i artikel 4 i protokollen. 3 Artikel 3 Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den får virkning fra den første dag i den måned, der følger efter offentliggørelsen. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand V TILLÆGSPROTOKOL TIL Al I ALEN I I ORM AF BREVVEKSLING MELLEM DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB OG FYRSTENDØMMET ANDORRA OM VETERINÆRE SPØRGSMÅL FYRSTENDØMMET ANDORRA OG DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB, i form af brevveksling mellem Det Europæiske SOM HENVISER til aftalen Økonomiske Fællesskab og Fyrstendømmet Andorra, undertegnet i Luxembourg den 28. juni 1990, SOM ØNSKER, at opretholde den traditionelle samhandel med levende dyr og animalske produkter mellem Andorra og Det Europæiske Fællesskab, SOM FINDER, at det i den forbindelse er hensigtsmæssigt at fastsætte, al denne samhandel skal finde sted under iagttagelse af fællesskabsbestemmelserne på det veterinære område, SOM FINDER, at det i den forbindelse er hensigtsmæssigt at komplettere aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Fyrstendømmet Andorra, ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE BESTEMMELSER: 6~ ARTIKEL I Fyrstendømmet Andorra forpligter sig til at anvende fællesskabslovgivningen om veterinære anliggender, bl. a. på følgende områder: I- Foranstaltninger til bekæmpelse af/underretning om sygdomme II- Dyresundhed: udveksling og afsætning (undtagen tredjelande) III- Foranstaltninger til beskyttelse af dyresundhed for animalske produkter (undtagen tredjelande) IV. Foranstaltninger til beskyttelse af folkesundheden: bestemmelser om afsætning (undtagen tredjelande) V. Hormoner, reststoffer, BST, zoonoser, animalske affaldsprodukter, foderlægemidler VI. Import fra tredjelande VH. Kontrol, dyreidentifikation, gensidig bistand VIII. Zooteknik (inkl. bestemmelser over for tredjelande) IX. Dyrebeskyttelse X. Institutionelle spørgsmål (navnlig hvad angår bestemmelser om løbende gennemførelse af de veterinære bestemmelser i Andorras lovgivning). ARTIKEL 2 Listen over de fællesskabsbestemmelser på det veterinære område, som skal anvendes af Andorra, udarbejdes af den blandede komité, der er nedsat i henhold til artikel 17 i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Fyrstendømmet Andorra. Der nedsættes en undergruppe vedrørende veterinære spørgsmål inden for rammerne af den blandede komité. Den skal bl. a. regelmæssigt undersøge udviklingen i den fællesskabslovgivning, der gælder for Andorra. Undergruppen udarbejder om fornødent henstillinger til den blandede komité med henblik på vedtagelsen og ajourføringen af disse bestemmelser. ARTIKEL 3 Denne protokol udgør en integrerende del af aftalen. 6 ARTIKEL 4 Denne protokol godkendes af de kontraherende parter i overensstemmelse med deres respektive procedurer. Den træder i kraft på den første dag i den anden måned efter, at de kontraherende parter har givet hinanden notifikation om afslutningen af disse procedurer. ARTIKEL 5 Denne protokol udfærdiges i to eksemplarer på tysk, engelsk, dansk, spansk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, svensk og catalansk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. ¥ ISSN 0254-1459 KOM(96) 537 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 11 Katalognummer : CB-C0-96-545-DA-C ISBN 92-78-10694-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg g


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2078/96 DE LA COMMISSION du 30 octobre 1996 concernant la délivrance de certificats à l'exportation de produits transformés à base de fruits et légumes

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
fruit product
fruit vegetable
quantitative restriction
vegetable product