text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 18. 10. 1996 COM(96) 505 def. Proposta di REGOLAMENTO (CE) DEL CONSIGLIO che fissa, per la campagna 1996/97, le percentuali di cui all'articolo 3, paragrafo 1 bis del regolamento (CEE) n. 426/86 per quanto riguarda l'aiuto accordato ai prodotti trasformati a base di pomodori (presentata dalla Commissione) RELAZIONE Trattandosi di un settore di esclusiva competenza della Communità, la misura in esame deve essere adottata a livello communitario. La sua intensità e proporzionalità sono illustrate qui di seguito. Il regolamento (CEE) n. 426/86 dispone, all'articolo 3, paragrafo 1 bis, la concessione di un premio, paTi al 2% dell'aiuto, per i quantitativi di prodotti finiti a base di pomodori ottenuti dai pomodori freschi forniti in applicazione dei contratti conclusi con le associazioni dei produttori. Il premio viene corrisposto unicamente nel caso in cui i trasformatori o le loro associazioni: abbiano preso a carico la totalità dei pomodori freschi oggetto di tali contratti, provino che i pomodori trasformati in esecuzione dei suddetti percentuale considerevole del quantitativo complessivo dei pomodori trasformati. rappresentano contratti una La presente proposta è intesa a fissare la suddetta percentuale, per la campagna 1996/97, allo stesso livello della campagna precedente, tenuto conto del ruolo svolto attualmente dalle associazioni di produttori nella Comunità. E' opportuno ricordare che l'obiettivo della misura è di promuovere una concentrazione dell'offerta per i pomodori freschi, che consenta di raggiungere un migliore equilibrio tra i quantitativi da produrre e gli sbocchi possibili, in particolare per i pomodori destinati alla trasformazione. Proposta di REGOLAMENTO (CE) N. DEL CONSIGLIO che fìssa, per la campagna 1996/97, le percentuali di cui all'articolo 3, paragrafo 1 bis del regolamento (CEE) n. 426/86 per quanto riguarda l'aiuto accordato ai prodotti trasformati a base di pomodori IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 426/86 del Consiglio, del 24 febbraio "1986, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei prodotti trasformata a base di ortofrutticoli1, modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2314/952, in particolare l'articolo 3,. % paragrafo 3, vista la proposta della Commissione, considerando che, per incoraggiare la conclusione di contratti tra le associazioni di produttori di pomodori, da un lato, e le associazioni di trasformatori o i singoli trasformatori, dall'altro, il regolamento (CEE) n. 426/86 ha previsto la concessione, in questo caso e a determinate condizioni, di un premio supplementare; considerando che, per la campagna 1996/97, occorre fissare la "considerevole percentuale" del quantitativo complessivo di pomodori trasformati che forma oggetto dei contratti conclusi con i produttori; considerando che, data l'importanza delle associazioni di produttori di pomodori negli Stati membri in cui viene praticata tale coltura, è opportuno mantenere allo stesso livello della campagna 1995/96 la percentuale dei quantitativi di pomodori che formano oggetto di contratti con le associazioni di produttori, rispetto al quantitativo totale trasformato, 1 2 G U n. L 49 del 27. 2. 1986, pag. 1 GU n. L 233 del 30. 9. 1995, pag. 69 3 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per la campagna 1996/97, la percentuale prevista all'articolo 3, paragrafo 1 bis del regolamento (CEE) n. 426/86 è fissata all'80%. Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a 1 Per il Consiglio 4- SCHEDA FINANZIARIA LINEA DI BILANCIO: 1511 STANZIAMENTI: 379 Mio ECU (PB) 2. DEFINIZIONE DEL PROVVEDIMENTO: Proposta di regolamento del Consiglio che fissa, per la campagna 1996/97, le percentuali di cui all'articolo 3, paragrafo 1 bis del regolamento (CEE) n. 426/86 per quanto riguarda la concessione dell'aiuto per i prodotti trasformati a base di pomodori. BASE GIURIDICA: Regolamento (CEE) n. 426/86 OBIETTIVO DEL PROVVEDIMENTO: Incoraggiare la conclusione di contratti tra le associazioni di produttori e i trasformatori. INCIDENZE FINANZIARIE: SPESE A CARICO - DEL BILANCIO DELLE CE (RESTITUZIONI/INTERVENTI) - DEI BILANCI NAZIONALI PERIODO DI 12 MESI (mio ECU) ESERCIZIO IN CORSO (96) (mio ECU) ESERCIZIO SUCCESSIVO (97) fc. (mio ECU) 1998 Mio ECU 1999 Mio ECU 2000 Mio ECU 2001 Mio ECU PREVISIONI DI SPESA METODO DI CALCOLO: Le spese per la trasformazione dei pomodori si valutano a 361 Mio ECU per la campagna 1996/97. Dato che la maggiorazione dell'aiuto è del 2% del suo importo, il costo della misura è pari a: 361 Mio ECU x 2% x 80% x 1,034 (DT) = 5,97 Mio ECU. FINANZIAMENTO POSSIBILE A MEZZO STANZIAMENTI ISCRITTI NEL CAPITOLO CORRISPONDENTE DEL BILANCIO IN CORSO DI ESECUZIONE FINANZIAMENTO POSSIBILE PER STORNO DI FONDI DA CAPITOLO A CAPITOLO DEL BILANCIO IN CORSO DI ESECUZIONE NECESSITA DI UN BILANCIO SUPPLEMENTARE STANZIAMENTI DA ISCRIVERE NEI BILANCI SUCCESSIVI SI/ SI/ /NO SI/ 5. 0. 5. 1. 5. 0. 1 5. 1. 1 5. 2. 6. 0. 6 1 6. 2. 6. 3. OSSERVAZIONI: Nel PB 1997 è iscritto uno stanziamento corrisponsente a tale importo. s ISSN 0254-1505 COM(96) 505 def. DOCUMENTI IT 03 N. di catalogo : CB-CO-96-507-IT-C ISBN 92-78-09983-X Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2859/96 del Martin SCHULZ a la Comisión. Resolución del PE sobre el tráfico ilícito de material nuclear

eurovoc_concepts:
EAEC
EP resolution
Germany
illicit trade
nuclear fuel
nuclear safety
plutonium
radioactive materials
report

formats: html print


title: Accordo relativo alla conclusione dei negoziati tra la Comunità europea e la Repubblica di Argentina a norma dell'articolo XXIV, paragrafo 6 del GATT

eurovoc_concepts:
Argentina
GATT
agricultural product
fruit
groundnut oil
import (EU)
tariff negotiations
tariff quota
tariff reduction
trade agreement (EU)


title: Règlement (CE) nº 1998/96 de la Commission du 18 octobre 1996 modifiant le règlement (CE) nº 1558/96 établissant certaines mesures transitoires en ce qui concerne les prix d'entrée à l'importation de certains fruits et légumes originaires des pays associés de l'Europe centrale

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
agri-foodstuffs
alcoholic beverage
fruit
import price
originating product

formats: html pdfa1b print


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2001/96 DER KOMMISSION vom 18. Oktober 1996 zur Festsetzung des Betrages, um den der bei der Einfuhr von Reis aus der Arabischen Republik Ägypten in die Gemeinschaft anzuwendende Zoll zu vermindern ist

eurovoc_concepts:
CCT duties
Egypt
import
import levy
originating product
rice


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2002/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 18ης Οκτωβρίου 1996 για έναρξη παρεμβάσεως σύμφωνα με το άρθρο 6 παράγραφος 4 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 805/68 του Συμβουλίου

eurovoc_concepts:
Northern Ireland
United Kingdom
beef
intervention buying
market intervention
product quality


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2001/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 18ης Οκτωβρίου 1996 για καθορισμό του ποσού το οποίο πρέπει να μειωθεί ο δασμός κατά την εισαγωγή που εφαρμόζεται στην όρυζα που εισάγεται από την Αραβική Δημοκρατία της Αιγύπτου


title: 96/628/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 18ης Οκτωβρίου 1996 για τροποποίηση της απόφασης 96/483/ΕΚ περί καταρτίσεως του καταλόγου τρίτων χωρών στις οποίες επιτρέπεται να χρησιμοποιούν τα υποδείγματα των ζωοϋγειονομικών πιστοποιητικών για εισαγωγές ζωντανών πουλερικών και αυγών προς εκκόλαψη, εκτός των στρουθιονιδών και των αυγών τους, όπως προβλέπεται στην απόφαση 96/482/ΕΚ (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
egg
health certificate
health legislation
import
poultry
third country


title: Vienošanās par VVTT XXIV:6. panta sarunu pabeigšanu starp Eiropas Kopienu un Argentīnas Republiku

formats: html pdf print

text: 4 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/25. sēj. 21996A1024(01) 24. 10. 1996. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 271/32 VIENOŠANĀS PAR VVTT XXIV:6. PANTA SARUNU PABEIGŠANU STARP EIROPAS KOPIENU UN ARGENTĪNAS REPUBLIKU I PIELIKUMS EIROPAS KOPIENA UN ARGENTĪNAS REPUBLIKA, vēloties pabeigt sarunas saskaņā ar VVTT XXVI:6. pantu pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 1995. gada 1. janvārī, pamatojoties uz pamatotu un abpusēji pieņemamu kompromisu, un vēloties turpmāk stiprināt ciešas partnerattiecības starp Eiropas Kopienu un Argentīnas Republiku komerciālos un ekonomikas jautājumos, IR VIENOJUŠĀS PAR ŠĀDIEM NOTEIKUMIEM: A. Eiropas Kopiena attiecībā uz EK-15 muitas teritoriju iekļauj savā jaunajā sarakstā CXL koncesijas, kas bija iekļautas iepriekšējā sarakstā LXXX, kas grozīts ar Eiropas Kopienas sarakstu, kas pievienots 1994. gada Vispārējās vienošanās Marakešas protokola pielikumā (datēts ar 1994. gada 15. aprīli), un tā papildinājumus, kā izklāstīts dokumentā G/SP/2 (datēts ar 1994. gada 3. augustu). B. Lai pabeigtu pašreizējās sarunas saskaņā ar VVTT XXVI:6. pantu par lauksaimniecību, ir panākta vienošanās par šādiem jautājumiem, kas stājas spēkā no 1996. gada 1. janvāra: — 0808 10 93 Svaigi āboli (1. janvāris līdz 31. marts): — divi papildus pārejas periodi (10 %, 12 %) pirms tiek piemērots pilns tarifa ekvivalents laikā no 15. februāra līdz 31. martam; — 0808 10 99 Svaigi āboli (1. aprīlis līdz 31. jūlijs): — galīgās tarifa likmes samazinājums no 3 % līdz 0 %, — viens papildus pārejas periods (14 %) pirms tiek piemērots pilns tarifa ekvivalents laikā no 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, — trīs papildus pārejas periodi (10 %, 12 %, 14 %) pirms tiek piemērots pilns tarifa ekvivalents laikā no 1. līdz 15. jūlijam; — 0808 20 31 Svaigi bumbieri (1. janvāris līdz 31. marts): — galīgās tarifu likmes samazinājums no 8 līdz 5 % attiecībā uz bumbieriem, ņemot vērā iekļuves cenu laika periodam no 1. februāra līdz 31. martam; — 0808 20 33 Svaigi bumbieri (no 1. līdz 30. aprīlim un no 1. līdz 15. jūlijam): — galīgās tarifa likmes samazinājums no 2,5 % līdz 0 %, — viens papildus pārejas periods (14 %) pirms tiek piemērots pilns tarifa ekvivalents laikā no 1. līdz 30. aprīlim, — trīs papildus pārejas periodi (10 %, 12 %, 14 %) pirms tiek piemērots pilns tarifa ekvivalents laikā no 1. līdz 15. jūlijam; — 0805 30 10 Citroni: — četri papildus pārejas periodi (10 %, 12 %, 14 %, 16 %) pirms tiek piemērots pilns tarifa ekvivalents laikā no 1. līdz 31. jūlijam, — trīs papildus pārejas periodi (10 %, 12 %, 14 %) pirms tiek piemērots pilns tarifa ekvivalents laikā no 1. līdz 15. augustam; 11/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 5 — Vīnogu sula un vīnogu misa. Tarifu kvota 14 000 tonnu (erga omnes) apmērā. Skatīt I pielikumu. Tarifu kvota stājas spēkā no 1996. gada 1. Septembra (1). — 1508 10 10 Zemesriekstu eļļa, neapstrādāta: — galīgās tarifa likmes samazinājums no 3,2 % līdz nullei. Argentīnas Republika pieņem Eiropas Kopienas pieejas pamatprincipus VVTT saistību piemērošanā attiecībā uz EK-12 un Austrijas, Zviedrijas un Somijas muitas zonām, ņemot vērā neseno Kopienas paplašināšanos: — piesaistīt eksporta saistības, — piesaistīt tarifu kvotas, — apkopot iekšējās piegādes saistības. Apstiprināšanai paliek īstenošanas atbilstošais tiesiskais regulējums. C. Nobeiguma noteikumi: Šī vienošanās stājas spēkā tās parakstīšanas dienā. Par šajā vienošanās ietvertajiem jautājumiem notiek apspriešanās jebkurā laikā pēc jebkuras puses pieprasījuma. Parakstīts …(datums) … tūkstoš deviņi simti deviņdesmit sestā gadā. Eiropas Savienības Padomes vārdā Argentīnas Republikas valdības vārdā (1) Saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem, ievešana iekšējai apstrādei netiek skaitīta pret TRQ. Ņemot vērā to, ka agrāk produktu imports, uz kuriem attiecās TRQ, dažreiz pārsniedza 14 000 tonnu, Eiropas Kopiena ir gatava autonomi atvērt papildus importa iespējas, ja tās parādās, pēc atbilstošo datu izvērtēšanas (iekšējā pieprasījuma un piedāvājuma situācijas, tai skaitā tirgus novērtējuma no uzņēmēju puses), jo iekšējā tirgus situācija Eiropas kopienā rada nepieciešamību papildus ievest vīnogu sulu un vīnogu misu, ko izmanto vīnogu sulas un/vai produktu, kas nav saistīti ar vīnu, ražošanu. 6 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/25. sēj. Tarifu kvotas vīnogu sulai un vīnogu misai Produkta apraksts Kods Sākotnējais kvotas lielums un tarifu likme saskaņā ar kvotu Galīgais kvotas lielums un tarifu likme saskaņā ar kvotu. Citi noteikumi un nosacījumi Vīnogu sula (tostarp vīnogu misa): 14 000 t 14 000 t Ievestie produkti tiks izmantoti, lai ražotu vīnogu sulas un/vai produk- tus, kas neattiecas uz vīna jomu (piemēram, etiķa, bezalkoholisko dzērienu, džemu un mērču) Tiesības pretendēt uz šo kvotu ir atkarīgas no nosacījumiem, kas izklāstīti attiecīgos Kopienas notei- kumos. Sākotnējās tarifu likmes, ievērojot ar kvotas, Urugvajas raunda apņemšanos attiecībā uz ārpus kvotas likmēm samazina saskaņā — Kuru blīvums pārsniedz 1,33 g/cm3 pie 20 °C: — — Kuras vērtība nepārsniedz ECU 22 2009 60 11 par 100 kg tīrā svara 46,7 % + EUR 24,07/100 kg tīrsvara — — Citas 2009 60 19 46,7 % — Kuru blīvums nepārsniedz 1,33 g/cm3 pie 20 °C: — — Kuras vērtība nepārsniedz ECU 18 par 100 kg tīrā svara — — — Koncentrēta 2009 60 51 26,1 % — — Kuras vērtība nepārsniedz ECU 18 par 100 kg tīrā svara: — — — Citas 2009 60 90 26,1 %


title: Reglamento (CE) nº 1998/96 de la Comisión de 18 de octubre de 1996 por el que se modifica el Reglamento (CE) nº 1558/96 por el que se establecen medidas transitorias relativas a los precios de entrada aplicables a la importación de determinadas frutas y hortalizas originarias de los países asociados de Europa Central


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2008/96, annettu 18 päivänä lokakuuta 1996, oliiviöljyn enimmäisvientitukien vahvistamisesta asetuksella (EY) N:o 2544/95 avatun pysyvän tarjouskilpailun osana toteutettua 21. osittaista tarjouskilpailua varten

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil


title: Komission tiedonanto : Yleishyödylliset palvelut Euroopassa.

eurovoc_concepts:
EU Member State
broadcasting
electricity supply
postal service
public service
public transport
television


title: VERORDENING (EG) Nr. 2008/96 VAN DE COMMISSIE van 18 oktober 1996 tot vaststelling van de maximumrestituties voor de uitvoer van olijfolie voor de 21e deelinschrijving in het kader van de bij Verordening (EG) nr. 2544/95 geopende permanente openbare inschrijving


title: REGLAMENTO (CE) N° 2004/96 DE LA COMISIÓN de 18 de octubre de 1996 por el que se determina en qué medida podrá darse curso a las solicitudes de certificados de exportación, presentados en el mes de octubre de 1996, para los productos del sector de la carne de bovino que se beneficien de un trato especial para su importación en un país tercero

eurovoc_concepts:
beef
export licence
import
quantitative restriction
third country


Für Beschäftigung in Europa : Ein Vertrauenspakt.


title: MEDEDELING VAN DE COMMISSIE AAN DE RAAD BETREFFENDE DE PRIORITEITEN VAN DE EUROPESE UNIE MET HET OOG OP DE WERELDVOEDSEL TOP, GEORGANISEERD DOOR DE ORGANISATIE VAN DE VERENIGDE NATIES VOOR VOEDSEL EN LANDBOUW - Rome, november 1996

eurovoc_concepts:
FAO
development aid
food aid
international cooperation
security of supply

text: COMMISSE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 18. 10. 1996 COM(96) 509 dcf. MEDEDELING VAN DE COMMISSIE AAN DE RAAD BETREFFENDE DE PRIORITEITEN VAN DE EUROPESE UNIE MET HET OOG OP DE WERELDVOEDSELTOP, GEORGANISEERD DOOR DE ORGANISATIE VAN DE VERENIGDE NATIES VOOR VOEDSEL EN LANDBOUW Rome, november 1996 Mededeling van de Commissie DE PRIORITEITEN VAN DE EUROPESE UNIE MET HET OOG OP DE WERELDVOEDSELTOP GEORGANISEERD DOOR DE ORGANISATIE VAN DE VERENIGDE NATIES VOOR VOEDSEL EN LANDBOUW Rome, november 1996 De Europese Unie heeft drie redenen om actief deel te nemen aan de Wereldvoedseltop, waarop de staatshoofden en regeringsleiders op initiatief van de FAO van 13 tot 17 november in Rome zullen bijeenkomen rond het thema veiligheid van de voedselvoorziening : in de eerste plaats het belang van de veiligheid van de voedselvoorziening voor de mensheid vandaag en morgen; in de tweede plaats de rol van de EU op wereldvlak enerzijds als belangrijk producent, netto importeur en exporteur van landbouwprodukten en anderzijds als voornaamste verstrekker van voedselhulp; en tenslotte vanwege het feit dat het lidmaatschap van de FAO aan de Europese Gemeenschap is toegekend. Opdat de EU in staat zou zijn al haar invloed te doen gelden, enerzijds bij de oriëntering van de politieke Verklaring, die zal worden ondertekend door de staatshoofden en regeringsleiders en namens de Gemeenschap door de voorzitter van de Raad van de Unie en de voorzitter van de Commissie en anderzijds bij de operationele aanbevelingen waarop het Actieplan betrekking zal hebben, dient zij duidelijke en naar prioriteiten ingedeelde doelstellingen vast te leggen. Met het oog daarop moeten de termen worden afgebakend waarbinnen vandaag en in de toekomst het probleem van de veiligheid van de voedselvoorziening in de wereld wordt gesteld, ten einde een afwijking naar ongewenste oriënteringen te voorkomen en onze doelstellingen duidelijk te formuleren, de integratie van onze ideeën in de ontwerp-onderhandelingsteksten te vergemakkelijken en ze op ruime schaal te verspreiden onder onze partners, ontwikkelingslanden of industrielanden, in de Europese NGO's en de NGO's van het Zuiden, en tenslotte via de media. 1. De uitdaging : alle mensen goed voeden door hen een effectieve, duurzame en billijke toegang tot voedsel te verschaffen Vandaag nog leven ongeveer 800 miljoen mensen, dit wil zeggen bijna een persoon op zeven, in een toestand van hetzij honger, hetzij ernstige ondervoeding, terwijl de wereld voldoende voedsel produceert om zijn zes miljard inwoners te voeden. In de toekomst zullen, gezien de voortdurende bevolkingsaanwas en de beperktheid van de natuurlijke hulpbronnen, aanzienlijke inspanningen moeten worden geleverd om de duurzaamheid op lange termijn van de menselijke voeding te garanderen door de combinatie van passende ontwikkelingsmaatregelen, wetenschappelijk onderzoek en technologische innovatie; het voornaamste probleem blijft evenwel de toegang tot het beschikbare voedsel, tenzij de landen waar ondervoeding en slechte voeding heerst de nodige maatregelen nemen om met de hulp van de internationale samenwerking de situatie te verbeteren. De binnenlandse en internationale markten spelen een centrale rol bij de voedselvoorziening. De burgerlijke organisaties in de samenleving vervullen een onmisbare taak. Drie belangrijke problemen vormen een hinderpaal voor de daadwerkelijke en gelijke toegang tot voedsel : a) de armoede, vooral wanneer zij het resultaat is van een al te grote ongelijkheid bij de toegang tot de grond, het krediet en het onderwijs, met name voor vrouwen, en van een tekort aan <2-3 produktieve arbeidsplaatsen en wanneer zij de mensen verhindert ofwel zelf het nodige voedsel te produceren ofwel zich het beschikbare voedsel aan te schaffen; b) geweld - burgeroorlogen, sociale onlusten, etnische of religieuze confrontaties, regionale conflicten - brengt de produktie van voedsel en het vervoer ervan naar de consumptiezones in gevaar; c) de schade aan het milieu door ongeschikte produktietechnieken die verband houden hetzij met een gebrek aan wetenschappelijke of technologische kennis, hetzij met het ontbreken van de nodige gereedschappen en uitrustingen, hetzij met vergissingen in het landbouwbeleid, bedreigt op lange termijn de duurzaamheid, vooral in de meest kwetsbare gebieden waar de armoede vaak is geconcentreerd. De antwoorden op deze problemen zijn vaak op verschillende niveaus gesitueerd : 1 ) In de eerste plaats is het de taak van de landen waar de voedselvoorziening onzeker is om de maatregelen te nemen om het kwaad bij de wortel uit te roeien : door ernaar te streven de nodige basisvoorwaarden te creëren (vrede, respect voor de mensenrechten, democratie - met inbegrip van de gelijkheid tusen mannen en vrouwen - alsmede een goed beheer van de overheidszaken); • vervolgens door duurzame ontwikkelingsstrategieën te voeren die op de mens zijn toegespitst en bij voorrang de uitroeiing van de armoede beogen; deze strategieën berusten op een solide macro-economisch beleid dat sparen en investeringen aanmoedigt, op een sociaal en structureel beleid dat zowel een algemeen karakter heeft - kredietinstellingen, gezondheidszorg, onderwijs, infrastructuur - als een sectorieel karakter - landhervorming, gebruik van marktmechanismen en -signalen om de produktie en de vervoer- en opslaginfrastructuur te oriënteren, opleiding van basisproducenten van levensmiddelen, onderzoek en verspreiding van kennis met name ten einde de ecosystemen te beschermen; tenslotte door het creëren van correct bezoldigde arbeidsplaatsen aan te moedigen in de verwerkende sector en de dienstensector ten einde de gezinnen in staat te stellen zich op de plaatselijke markten het nodige voedsel aan te schaffen. • 2) De industrielanden hebben een rol te spelen door tegelijk op evenwichtige wijze hun eigen produktie aan te passen aan de eisen van het milieu, ongeacht of het gaat om de bescherming van de natuurlijke hulpbronnen of van het landschap, aan de eisen van de internationale concurrentie die is gebaseerd op de natuurlijke comparatieve voordelen en aan de eisen van de zekerheid van hun eigen voedselvoorziening. Hun streven naar technologische reserarch en in het bijzonder naar wetenschappelijke samenwerking met de ontwikkelingslanden is van groot belang om de grenzen van de duurzame wereldvoedselproduktie te verleggen. Het moet dus worden aangemoedigd en voortgezet. Tenslotte is het hun taak een directe bijdrage te leveren tot de veiligheid van de voedselvoorziening van de armste landen, enerzijds via de openstelling van de markten, met in de in de vorm van directe inbegrip van kapitaalbewegingen ontwikkelingslanden en anderzijds via de internationale samenwerking. innovatie en investeringen 3) De internationale en regionale samenwerking moet afgezien van de tenuitvoerlegging van de resultaten van de Uruguay Ronde in alle sectoren, de landbouwmarkten inbegrepen, en van de maatregelen die door GATT zijn toegestaan en zijn gericht op de stabilisatie van die landen, bij voorrang betrekking hebben op de steun voor duurzame ontwikkelingsstrategieën van de landen die ze werkelijk ten uitvoer leggen door de middelen van de hulp op de minst ontwikkelde landen te concentreren. De dringende voedselhulp blijft een prioriteit; toch moet de nadruk worden gelegd op het herstel van de produktie- en distributiesystemen na de acute crisisfase, terwijl de voedselhulp als doel meer dan ooit moet bestaan in het versterken van het beleid voor landbouwontwikkeling en voor ontwikkeling van de levensmiddelenindustrie van het begunstigde land. In dit verband blijken driehoeksoperaties (tussen landen die steun verlenen, ontwikkelingslanden die leveranciers van levensmiddelen zijn en begunstigde ontwikkelingslanden), de monetisering van de voedselhulp en de omzichtige aanwending van de aldus gegenereerde tegenwaardemiddelen voor de bevordering van de veiligheid van de voedselvoorziening, bijzonder nuttig. De voedselhulp moet door de ontwikkelingslanden worden geïntegreerd in hun beleid voor de verbetering van de veiligheid van hun voedselvoorziening, en moet een werkelijk ontwikkelingsinstrument worden, in het bijzonder door de tenuitvoerlegging van strategieën voor armoedebestrijding die uiteindelijk de voedselhulp overbodig moeten maken. De coördinatie inzake de veiligheid van de voedselvoorziening en de voedselhulpprogramma's moet worden versterkt, onder meer dankzij de goedkeuring door de donors van een gedragscode voor voedselhulp. De EU en de Lid-Staten hebben zich er al toe verbonden hun eigen coördinatie op dit gebied te verbeteren. 2. De prioritaire doelstellingen van de EU 1) De ontwikkelingslanden ertoe brengen dat zij de verbetering van de toegang tot voedsel als hun eerste verantwoordelijkheid erkennen, door de duurzame produktie te stimuleren waar zij ontoereikend is, maar vooral door de koopkracht voor het aanschaffen van voedsel van de armste bevolkingslagen te verhogen door een beleid voor uitroeiing van de armoede en het wegwerken van ongelijkheden. 2) Wijzen op het belang voor de zekerheid van de voedselvoorziening van het versterkenof herstellen van de vrede en de binnenlandse stabiliteit door ze te baseren op de democratie, een goed bestuur en het respect voor de mensenrechten. De nadruk leggen op een goed binnenlands beleid : macro-economische stabiliteit, 3) (krediet en concurrentiewerking van de markten voor produkten en produktietactoren landbouwinputs), toegang tot de grond en andere produktieve hulpbronnen, sociaal en sanitair beleid met name voor kinderen en vrouwen (onderwijs en gezondheidszorg, met inbegrip van voedingshygiëne en gezinsplanning), erkenning van de rol van de burgerlijke organisaties in de samenleving. 4) Zorgen voor de daadwerkelijke en loyale tenuitvoerlegging van de resultaten van de Uruguay Ronde, met inbegrip van het besluit van Marrakesh betreffende de maatregelen in verband met de mogelijke negatieve gevolgen van het hervormingsprogramma voor de minst ontwikkelde landen en de ontwikkelingslanden die netto-importeurs van levensmiddelen zijn; bijdragen tot de stabilisatie van de landbouwmarkten door maatregelen die compatibel zijn met de GATT. Het onderzoek in de voedselsector bevorderen, ten einde gezonde levensmiddelen aan te 5) bieden van een optimale voedingskwaliteit en die tot de menselijke gezondheid kunnen bijdragen. De vooruitgang van het landbouwonderzoek en de verspreiding van technologische innovaties via wetenschappelijke samenwerking tussen industrielanden en ontwikkelingslanden aanmoedigen, met name om de grenzen van de duurzame produktie te verleggen door een efficiënter gebruik van de natuurlijke hulpbronnen (bodem, water, biodiversiteit) en van de ecosystemen, en daarbij de nadruk te leggen op de noodzaak om het milieu te respecteren en de biodiversiteit te beschermen. 6) en het actieplan over de bijdrage van de visserij tot de veiligheid van de voedselvoorziening. Zo vlug mogelijk de maatregelen nemen die zijn vastgesteld in de Verklaring van Kyoto Telkens wanneer mogelijk de beschikbare hulp versterken en ze in ieder geval 7) heroriënteren naar de armste landen, ten einde hen aan te moedigen overtuigende en duurzame ontwikkelingsstrategieën ten uitvoer te leggen; de verlichting van de officiële schuld voor de armste landen met een zware schuldenlast dient voort te gaan volgens de vooruitzichten die G7 heeft voorgelegd aan de internationale financiële instellingen, die daarover de komende herfst in Washington zullen overleggen. 8) De voedselhulp van haar kant - blijft onontbeerlijk in noodsituaties maar moet zo spoedig mogelijk worden gericht op herstelmaatregelen; het leveren van voedselhulp kan geen haalbare oplossing vormen, tenzij de maatregelen worden geïntegreerd in ontwikkelingsprojecten die tot doel , " '7•'••'/ hebben de plaatselijke produktie en de handel te herstellen. T : - mag niet de plaats innemen van het falend beleid voor landbouwontwikkeling en levensmiddelenvoorziening maar moet zich daarentegen in die beleidslijnen integreren en ze versterken. - moet op flexibele wijze worden geleverd, om beter rekening te houden met de plaatselijke of nationale eigen kenmerken (mogelijkheden en voorwaarden); plaatselijke aankopen of aankopen in een buurland, monetisering van de voedselhulp, financiële hulp of zelfs toegang tot sterke munten om een groter engagement van de nationale particuliere sector in de invoer van levensmiddelen aan te moedigen en een nauwe integratie van de voedselhulp in de ontwikkelingssteun moeten als één geheel worden beschouwd; 9) De regionale samenwerking en een betere integratie van de markten tussen de buurlanden maken het mogelijk profijt te halen uit de natuurlijke complementariteiten en vormen daarom een doeltreffende oplossing om bij te dragen tot de doelstelling van de veiligheid van de voedselvoorziening in de betrokken landen. De EU steunt deze aanpak en moedigt de andere donors aan om een soortgelijke gedragslijn te volgen. Conclusies 1. De Europese Unie dient er in de eerste plaats voor te zorgen dat de Wereldvoedseltop past in de reeks grote Conferenties van de Verenigde Naties over de Menselijke Ontwikkeling (Rio 1992: Milieu; Wenen 1993: Mensenrechten; Cairo 1994: Bevolking; Kopenhagen 1995: Sociale ontwikkeling; Peking 1995: Vrouwen; Istanbul 1996: Habitat II) en de resultaten ervan consolideert zonder de verworvenheden op de helling te zetten, met name inzake mensenrechten, gelijkheid tussen mannen en vrouwen, duurzame ontwikkeling, uitroeiing van de armoede, enz. Het beleid inzake veiligheid van de voedselvoorziening moet één van de componenten 2. van de strijd tegen de armoede vormen; de tenuitvoerlegging ervan berust in de eerste plaats op de strategieën inzake duurzame en billijke ontwikkeling. In dit verband ligt de oplossing van het probleem van de veiligheid van de voedselvoorziening niet hoofdzakelijk in de opvoering van de wereldlandbouwproduktie noch in een liberalisering van de wereldmarkten voor levensmiddelen, die op korte termijn verder zou gaan dan de akkoorden van de Uruguay-ronde, die vanzelfsprekend doeltreffend en loyaal ten uitvoer moeten worden gelegd; zij houdt veel meer verband met de oriëntering en de efficiëntie van de ontwikkelingsstrategieën bij de uitroeiing van de armoede en het wegwerken van ongelijkheden. 3. Het is niet nodig na afloop van de Top de taken van de FAO uit te breiden. Meer in het bijzonder moet de follow-up van het actieplan vallen onder ECOSOC binnen het algemene kader van de follow-up van de grote VN-Conferenties. Daarentegen is het van essentieel belang dat de FAO bij de uitoefening van haar opdracht haar actieprogramma's herziet om ze compatibel te maken met de aanpak omschreven in de politieke verklaring en het actieplan die op 13 en 14 november eerstkomend in Rome zullen worden goedgekeurd. Conclusie : De Commissie heeft in deze mededeling de hoofdlijnen weergegeven aan de hand waarvan de Gemeenschap en de Lid-Staten aan de werkzaamheden van de Top zullen deelnemen. ISSN 0254-1513 COM(96) 509 def. DOCUMENTEN NL 11 03 Catalogusnummer : CB-CO-96-513-NL-C ISBN 92-78-10161-3 Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg


title: Briefwechsel zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Argentinischen Republik über Getreide

eurovoc_concepts: quality control of agricultural products


title: COMMISSION DECISION of 18 October 1996 on import licences in respect of beef and veal products originating in Botswana, Kenya, Madagascar, Swaziland, Zimbabwe and Namibia

eurovoc_concepts:
ACP countries
beef
boned meat
import licence


title: Verordening (EG) nr. 1998/96 van de Commissie van 18 oktober 1996 houdende wijziging van Verordening (EG) nr. 1558/96 tot vaststelling van een aantal overgangsmaatregelen met betrekking tot de invoerprijs die geldt bij invoer in de Gemeenschap van bepaalde soorten groenten en fruit van oorsprong uit geassocieerde landen in Midden-Europa


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2005/96 DER KOMMISSION vom 18. Oktober 1996 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price


title: Borger i EU : Hvis jeg vil arbejde i et andet EU-land.

eurovoc_concepts:
EU Member State
equal treatment
free movement of workers
migrant worker
right to work


eurovoc_concepts:
health control
health risk
live animal
marketing
mollusc

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 18. 10. 1996 COM(96) 506 final Proposition de DIRECTIVE DU CONSEIL modifiant l'annexe de la directive 91/492/CEE fixant les règles sanitaires régissant la production et la mise sur le marché des mollusques bivalves vivants (présentée par la Commission) EXPOSE DES MOTIFS La Communauté a adopté des mesures concernant les règles sanitaires régissant la production et la mise sur le marché des mollusques bivalves vivants en juillet 1991 (Directive 91/492/CEE). A cette époque, deux biotoxines marines présentaient des risques sanitaires dans les eaux de la Communauté: les toxines PSP et DSP. La directive 91/492/CEE a établi des dispositions pour la surveillance des zones de récolte et le contrôle des mollusques bivalves vis-à-vis de ces deux toxines. Depuis quelques années, un nouveau type de toxine a fait son apparition: la toxine ASP qui a entraîné une importante intoxication alimentaire au Canada. Des symptômes neurologiques cérébraux ont provoqué le décès d'un certain nombre de consommateurs. Cette toxine a été récemment mise en évidence à de faibles niveaux dans des mollusques de différents Etats membres. Le danger de voir cette toxine se développer dans des mollusques bivalves récoltés dans la Communauté à un niveau pouvant affecter la santé des consommateurs ne peut pas être négligé. La nécessité de contrôler aussi bien la production communautaire que les importations implique une modification de l'annexe de la Directive 91/492/CEE pour y introduire le niveau maximum admissible pour cette toxine dans les mollusques bivalves. Cette modification permettra d'assurer le plus haut niveau de protection de la santé publique et de tenir compte de l'évolution des connaissances en matière de biotoxines marines. Il s'agit d'une adaptation purement technique pour permettre une meilleure application de la législation communautaire et notamment des mesures visant à établir la libre circulation des denrées alimentaires d'origine animale. x Proposition de directive du Conseil modifiant l'annexe de ia directive 91/492/CEE fixant les règles sanitaires régissant la production et la mise sur le marché des mollusques bivalves vivants LE CONSEIL DE L'UNION EUROPEENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu la directive 91/492/CEE du Conseil du 15 juillet 1991 fixant les règles sanitaires régissant la production et la mise sur le marché des mollusques bivalves vivants^) et notamment son article 11, vu la proposition de la Commission, considérant que la directive 91/492/CEE fixe à son annexe, chapitre V, les limites acceptables pour deux types de toxines marines dangereuses pour la santé publique; considérant que l'évidence scientifique montre qu'une nouvelle toxine marine "Amnesic Shellfish Poisoning" (ASP) a fait son apparition dans les zones de production des mollusques bivalves pouvant mettre en danger la santé des consommateurs; considérant que les prescriptions de santé publique concernant les mollusques bivalves vivants visées au chapitre V de l'annexe de la directive 91/492/CEE doivent être adaptées pour tenir compte de cette nouvelle toxine marine; considérant qu'il importe de fixer pour cette nouvelle toxine marine une limite acceptable qui permette de protéger la santé publique; A ARRETE LA PRESENTE DIRECTIVE: Article premier L'annexe de la directive 91/492/CEE est modifiée comme suit: Au chapitre V le point 7 bis suivant est ajouté: "7 bis) le taux de "Amnesic Shellfish Poisoning" (ASP) dans les parties comestibles des mollusques (corps entier ou toute partie consommable séparément) ne doit pas dépasser 20 ug d'acide domoïque par gramme d'après la méthode d'analyse HPLC. " 1 JO N* L 2 68 du 2 4. 9. 1 9 9 1, p. 1 Article 2 1. Les États membres mettent en vigueur les dispositions législatives, réglementaires et administratives nécessaires pour se conformer à la présente directive avant le 1er janvier 1997. Ils en informent la Commission. Lorsque les États membres adoptent ces dispositions,celles ci contiennent une référence à la présente directive ou sont accompagnées d'une telle référence lors de leur publication officielle. Les modalités de cette référence sont arrêtées par les États membres. 2. Les États membres communiquent à la Commission le texte des dispositions essentielles de droit interne qu'ils adoptent dans le domaine régi par la présente directive. Article 3 La présente directive entre en vigueur le jour de sa publication au Journal Officiel des Communautés européennes. Les États membres sont destinataires de la présente directive. Article 4 Fait à Bruxelles, le Par le Conseil Le président k ISSN 0254-1491 COM(96) 506 final DOCUMENTS FR 03 05 10 N° de catalogue : CB-CO-96-508-FR-C ISBN 92-78-09993-7 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg


title: Verordnung (EG) Nr. 1999/96 der Kommission vom 18. Oktober 1996 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 109/96 zur Einführung einer Einfuhrregelung für Traubensaft und Traubenmost aus Drittländern

eurovoc_concepts:
fruit juice
fruit product
grape
import licence
tariff exemption
third country


title: DECISÃO DA COMISSÃO de 18 de Outubro de 1996 respeitante aos certificados de importação em relação aos produtos do sector da carne de bovino originários do Botswana, do Quénia, de Madagáscar, da Suazilândia, do Zimbabwe e da Namíbia


title: Komission asetus (EY) N:o 2002/96, annettu 18 päivänä lokakuuta 1996, interventiotoimenpiteiden aloittamisesta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2003/96 DE LA COMMISSION du 18 octobre 1996 modifiant le règlement (CEE) n° 1627/89 relatif à l'achat de viande bovine par voie d'adjudication

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
product quality


title: Verordening (EG) nr. 1999/96 van de Commissie van 18 oktober 1996 houdende wijziging van Verordening (EG) nr. 109/96 tot instelling van een regeling voor de invoer van druivesap en -most van herkomst uit derde landen


title: Euroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vaheline teravilja käsitlev kirjavahetus

text: 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 7 21996A1024(02) L 271/35 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 24. 10. 1996 II LISA Euroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vaheline teravilja käsitlev KIRJAVAHETUS A. Euroopa Ühenduse kiri Brüssel, … Lugupeetud härra. Mul on au kinnitada, et Argentina Vabariigi ja Euroopa Ühenduse delegatsioonide vahel on jõutud järgmistele seisukohtadele: Euroopa Ühendus on nõus tegema oma “kõva maisiga” seotud impordieeskirjades (tariifikoodiga 1005 90 00) ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 30. juunini 1996 järgmised muudatused: Kõva maisi puhul (tariifikvoodiga 1005 90 00) suurendatakse vähendamist 8 eküült tonni kohta 14 eküüle tonni kohta. Kõva maisi vastavust “maíz colorado o plata” spetsifikatsioonile kinnitab Instituto Argentino de Sanidad y Calidad Vegetal. Enne 1. märtsi 1996 alustavad pooled nõupidamisi, et teha kindlaks, kas vähendamise tase kajastab valitsevaid turutingimusi. Pooled lepivad kokku, et 1996. aasta esimesel poolel alustavad nad arutelu eesmärgiga uurida, millised meetmed oleksid järgmistel majandusaastatel vajalikud Euroopa Ühenduse kohustuste täitmiseks LXXX loendi kohaselt. Kui kõnealuste nõupidamiste tulemused on vastastikku rahuldavad, võib hakata neid rakendama alates 1. juulist 1996. Tingimusel, et eespool nimetatut rakendatakse, ei taotle Argentina Vabariik selles küsimuses GATT 1994 XXII ega XXIII artikli alusel konsultatsioone. Kui eespool nimetatu on Teie valitsusele vastuvõetav, on mul au teha ettepanek, et käesolev kiri ja Teie kinnitus sellele moodustaksid Euroopa Ühenduse ja Argentina Valitsuse vahelise kokkuleppe. Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine. Euroopa Liidu Nõukogu nimel 8 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd B. Argentina Vabariigi kiri Lugupeetud härra. Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine: “Euroopa Ühendus on nõus tegema oma “kõva maisiga” seotud impordieeskirjades (tariifikoodiga 1005 90 00) ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 30. juunini 1996 järgmised muudatused: Kõva maisi puhul (tariifikvoodiga 1005 90 00) suurendatakse vähendamist 8 eküült tonni kohta 14 eküüle tonni kohta. Kõva maisi vastavust “maíz colorado o plata” spetsifikatsioonile kinnitab Instituto Argentino de Sanidad y Calidad Vegetal. Enne 1. märtsi 1996 alustavad pooled nõupidamisi, et teha kindlaks, kas vähendamise tase kajastab valitsevaid turutingimusi. Pooled lepivad kokku, et 1996. aasta esimesel poolel alustavad nad arutelu eesmärgiga uurida, millised meetmed oleksid järgmistel majandusaastatel vajalikud Euroopa Ühenduse kohustuste täitmiseks LXXX loendi kohaselt. Kui kõnealuste nõupidamiste tulemused on vastastikku rahuldavad, võib hakata neid rakendama alates 1. juulist 1996. Tingimusel, et eespool nimetatut rakendatakse, ei taotle Argentina Vabariik selles küsimuses GATT 1994 XXII ega XXIII artikli alusel konsultatsioone. Kui eespool nimetatu on Teie valitsusele vastuvõetav, on mul au teha ettepanek, et käesolev kiri ja Teie kinnitus sellele moodustaksid Euroopa Ühenduse ja Argentina Valitsuse vahelise kokkuleppe. ” Mul on au kinnitada, et minu valitsus nõustub eespool nimetatuga ning et Teie kiri ja käesolev kiri moodustavad kooskõlas Teie ettepanekuga kokkuleppe. Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine. Argentina Vabariigi Valitsuse nimel 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 9 III LISA Tollimaksude järkjärguline alandamine Lühikirjeldus UR-kood 1 CN-kood 1996 2 1996. aastal ja näidatud hilisematel aastatel kohaldatav tollimaksumäär 33 Värsked õunad, 1. aprill – 31. juuli 0808 10 99 1. aprill – 30. juuni 0808 10 61 0808 10 63 0808 10 69 1. –31. juuli 0808 10 71 0808 10 73 0808 10 79 Värsked pirnid, 1. veebruar – 31. märts ex 0808 20 31 ex 0808 20 31 Värsked pirnid, 1. –30. aprill ja 1. –15. juuli ex 0808 20 33 Maapähkliõli, töötlemata 1508 10 10 1. –30. aprill 0808 20 37 1. –15. juuli 0808 20 47 1508 10 10 1996 1997 1998 1999 2000 2001 1996 1997 1998 1999 2000 1996 1997 1998 1999 2000 2001 1996 1997 1998 1999 2000 2001 1996 1997 1998 1999 2000 1. 1. 1996 1. 7. 1996 1. 7. 1997 1. 7. 1998 1. 7. 1999 1. 7. 2000 5,0 % 4,0 % 3,0 % 2,0 % 1,0 % 0,0 % 4,0 % 3,0 % 2,0 % 1,0 % 0,0 % 9,2 % 8,3 % 7,5 % 6,7 % 5,8 % 5,0 % 4,2 % 3,3 % 2,5 % 1,7 % 0,8 % 0,0 % 3,3 % 2,5 % 1,7 % 0,8 % 0,0 % 4,2 % 3,3 % 2,5 % 1,7 % 0,8 % 0,0 %


title: Kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vaheliste läbirääkimiste lõpetamise kohta GATTi XXIV artikli lõike 6 alusel

text: 4 ET Euroopa Liidu Teataja 21996A1024(01) 24. 10. 1996 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA I LISA KOKKULEPE 11/25. kd L 271/32 Euroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vaheliste läbirääkimiste lõpetamise kohta GATTi XXIV artikli lõike 6 alusel EUROOPA ÜHENDUS JA ARGENTIINA VABARIIK, soovides lõpetada oma GATTi artikli XXIV lõike 6 alusel pärast 1. jaanuaril 1995. aastal toimunud Euroopa Ühenduse laienemist peetud läbirääkimised mõistliku ja vastastikku rahuldava kompromissiga ning soovides tugevdada tihedat kaubanduslikku ja majanduslikku partnerlust Euroopa Ühenduse ja Argentina Vabariigi vahel, LEPIVAD KOKKU JÄRGMISED SÄTTED: A. Euroopa Ühendus inkorporeerib oma uude CXL loendisse tolliterritooriumi EC-15 kohta soodustused, mis olid lisatud eelmisesse LXXX loendisse (muudetud üldise kokkuleppe Marrakeši protokollile lisatud Euroopa Ühenduse 1994. aasta loendiga, dateeritud 15. aprilliga 1994) ja vastavad täiendused, mis on sätestatud dokumendis G/SP/2 (dateeritud 3. augustiga 1994). B. Käesolevate GATTi artikli XXIV lõike 6 alusel toimunud põllumajanduslike läbirääkimiste lahendamiseks tuleb heaks kiita ja alates 1. jaanuarist 1996 kohaldada järgmist: — 0808 10 93 Värsked õunad (1. jaanuar – 31. märts): — kaks täiendavat astet (10 %, 12 %) enne täielikku tariifiekvivalenti, mida kohaldatakse ajavahemikus 15. veebruar – 31. märts. — 0808 10 99 Värsked õunad (1. aprill – 31. juuli): — lõpliku tollimaksumäära alandamine kolmelt protsendilt nullile, — täiendav aste (14 %) enne täielikku tariifiekvivalenti, mida kohaldatakse ajavahemikus 1. aprill – 31. juuni, — kolm täiendavat astet (10 %, 12 %, 14 %) enne täielikku tariifiekvivalenti, mida kohaldatakse ajavahemikus 1. juuli – 15. juuli. — 0808 20 31 Värsked pirnid (1. jaanuar – 31. märts): — lõpliku tollimaksumäära alandamine pirnide jaoks kaheksalt protsendilt viiele olenevalt hinnast piiril ajavahemikus 1. veebruar – 31. märts. — 0808 20 33 Värsked pirnid (1. aprill – 30. aprill ja 1. juuli – 15. juuli): — lõpliku tollimaksumäära alandamine 2,5 protsendilt nullile, — täiendav aste (14 %) enne täielikku tariifiekvivalenti, mida kohaldatakse ajavahemikus 1. aprill – 30. aprill, — kolm täiendavat astet (10 %, 12 %, 14 %) enne täielikku tariifiekvivalenti, mida kohaldatakse ajavahemikus 1. juuli – 15. juuli. — 0805 30 10 Sidrunid: — neli täiendavat astet (10 %, 12 %, 14 %, 16 %) enne täielikku tariifiekvivalenti, mida kohaldatakse ajavahemikus 1. mai – 31. juuli, — kolm täiendavat astet (10 %, 12 %, 14 %) enne täielikku tariifiekvivalenti, mida kohaldatakse ajavahemikus 1. august – 15. august. 11/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 5 — Viinamarjamahl ja viinamarjavirre. Tariifikvoot 14 000 tonni jaoks (erga omnes). Vt I lisa. Seda tariifikvooti kohaldatakse alates 1. septembrist 1996. (1) — 1508 10 10 Maapähkli õli, töötlemata: — lõpliku tollimaksumäära alandamine (3,2 protsendilt) nullile. Argentina Vabariik aktsepteerib baaskomponente Euroopa Ühenduse lähenemises GATTi EC-12 ning Austria, Rootsi ja Soome kohustuste kohaldamisel pärast hiljutist ühenduse laienemist: — ekspordikohustuste tasaarveldus, — tariifikvootide tasaarveldus, — omamaiste toetamiskohustuste liitmine. Asjakohased õiguslikud rakendusviisid jäävad heakskiidetuiks. C. Lõppsätted: Käesolev leping jõustub selle allkirjastamise päeval. Käesolevas kokkuleppes sisalduvate küsimuste üle peetakse nõu mistahes ajal kummagi poole taotlusel. Allkirjastatud ühe tuhande üheksasaja üheksakümne kuuenda aasta …. kuu ………. päeval Argentiina Vabariigi valitsuse nimel Euroopa Liidu Nõukogu nimel (1) Vastavalt ühenduse praegustele määrustele ei loeta siseseks töötlemiseks ettenähtud importi tariifikvooti kuuluvaks. Võttes arvesse asjaolu, et varem on tariifikvoodiga hõlmatud toodete import mõnikord ületanud 14 000 tonni, on Euroopa Ühendus valmis pärast asjakohase teabe saamist ühepoolselt andma täiendavaid impordivõimalusi, kui ilmneb (omamaise pakkumise ja nõudmise olukorras, sh ettevõtjate turuhinnangul), et Euroopa Ühenduse siseturu olukord nõuab viinamarjamahla ning viinamarjamahla ja/või mitteveinisektori toodete tootmiseks kasutatava viinamarjavirde täiendavat importi. 6 ET Euroopa Liidu Teataja 11/25. kd Viinamarjamahla ja viinamarjavirde tariifikvoot Toote kirjeldus Tähis Kvoodijärgne algko- gus ja kvoodisisene tariif Kvoodijärgne lõppkogus ja kvoodisisene tariif Muud tingimused Imporditud tooteid kasutatakse vii- namarjamahla ja/või mitteveinisek- tori toodete, nt äädika, mittealko- hoolsete ja kastmete tootmiseks. jookide, keediste Kvooti kohaldatakse asjaomastes ühenduse sätetes ettenähtud tingi- mustel. Viinamarjamahl (k. a viinamarjavirre): 14 000 t 14 000 t – tihedusega üle 1,33 g/cm3 temperatuu- ril 20 °C: – – 100 kg netomassi maksumusega kuni 2009 60 11 22 eküüd 46,7 % + 24,0 eküüd 100 neto kg kohta algkoguse Kvoodijärgse tariifi vähendatakse vastavalt Uruguay vooru kohustustele kvoodiüleste määrade suhtes – – muu 2009 60 19 46,7 % – tihedusega mitte üle 1,33 g/cm3 tempe- ratuuril 20 °C: – – 100 kg netomassi maksumusega üle 18 eküü: – – – kontsentreeritud 2009 60 51 26,1 % – – 100 kg netomassi maksumusega kuni 18 eküüd: – – – muu 2009 60 90 26,1 %


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2007/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 18ης Οκτωβρίου 1996 για καθορισμό των επιστροφών κατά την εξαγωγή ελαιόλαδου


title: Agreement for the conclusion of negotiations between the European Community and the Republic of Argentina under GATT Article XXIV:6

formats: fmx4 html print xhtml

text: L_1996271EN. 01003201. xml 24. 10. 1996    EN Official Journal of the European Communities L 271/32 AGREEMENT for the conclusion of negotiations between the European Community and the Republic of Argentina under GATT Article XXIV:6 THE EUROPEAN COMMUNITY AND THE REPUBLIC OF ARGENTINA, Desiring to bring their GATT Article XXIV:6 negotiations, following the enlargement of the European Community which took place on 1 January 1995, to conclusion on the basis of a reasonable and mutually satisfactory compromise, and Further desiring to strengthen the close partnership in commercial and economic matters between the European Community and the Republic of Argentina, AGREE TO THE FOLLOWING PROVISIONS: A. The European Community shall incorporate in its new Schedule CXL, for the customs territory of the EC-15, the concessions that were included in the previous Schedule LXXX as modified by the European Community Schedule annexed to the Marrakesh Protocol to the General Agreement, 1994 (dated 15 April 1994) and additions thereto as set out in document G/SP/2 (dated 3 August 1994). B. To settle the current GATT Article XXIV:6 negotiations on agriculture the following has been agreed and will apply with effect from 1 January 1996: — 0808 10 93 Fresh apples (1 January to 31 March): — two additional steps (10 %, 12 %) before the full tariff equivalent is applied in the period 15 February to 31 March. — 0808 10 99 Fresh apples (1 April to 31 July): — reduction of the final tariff rate from 3 to 0 %, — one additional step (14 %) before the full tariff equivalent is applied in the period 1 April to 30 June, — three additional steps (10 %, 12 %, 14 %) before the full tariff equivalent is applied in the period 1 to 15 July. — 0808 20 31 Fresh pears (1 January to 31 March): — reduction of the final tariff rate from 8 to 5 % for pears respecting the entry price for the period 1 February to 31 March. — 0808 20 33 Fresh pears (1 to 30 April and 1 to 15 July): — reduction of the final tariff rate from 2,5 to 0 %, — one additional step (14 %) before the full tariff equivalent is applied in the period 1 to 30 April, — three additional steps (10 %, 12 %, 14 %) before the full tariff equivalent is applied in the period 1 to 15 July. — 0805 30 10 Lemons: — four additional steps (10 %, 12 %, 14 %, 16 %) before the full tariff equivalent is applied in the period 1 May to 31 July, — three additional steps (10 %, 12 %, 14 %) before the full tariff equivalent is applied in the period 1 to 15 August. — Grape juice and grape must. Tariff rate quota for 14 000 tonnes (erga omnes). See Annex I. This tariff rate quota will apply with effect from 1 September 1996 (1). — 1508 10 10 Ground-nut oil, crude: — reduction of the final tariff rate (3,2 %) to zero. The Republic of Argentina accepts the basic components of the European Community's approach to adjusting the GATT obligations of EC-12 and those of Austria, Sweden and Finland, following the recent enlargement of the Community: — netting out of export commitments, — netting out of tariff quotas, — aggregation of domestic support commitments. The appropriate legal modalities of implementation remain to be agreed. C. Final provisions: This Agreement shall enter into force on the date of signature. Consultations will be held with regard to the matters in this Agreement at any time at the request of either party. Signed at. this. day of. in the year one thousand nine hundred and ninety-six. For the Government of the Republic of Argentina For the Council of the European Union (1)  In accordance with present Community regulations, imports for inward processing will not be counted against the TRQ. Taking into account the fact that in the past imports of products covered by the TRQ were sometimes higher than 14 000 tonnes the European Community is prepared to open up, on an autonomous basis, additional import opportunities if it emerges, after assessing relevant data (domestic supply and demand situation including market assessment by operators), that the internal market situation in the European Community necessitates additional import of grape juice and grape must used for the production of grape juice and/or non-wine sector products. Tariff quota for grape juice and grape must Description of product Code Initial quota quantity and in-quota tariff rate Final quota quantity and in-quota tariff rate Other terms and conditions Grape juice (including grape must):   14 000 t 14 000 t The products imported will be used for the production of grape juice and/or non-wine sector products such as vinegar, non-alcoholic drinks, jams and sauces. Qualification for the quota is subject to conditions laid down in the relevant Community provisions. – Of a density exceeding 1,33 g/cm3 at 20o C:         – – Of a value not exceeding ECU 22 per 100 kg net weight 2009 60 11 46,7% + ECU 24,0/100 kg/net The initial in-quota tariff rates shall be reduced as committed in the Uruguay Round for out-quota rates   – – Other 2009 60 19 46,7 %     – Of a density not exceeding 1,33 g/cm3 at 20o C:         – – Of a value exceeding ECU 18/100 kg net weight:         – – – Concentrated 2009 60 51 26,1 %     – – Of a value not exceeding ECU 18/100 kg net weight:         – – – Other 2009 60 90 26,1 %


title: COMUNICACION DE LA COMISION AL CONSEJO SOBRE LAS PRIORIDADES DE LA UNIÓN EUROPEA CON VISTAS A LA CUMBRE MUNDIAL DE LA ALIMENTACIÓN, ORGANIZADA POR LA ORGANIZACIÓN DE LAS NACIONES UNIDAS PARA LA ALIMENTACIÓN Y LA AGRICULTURA - Roma, noviembre de 1996

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 18. 10. 1996 COM(96) 509 final COMUNICACIÓN DE LA COMISIÓN AL CONSEJO SOBRE LAS PRIORIDADES DE LA UNIÓN EUROPEA CON VISTAS A LA CUMBRE MUNDIAL DE LA ALIMENTACIÓN, ORGANIZADA POR LA ORGANIZAaÓN DE LAS NACIONES UNIDAS PARA LA AUMENTACIÓN Y LA AGRICULTURA Roma, noviembre de 1996 COMUNICACIÓN DE LA COMISIÓN LAS PRIORIDADES DE LA UNIÓN EUROPEA PARA LA CUMBRE MUNDIAL DE LA ALIMENTACIÓN, ORGANIZADA POR LA ORGANIZACIÓN DE LAS NACIONES UNIDAS PARA LA ALIMENTACIÓN Y LA AGRICULTURA Roma, noviembre de 1996 La Unión Europea tiene tres motivos para participar activamente en la Cumbre Mundial de la Alimentación que, por iniciativa de la FAO, reunirá en Roma del 13 al 17 de noviembre a los Jefes de Estado y de Gobierno en relación con el tema de la seguridad alimentaria en primer lugar, la importancia de la seguridad alimentaria para la humanidad en el momento actual y en el futuro; en segundo lugar, el papel de la UE a nivel mundial, por una parte, como gran productor, importador neto y exportador de productos agrícolas y, por otra, como principal donante de ayuda alimentaria; y, finalmente, el estatuto de miembro de la FAO concedido a la Comunidad Europea. Para pemiitirie ejercer toda su influencia, tanto en las orientaciones de la declaración política que será firmada por los Jefes de Estado y de Gobierno - y, por lo que respecta a la Comunidad, por el Presidente del Consejo de la Unión y el Presidente de la Comisión - como en las recomendaciones operativas a las cuales se referirá el plan de acción, es importante que la UE se fije objetivos claros y establezca prioridades entre ellos. Por consiguiente, conviene circunscribir los términos en los cuales se plantea hoy día y se planteará en el futuro el problema de la seguridad alimentaria en el mundo, con el fin de evitar que derive hacia orientaciones no deseables y formular claramente nuestros objetivos para facilitar ía integración de nuestras ideas en los proyectos de los textos que se están negociando y difundirlas ampliamente entre nuestros socios, países en vías de desarrollo o países industrializados, en las ONG europeas y en las ONG del sur y, finalmente, a través de los medios de comunicación. 1. Objetivo: alimentar adecuadamente a todos los seres humanos» garantizándoles un acceso personal, duradero v equitativo a los alimentos Hoy día alrededor de 800 millones de personas, es decir, casi una de cada siete, padecen hambre o una grave malnutrición, mientras que el mundo produce suficientes alimentos; para abastecer a los seis mil millones de habitantes con que cuenta nuestro planeta. En el futuro, habida cuenta de que prosigue el crecimiento demográfico y de que los recursos naturales son limitados, deberán realizarse considerables esfuerzos para garantizar la durabilidad a largo plazo de la alimentación humana, combinando unas políticas de desarrollo convenientes con la investigación científica y la innovación tecnológica; pero el problema principal seguirá siendo el accœso a los alimentos disponibles, a menos que los países que padecen desnutrición y mamutríción adopten las medidas necesarias para mejorar la situación, con la ayuda de la cooperación internacional. Los mercados competitivos, nacionales e internacionales, desempeñan un papel fundamental en el suministro alimentario. La propia sociedad civil ejerce una función indispensable. Tres problemas principales obstaculizan el acceso efectivo y equitativo a los alimentos. a) la pobreza, especialmente cuando es consecuencia de desigualdades excesivas en el acceso a la propiedad de la tierra, al crédito y a la educación, en particular para las mujeres, y de la insuficiencia de empleos productivos, impide a la gente producir por sí misma los alimentos necesarios u obtener los alimentos disponibles; b)las situaciones de violencia - guerras civiles, desórdenes sociales, confrontaciones étnicas o religiosas, conflictos regionales - comprometen la producción de alimentos y su transporte hacia las zonas de consumo; c) los daños causados al medio ambiente por métodos de producción inadecuados vinculados a la falta de conocimientos científicos o tecnológicos, a la indisponibilidad de las herramientas y equipos necesarios o a errores de políticas agrarias, amenazan la durabilidad a largo plazo, especialmente en las regiones más vulnerables en las que a menudo se concentra la pobreza. Las respuestas a estos problemas se sitúan a distintos niveles: l)En primer lugar, corresponde a los países afectados por la inseguridad alimentaria adoptar las medidas para combatir las raíces del problema: • esforzándose en crear las condiciones de base necesarias: paz, respeto de los derechos humanos, democracia- incluida la igualdad entre hombres y mujeres- así como adecuada gestión de los asuntos públicos ("good governance"); - a continuación, realizando estrategias de desarrollo duradero centradas en el hombre y que contemplen prioritariamente la erradicación de la pobreza; estas estrategias se basan en sólidas políticas macroeconómicas que fomentan el ahorro y la inversión, en políticas sociales y estructurales, tanto generales (instituciones de crédito, de salud, de educación, de infraestructura) como sectoriales (reformas agrarias, utilización de mecanismos y de indicadores del mercado para orientar la producción, infraestructuras de transporte y almacenamiento, formación de los productores de base de productos alimenticios, investigación y difusión de los conocimientos, en particular con el fin de proteger los ecosistemas); • finalmente, fomentando la creación de empleos adecuadamente remunerados en el sector manufacturero y el de los servicios para permitir a las familias obtener en los mercados locales los alimentos necesarios. 2) Los países industrializados tienen que actuar paralelamente, ajustando de manera equilibrada su propia producción a los imperativos del medio ambiente (ya se trate de la protección de los recursos naturales o del paisaje), a las exigencias de la competencia internacional basada en las ventajas comparativas naturales y a las exigencias de su propia seguridad alimentaria. Sus esfuerzos de investigación y de innovación tecnológicos y, en particular, de cooperación científica con los países en desarrollo son valiosísimos para ampliar las fronteras de la producción duradera de alimentos a nivel mundial. En consecuencia, deben ser fomentados y mantenidos Por último, les corresponde aportar una contribución directa a la seguridad alimentaria de los países más pobres, por una parte a través de la apertura de mercados - incluidos los movimientos de capitales en forma de inversiones directas en los países en desarrollo - y, por otra, a través de la cooperación internacional. 3) La cooperación internacional y regional, además de la aplicación de los resultados de la Ronda Uruguay en todos los sectores, incluidos los mercados agrícolas, y de las acciones autorizadas por el GATT que contemplan la estabilización de estos últimos, debe referirse prioritariamente al apoyo a las estrategias de desarrollo duradero de los países que la aplican verdaderamente, concentrando los medios de la ayuda hacia los países menos avanzados (PMD). La ayuda alimentaria de emergencia sigue constituyendo una prioridad; no obstante, debe hacerse hincapié en la rehabilitación de los sistemas de producción y de distribución después de las fases de crisis aguda, mientras que el objetivo de la ayuda alimentaria debe consistir más que nunca en la consolidación de las políticas de desarrollo agrario y agroalimentario del país beneficiario. A este respecto, resultan especialmente útiles las operaciones triangulares (entre países donantes de ayuda, países en desarrollo proveedores de alimentos y países en desarrollo beneficiarios), así como el recurso a la monetización de la ayuda alimentaria y la utilización adecuada de los fondos de contrapartida así generados para objetivos de seguridad alimentaria. La ayuda alimentaria debe ser integrada por los países en desarrollo en sus políticas para la mejora de su seguridad alimentaria, y debe convertirse en un instrumento auténtico de desarrollo, en particular mediante la aplicación de estrategias destinadas a luchar contra la pobreza y, finalmente, a hacer superflua la ayuda alimentaria. La coordinación en materia de seguridad alimentaria y de programas de ayuda alimentaria debe reforzarse mediante, entre otras cosas, la adopción por los 3 donantes de un código de conducta de la ayuda alimentaria. La UE y los Estados Miembros ya se han comprometido a mejorar su propia coordinación en este sector. 2. Objetivos prioritarios de la UE 1) Lograr que los países en desarrollo reconozcan que son los primeros responsables de cara a la mejora del acceso a los alimentos, estimulando la producción duradera allí donde sea insuficiente, pero sobre todo incrementando el poder de adquisición de alimentos de las poblaciones más pobres mediante políticas de erradicación de la pobreza y de reducción de las desigualdades. 2) Poner de relieve la importancia para la seguridad alimentaria de consolidar o restablecer la paz y la estabilidad interna basándolas en la democracia, el buen gobierno y el respeto de los derechos humanos. las políticas 3) Hacer hincapié en internas apropiadas: estabilidad macroeconómica, funcionamiento competitivo de los mercados de productos y factores (crédito e insumes agrícolas), acceso a la propiedad de la tierra y a los demás recursos productivos, políticas sociales e instalaciones sanitarias, en particular para los niños y las mujeres (educación, salud - incluida la higiene alimentaria y la planificación familiar) y reconocimiento del papel de la sociedad civil. 4) Garantizar la aplicación efectiva y leal de los resultados de la Ronda Uruguay, incluida la decisión de Marrakech relativa a las medidas referentes a los posibles efectos negativos de! programa de reforma en los países menos avanzados y los países en desarrollo importadores netos de productos alimenticios; contribuir a la estabilización de los mercados agrícolas mediante medidas compatibles con el GATT. 5) Promover la investigación en el sector alimentario, con el fin de ofrecer productos alimenticios sanos, de calidad nutritiva óptima y que puedan contribuir a la salud humana. Fomentar los avances de la investigación agraria y de la difusión de las innovaciones tecnológicas a través de la cooperación científica entre países industrializados y países en desarrollo, en particular para ampliar las fronteras de la producción duradera mediante una utihzación más eficiente de los recursos naturales (tierra, agua, biodiversidad) y los ecosistemas, haciendo hincapié al mismo tiempo en la necesidad de respetar el medio ambiente y proteger la biodiversidad. 6) Adoptar cuanto antes las medidas previstas en la Declaración de Kioto y el plan de acción sobre la contribución pesquera a la seguridad alimentaria. 7) Reforzar, cuando sea posible, y en cualquier caso reorientar la ayuda disponible hacia los países más pobres, para alentarles a aplicar estrategias de desarrollo sostenible que sean convincentes; la reducción de la deuda oficial para los países más pobres y muy endeudados debe proseguir con arreglo a las perspectivas propuestas por el G7 a las instituciones financieras internacionales, que el próximo otoño deliberarán en Washington al respecto. 8) La ayuda alimentaria, por su parte, • sigue siendo indispensable en caso de emergencia, pero debe orientarse lo antes posible hacia la rehabilitación; las acciones de ayuda alimentaria no pueden constituir una solución viable, a no ser que se integren en operaciones de desarrollo destinadas a reactivar la producción local y el comercio. • no puede reemplazar a las políticas de desarrollo agrario y agroalimentario cuando éstas fracasen, sino que, por el contrario, debe integrarse en ellas y consolidarlas. • la ayuda alimentaria debe aportarse de manera flexible, para tener mejor en cuenta las particularidades locales o nacionales (potencialidades y condiciones); es preciso considerar conjuntamente las compras locales o en un país vecino, la monetización de la ayuda alimentaria, la ayuda financiera o incluso el acceso a las divisas fuertes para fomentar un mayor compromiso del sector privado nacional en la importación de productos alimentarios, y la estrecha integración de las operaciones de ayuda alimentaria en la asistencia al desarrollo. k 9) La cooperación regional y una mejor integración de los mercados entre países vecinos permiten aprovechar las complementariedades naturales y constituyen a este respecto una solución eficaz para contribuir a los objetivos de seguridad alimentaria en los países afectados. La UE apoya este enfoque y anima a los demás donantes a adoptar una línea de acción similar. Conclusiones 1. La Unión Europea debe velar ante todo por que la Cumbre Mundial de la Alimentación se inscriba en ia sucesión de las grandes conferencias de las Naciones Unidas sobre el desarrollo humano (Río 1992, sobre medio ambiente; Viena 1993, sobre derechos humanos ; El Cairo 1994, sobre población; Copenhague 1995, sobre desarrollo social; Pekín 1995, sobre la mujer; Estambul 1996, Habitat II) y consolide los resultados sin alterar nunca los logros alcanzados, en particular en materia de derechos humanos, igualdad entre hombres y mujeres, desarrollo duradero, erradicación de la pobreza, etc. 2. La política de seguridad alimentaria debe ser uno de los componentes de la lucha contra la pobreza; su aplicación se basa sobre todo en las estrategias de desarrollo duradero y equitativo. A este respecto, la solución del problema de la seguridad alimentaria no reside fundamentalmente en el incremento de la producción agrícola mundial, ni en una liberalización de los mercados mundiales de productos alimenticios, lo que, a corto plazo, iría más allá de los acuerdos de la Ronda Uruguay (que, por supuesto, deben aplicarse de manera efectiva y leal); esta solución depende de la orientación y eficiencia de las estrategias de desarrollo en la erradicación de la pobreza y la reducción de las desigualdades. 3. Tras la Cumbre no procede ampliar las misiones de la FAO. En particular, el seguimiento del plan de acción debe incluirse en el ECOSOC en el marco general del seguimiento de las grandes conferencias de las Naciones Unidas. Por el contrario, es esencial que la FAO, al ejercer su mandato, revise sus programas de acción para armonizarlos con el enfoque definido por la Declaración política y el Plan de acción que serán aprobados en Roma los próximos días 13 y 14 de noviembre. En consecuencia : La Comisión ha preparado la presente comunicación tomando otra vez los ejes esenciales sobre cuya base participarán la Comunidad y los Estados miembros en los trabajos de la Cumbre. ç ISSN 0257-9545 COM(96) 509 final DOCUMENTOS ES 11 03 N° de catálogo : CB-C0-96-513-ES-C ISBN 92-78-10154-0 Oñcina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo 6


title: VERORDENING (EG) Nr. 2006/96 VAN DE COMMISSIE van 18 oktober 1996 tot vaststelling van de landbouwomrekeningskoersen

eurovoc_concepts:
monetary policy
primary sector
representative rate


title: Komission tiedonanto neuvostolle Euroopan unionin ensisijaisista tavoitteista Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön järjestämässä elintarvikealan maailmanlaajuisessa huippukokouksessa (Rooma, marraskuu 1996)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 10. 1996 KOM(96) 509 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE EUROOPAN UNIONIN ENSISUAISISTA TAVOITTEISTA YHDISTYNEIDEN KANSAKUNTIEN ELINTARVIKE- JA MAATALOUSJÄRJESTÖN JÄRJESTÄMÄSSÄ ELINTARVIKEALAN MAAILMANLAAJUISESSA HUIPPUKOKOUKSESSA Rooma, marraskuu 1996 KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN UNIONIN ENSISIJAISISTA TAVOITTEISTA YHDISTYNEIDEN KANSAKUNTIEN ELINTARVIKE- JA MAATALOUSJÄRJESTÖN JÄRJESTÄMÄSSÄ ELINTARVIKEALAN MAAILMANLAAJUISESSA HUIPPUKOKOUKSESSA Rooma, marraskuu 1996 on syytä kolme unionilla osallistua Euroopan elintarvikealan maailmanlaajuiseen huippukokoukseen, joka kerää FAO: n aloitteesta koolle Roomaan 13 ja hallitusten päämiehet käsittelemään - 17 päivänä marraskuuta valtioiden elintarviketurvaa: ensiksi elintarviketurvan tärkeys ihmiskunnalle tänään ja huomenna; toiseksi EU:n asema maailmassa sekä maataloustuotteiden tuottajana, nettotuojana ja viejänä että elintarvikeavun tärkeimpänä antajana; ja kolmanneksi Euroopan yhteisölle annetun F AO: n jäsenyyden vuoksi. aktiivisesti suurena On tärkeätä, että EU vahvistaa itselleen selkeät tavoitteet ja että se asettaa ne tärkeysjärjestykseen, jotta se voi vaikuttaa koko arvovallallaan sekä poliittisen julistuksen suuntaviivoihin, jonka allekirjoittavat valtioiden ja hallitusten päämiehet ja yhteisön puolesta unionin neuvoston puheenjohtaja että toimintasuosituksiin, jotka esitetään toimintasuunnitelmassa. ja komission puheenjohtaja, Sen vuoksi olisi määriteltävä, missä elintarviketurvaa koskeva ongelma piilee nyt ja tulevaisuudessa, jotta ei päädyttäisi epäsuotuisiin suuntaviivoihin, vaan muotoiltaisi sisällyttämistä tavoitteemme niin neuvottelutekstiluonnoksiin, ja tehtäisi ne laajasti tunnetuiksi sekä kumppaneidemme teollistuneita maita, valtiosta keskuudessa, olivatpa ne sitten kehitysmaita riippumattomia että pallonpuoliskolla, tiedotusvälineiden kautta. järjestöjä Euroopassa tai eteläisellä se helpottaisi ajatustemme selkeästi, että tai 1. Päämäärä: ravita asianmukaisesti kaikki tosiasiallisen, jatkuvan ia oikeudenmukaisen ravinnonsaannin ihmiset varmistaen heidän Nykyisin noin 800 miljoonaa ihmistä eli lähes yksi seitsemästä näkee joko nälkää tai kärsii vakavasta vajaaravitsemuksesta samaan aikaan, kun maailma kuitenkin tuottaa tarpeeksi Jatkuva ravintoa planeettamme kuuden miljardin väestönkasvu ja luonnonvarojen rajallisuus huomioon ottaen tulevaisuudessa on ihmisten ravinnonsaannin jatkuvuuden takaamiseksi sovittava huomattavista ponnisteluista pitkällä aikavälillä yhdistämällä asianmukaisia kehityspolitiikkoja, tutkimusta ja teknologista innovaatiota. Mutta suurin ongelma on jatkossakin käytettävissä olevan ruokkimiseksi. asukkaamme tieteellistä saaminen, elleivät ne maat, ravinnon ja vajaaravitsemuksesta, toteuta kansainvälisen yhteistyön avulla tilanteen parantamiseksi tarpeellisia toimenpiteitä. Kansalliset ja kansainväliset kilpailumarkkinat ovat keskeisessä asemassa elintarvikehuollossa. Kansalaisyhteiskunnallakin on ratkaiseva tehtävä. joissa kärsitään aliravitsemuksesta Tosiasiallisen ja tasa-arvoisen ravinnon saannin estää seuraavat kolme pääasiallista ongelmaa: a) b) c) köyhyys - varsinkin siellä, missä se johtuu suuresta epätasa-arvosta maan omistamisessa sekä luoton ja koulutuksen saannissa erityisesti naisten kohdalla sekä tuottavien työpaikkojen riittämättömyydestä - estää ihmisiä joko tuottamasta itse tarvitsemansa ravinnon tai ostamasta saatavilla olevaa ravintoa, väkivaltatilanteet tai uskonnolliset yhteenotot, alueelliset selkkaukset - häiritsevät ravinnon tuotantoa ja sen jakelua sinne, missä sitä kulutettaisiin, - kansalaissodat, levottomuudet, sosiaaliset etniset ympäristövauriot, jotka johtuvat epäasiallisista tuotantotavoista, jotka vuorostaan aiheutuvat tieteellisen tai teknologisen tuntemuksen puutteesta, tarpeellisten tehdyistä työvälineiden ja varusteiden puutteesta tai maatalouspolitiikoissa virheistä, uhkaavat jatkuvuutta pitkällä aikavälillä erityisesti epäsuotuisimmilla alueilla, joihin köyhyys usein keskittyy. Kyseisiin ongelmiin löytyy ratkaisuja eri tasoilta: 1 ) Heikosta elintarviketurvasta kärsineiden maiden on toteutettava ongelman syiden poistamiseksi toimenpiteitä seuraavasti: ponnistelemalla rauha, ihmisoikeudet, demokratia - johon kuuluu miesten ja naisten tasa-arvo - sekä julkisten asioiden moitteeton hoito ("good governance"), perusedellytysten tarpeellisten luomiseksi: politiikkoihin toteuttaen kestävän kehityksen toimintamalleja, jotka keskittyvät ihmiseen ja joilla pyritään ennen kaikkea köyhyyden poistamiseen. Kyseiset toimintamallit perustuvat säästämistä ja sijoittamista suosiviin vakaisiin makrotaloudellisiin ja akennepolitiikkoihin, jotka ovat samalla sekä yleisiä - luottolaitokset, terveydenhoito, koulutus, infrastruktuuri käytettävät maatalousuudistukset, markkinamekanismit ja -signaalit, kuljetusta ja varastointia koskevat infrastruktuurit, elintarvikkeiden perustuottajien kouluttaminen, tutkimus ja tietotaidon levittäminen erityisesti ekosysteemien suojelemiseksi, suuntaamiseksi alakohtaisia tuotannon sellaisiin sosiaali- sekä että - suosimalla asiallisesti palkattujen työpaikkojen luomista teollisuudessa ja palveluita, jotta perheet voivat hankkia ruokansa paikallisilta markkinoilta. 2) 3) 2. 1) Teollistuneilla mailla on oma tehtävänsä oman tuotantonsa tasapainoisessa tai maiseman sopeuttamisessa suojelemisessa, luonnollisiin vertailuetuihin perustuvan kansainvälisen kilpailun pakotteisiin ja niiden oman elintarviketurvan asettamiin vaatimuksiin. luonnonvarojen ympäristön tarpeisiin tutkimuksen, ja erityisesti Niiden ponnistelut kehitysmaiden kanssa tehtävän tieteellisen yhteistyön alalla ovat arvokkaita levitettäessä kestävän ravinnontuotannon alaa laajemmalle maailmassa. Kyseisiä ponnisteluja on siis edistettävä ja jatkettava. teknologisen innovaation Teollistuneiden maiden on osallistuttava suoraan elintarviketurvaan köyhimmissä maissa markkinoiden avaamisen - mm. pääoman liikkumisena suorina sijoituksina kehitysmaihin - ja kansainvälisen yhteistyön kautta. täytäntöön Uruguayn kierroksen Sen lisäksi, että pannaan tulokset niin maatalousmarkkinoilla kuin kaikilla muillakin aloilla sekä toteutetaan GATT: in rahoittamia toimenpiteitä kyseisten markkinoiden vakauttamiseksi, kansainvälisen ja alueellisen yhteistyön olisi kohdistuttava ensisijaisesti sellaisten maiden kestävän kehityksen toimintamallien tukemiseen, jotka panevat ne todella täytäntöön, ja kanavoitava apu vähiten kehittyneille maille. Elintarvikkeina annettava hätäapu on edelleenkin etusijalla. On kuitenkin painotettava tuotanto- ja jakelujärjestelmien palauttamista ennalleen pahimman kriisivaiheen jälkeen. Elintarvikeavun tavoitteena on nyt jos koskaan oltava edunsaajamaan maatalous- ja elintarvikealan kehittämistä koskevien politiikkojen lujittaminen. Tässä suhteessa kolmikantatoimet (apua antavien maiden, elintarvikkeita toimittavien kehitysmaiden ja apua saavien kehitysmaiden välillä) sekä elintarvikeavun rahaksi muuttamiseen turvautuminen ja elintarviketurvaan tarkoitettujen vastikevarojen järkevä käyttö osoittautuvat erityisen hyödyllisiksi. on niiden yhdennettävä elintarvikeapu politiikkoihin Kehitysmaiden elintarviketurvan parantamiseksi ja siitä on tultava todellinen kehitysväline erityisesti sellaisten toimintamallien toteuttamisella, joilla pyritään torjumaan köyhyyttä tarpeettomaksi. Yhteensovittamista elintarviketurvassa ja elintarvikeapuohjelmissa on lujitettava muun muassa siten, että avun antajat antavat elintarvikeapua koskevat menettelysäännöt. EU ja sen jäsenvaltiot ovat jo sitoutuneet parantamaan omaa yhteensovittamistaan kyseisellä alalla. tekemään elintarvikeapu ja EU:n ensisijaiset tavoitteet tunnustamaan vastuunsa ravinnonsaannin parantamisessa Saada kehitysmaat edistämällä kestävää tuotantoa siellä, missä se on riittämätöntä, ja ennen kaikkea parantamalla köyhimpien väestönosien ostovoimaa ruoan osalta köyhyyden poistamista ja epätasa-arvon vähentämistä koskevien politiikkojen avulla. 2) 3) 4) Painottaa sitä, miten tärkeätä on elintarviketurvan kannalta lujittaa tai palauttaa rauha ja sisäinen vakaus perustaen ne demokratiaan, moitteettomaan hallintoon ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen. Painottaa vakaata sisäpolitiikkaa: makrotaloudellista vakautta, tuotteiden ja tekijöiden (luotot ja maatalouden tuotantopanokset) markkinoiden kilpailuun perustuvaa toimintaa, maan ja toisten tuotantolähteiden omistamista, erityisesti lapsille (koulutus, sosiaali- terveydenhoito ja ravinto-oppi sekä perhesuunnittelu) ja kansalaisyhteiskunnan aseman tunnustamista. ja naisille kohdistettua terveyspolitiikkaa ja Varmistaa Uruguayn kierroksen tulosten tosiasiallinen ja niitä tarkasti noudattava täytäntöönpano, mukaan lukien Marrakein sopimus toimenpiteistä, jotka koskevat uudistusohjelman mahdollisia kielteisiä vaikutuksia vähiten kehittyneisiin maihin ja niihin kehitysmaihin, jotka ovat elintarvikkeiden nettotuojia; ottaa osaa maatalousmarkkinoiden vakauttamiseen GATT:in mukaisilla toimenpiteillä. 5) Edistää tutkimusta maatalousalalla, jotta voidaan tarjota puhtaita elintarvikkeita, joiden ravintoarvo on paras mahdollinen ja jotka edistävät ihmisten terveyttä. ja teknologisten teollistuneiden maiden leviämisen Edistää maataloustutkimuksen kehittämistä tieteellisen tutkimuksen kautta erityisesti levitettäessä kestävän tuotannon alaa laajemmalle ekosysteemien luonnonvarojen tehokkaammalla käyttämisellä painottaen ympäristön kunnioittamisen ja luonnon monimuotoisuuden suojelemisen tarvetta. innovaatioiden ja kehitysmaiden välisen luonnon monimuotoisuus) (maa, vesi, ja 6) 7) Toteuttaa mahdollisimman nopeasti Kioton julistuksessa määrätyt toimenpiteet ja kalastuksen osuutta elintarviketurvassa koskeva toimintasuunnitelma. Lujittaa, kun mahdollista, ja joka tapauksessa suunnata uudelleen käytettävissä oleva apu köyhimpiin maihin rohkaisemalla niitä toteuttamaan vakuuttavia kestävän kehityksen toimintamalleja. Julkisen velan anteeksiantamisen vakavasti velkaantuneiden köyhimpien maiden osalta on jatkuttava G7:n Washingtonissa ensi syksynä asiasta neuvotteleville kansainvälisille rahoituslaitoksille ehdottamien näkymien mukaisesti. 8) Elintarvikeapu on edelleen välttämätön hätätapauksissa, mutta sen on mahdollisimman pian pyrittävä elintarviketurvan palauttamiseen. Elintarvikeapu ei saa muodostua kestäväksi ratkaisuksi, ellei sitä yhdennetä kehitystoimiin, joilla pyritään paikallisen tuotannon ja kaupan elvyttämiseen, ei voi korvata puuttuvia maatalouden kehittämistä ja elintarvikkeita koskevia politiikkoja, vaan sen on päin vastoin sisällyttävä niihin ja lujitettava niitä, on annettava joustavasti paikallisten tai kansallisten erityispiirteiden (mahdollisuuksien ja edellytysten) paremmaksi huomioimiseksi. Paikallisia tai naapurimaasta tehtäviä hankintoja, elintarvikeavun rahaksi muuttamista, rahoitusapua tai jopa mahdollisuutta saada kovaa valuuttaa, jotta kansallinen yksityissektori osallistuisi enemmän elintarvikkeiden tuontiin, ja elintarvikeaputoimien tiivistä yhdentämistä kehitysapuun on tarkasteltava kokonaisuutena. 9) Alueellinen yhteistyö ja markkinoiden parempi yhdentäminen naapurimaiden välillä mahdollistavat luonnollisen täydentävyyden hyödyntämisen ja muodostavat sen vuoksi tavoitteiden saavuttamiseksi asianomaisissa maissa. EU tukee kyseistä lähestymistapaa ja rohkaisee toisia avunantajia omaksumaan samankaltaisen toimintalinjan. elintarviketurvaa tehokkaan koskevien ratkaisun Päätelmät 1. 2. 3. ennen kaikkea valvottava, elintarvikealan Euroopan unionin on maailmanlaajuinen huippukokous seuraa inhimillistä kehitystä koskeneiden YK: n konferenssien (Rio 1992, ympäristö; Wien 1993, ihmisoikeudet; Kairo 1994, väestö; Kööpenhamina 1995, sosiaalinen kehitys; Peking 1995, naiset; Istanbul 1996, Habitat II) viitoittamaa linjaaja lujittaa niiden tuloksia alittamatta sitä, mikä on jo saavutettu erityisesti ihmisoikeuksien, miesten ja naisten välisen tasa-arvon, kestävän kehityksen ja köyhyyden poistamisen alalla. että Elintarviketurvaa koskevan politiikan on oltava osa köyhyyden torjumista. Sen toteuttamisen on perustuttava ennen kaikkea kestävää ja oikeudenmukaista kehitystä koskeviin toimintamalleihin. Ratkaisu elintarviketurvaa koskevaan ongelmaan ei ole siinä suhteessa olennaisesti maailman maataloustuotannon kasvussa eikä elintarvikkeiden maailmanmarkkinoiden vapauttamisessa, joka menisi lyhyellä aikavälillä Uruguayn kierroksen sopimusten yli, joita on tietenkin toteutettava tosiasiallisesti ja tarkasti noudattaen. Ratkaisu on pikemminkin kehitystä koskevien toimintamallien suuntaamisessa ja tehokkuudessa köyhyyden poistamiseksi ja epätasa-arvon vähentämiseksi. syytä seurauksena ei ole tehtäviä. Huippukokouksen Toimintasuunnitelman seuranta kuuluu ECOSOC:ille osana Yhdistyneiden Kansakuntien konferenssien seurantaa. Sitä vastoin on keskeisen tärkeätä, että FAO tehtäväänsä hoitaessaan tarkistaa toimintaohjelmiaan, jotta ne ovat johdonmukaisia Roomassa 13 ja 14 päivänä marraskuuta hyväksyttävässä poliittisessa julistuksessa ja toimintasuunnitelmassa määritellyn lähestymistavan kanssa. laajentaa FAO: n Niiden johdosta Komissio on laatinut tämän tiedonannon niistä pääperiaatteista, joiden perusteella yhteisö ja jäsenvaltiot osallistuvat huippukokouksen työhön. ISSN 1024-4492 KOM(96) 509 lopullinen ASIAKIRJAT FI 11 03 Luettelonumero : CB-C0-96-513-FI-C ISBN 92-78-10163-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2004/96 DE LA COMMISSION du 18 octobre 1996 déterminant dans quelle mesure il peut être donné suite aux demandes de délivrance de certificats d'exportation déposées au mois d'octobre 1996 pour les produits du secteur de la viande bovine bénéficiant d'un traitement spécial à l'importation dans un pays tiers


title: BERICHT DER KOMMISSION AN DEN RAT UND DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT über die Abwicklung der EIB-Darlehen für Vorhaben in mittel-und osteuropäischen Ländern (Polen, Ungarn, Tschechische Republik, Slowakische Republik, Rumänien, Bulgarien, Lettland, Estland, Litauen und Albanien) - (Berichtszeitraum: 1.1.1995 bis 31.12.1995)

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EIB loan
European Investment Bank
credit guarantee
investment project

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 18. 10. 1996 KOM(96) 501 endg. BERICHT DER KOMMISSION AN DEN RAT U1SD DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT über die Abwicklung der EIB-Darlehen für Vorhaben in mittel- und osteuropäischen Ländern (Polen, Ungarn, Tschechische Republik, Slowakische Republik, Rumänien, Bulgarien, Lettland, Estland, Litauen und Albanien) (Berichtszeitraum: 1. 1. 1995 bis 31. 12. 1995) INHALT 1. Einleitung 2. 3. 4. 5. Rechtlicher Rahmen Tätigkeit der Europäischen Investitionsbank in Mittel- und Osteuropa im Jahre 1995 Ziele und Prioritäten der Bank Zusammenarbeit mit anderen Institutionen 1. Einleitung Der vorliegende Bericht über die Tätigkeit der Europäischen Investitionsbank (EIB) in den mittel- und osteuropäischen Ländern (MOEL) erfolgt gemäß Ratsbeschluß 93/696/EWG vom 13. Dezember 1993 (ABl. L 321 vom 23. Dezember 1993). Der Bericht bezieht sich auf das zweite Jahr der Durchführung des Ratsbeschlusses, nämlich den Zeitraum vom 1. Januar bis zum 31. Dezember 1995. 2. Rechtlicher Rahmen Der rechtliche und institutionelle Rahmen für den Auftrag, den die EEB in Mittel- und Osteuropa hat, ist durch folgende Beschlüsse und Texte gegeben: - Ratsbeschluß (93/696/EWG) vom 13. Dezember 1993 ( ABl Nr L32! vom 23. Dezember 1993), aufgrund dessen der Bank für Verluste, die ihr aus Darlehen für Projekte in Mittel- und Osteuropa entstehen könnten, eine Garantie der Gemeinschaft eingeräumt wird. 'Der Höchstbeitrag für die garantierten Darlehen beträgt am 23. Dezember 1993. Durch die Garantie in voller Höhe gedeckt sind alle Ausfälle für Zahlungen, die die Bank aufgrund der Darlehen hätte erhalten müssen, welche sie nach den üblichen Kriterien für Investitionsvorhaben in den genannten Ländern vergeben hat. einen Dreijahreszeitraum, 3. 000 Mio. ECU beginnend für (Der Höchstbetrag für die garantierten Darlehen schließt die Regelungen ein, die aufgrund des Ratsbeschlusses 93/166/EWG vom 15. März 1993 für Investitionen in Estland, Lettland und Litauen gelten. ) - Beschluß des EIB-Gouverneursrates vom 2. Mai 1994, durch den die Bank zur Darlehensvergabe auf der Grundlage des Ratsbeschlusses vom 13. Dezember 1993 ermächtigt wird. - Garantievertrag zwischen der Gemeinschaft und der EIB, unterzeichnet am 22. Juli und am 12. August 1994. Dieser Vertrag tritt an die Stelle des Garantievertrages, der sich auf den genannten Ratsbeschluß vom 15. März 1993 bezog. 3. Tätigkeit der EIB in Mittel- und Osteuropa im Jahre 1995 Im Jahr 1995 unterzeichnete die EEB 19 Darlehensverträge in Mittel- und Osteuropa mit einem Gesamtbetrag von 973 Mio. ECU, gegenüber 921 Mio. ECU im Vorjahr. 3. 1 Verteilung nach Ländern Die Projektdurchführung ist eng an das Tempo der Wirtschaftsreformen gebunden. In den Ländern, in denen Reformen frühzeitiger eingeleitet wurden und bereits stärker fortgeschritten sind, werden weiterhin mehr Darlehen vergeben. Tabelle 1 zeigt, daß nahezu 80 % des gesamten Darlehensvolumens 1995 auf in der Tschechischen Republik, Ungarn, Rumänien und Polen unterzeichnete Darlehen zurückgeht. Die restlichen Darlehensbeträge entfallen auf Bulgarien, Albanien (Erstvergabe), Litauen und Estland. Tabelle 1. EIB-Darlehen nach Ländern, 1995 Land Anzahl Darlehen Tschechische Republik Ungarn Rumänien Polen Slowakische Republik Bulgarien Albanien Litauen Estland Insgesamt. 3 2 3 2 2 1 3 2 1 19 | 1 Gesamtvolumen unterzeichnete Darlehenverträge (in Mio. ECU) 260 (26,7 %) 200 (20,6 %) 175 (18,0%) 140 (14,4 %) 80 (8,2 %) 60 (6,2 %) 34 (3,5 %) 19(2,0%) 5 (. 5 %) 973(100%) 3. 2 Verteilung nach Sektoren Die Darlehenstätigkeit der Bank in Mittel- und Osteuropa erstreckt sich auf alle Wirtschaftssektoren (siehe Tabelle 2). EIB-Darlehen trugen zur Durchführung verschiedener Vorhaben im Infrastrukturbereich bei, der eine entscheidende Rolle für die Umsetzung der Reformen spielt, sowie zur Unterstützung von Unternehmensprojekten, vor allem von KMU-Vorhaben. Bei den Infrastrukturprojekten entfällt der größte Anteil auf den Energiesektor: Vier Projekte in drei Ländern mit einem Gesamtvolumen von 290 Mio. ECU machten fast 30 % des Gesamtvolumens der von der EEB in den MOEL vergebenen Darlehen aus. Sie bezogen sich auf die Sanierung von Wärmekraftwerken und die Modernisierung von Stromerzeugung und- beförderung. Mit über 24 % des Darlehensvolumens liegt der Verkehrssektor an. zweiter Stelle: In sechs Ländern wurden Darlehensverträge mit einem Gesamtbetrag von 238 Mio. ECU zur Förderung von sieben Projekten unterzeiclmet, die dazu beitragen sollen, die Verkehrssysteme auf europäisches Qualitätsniveau und bringen. teils zu größeren Abschnitten der Schienenverkehrsprojekte gehören EIB-unterstützte Straßen- zu transeuropäischen Netze, teils zu Transitachsen, die für die Gemeinschaft und ihre Verkehrspolitik von zentralem im Telekommunikationsbereich entfielen 1995 13,4% der gesamten EIB- in dem Raum. Für Ausbau und Modernisierung von Darlehensvergabe Telekommunikationsnetzen wurden zwei Darlehensverträge über einen Gesamtbetrag von 130 Mio. ECU unterzeichnet. sind. Auf Projekte Interesse Den größten Einzelposten der EIB-Darlehenstätigkeit in den MOEL stellte 1995 die Unterstützung für den Unternehmenssektor dar (über 32 %). Es wird daran erinnert, daß die EIB-Mittelvergabe für KMU über bestimmte Finanzintermediäre erfolgt, die von der EIB entweder Globaldarlehen - eine zwischen der Bank und einem besonderen Finanzinstitut vereinbarte Kreditlinie - oder APEX-Darlehen erhalten - eine Kreditlinie, die einer Anzahl von berechtigten Instituten in einem bestimmten Land offensteht und gewöhnlich über die Zentralbank läuft. Insgesamt beliefen sich die Darlehen im Unternehmenssektor auf 315 Mio. ECU, davon knapp über 82 % Globaldarlehen. Tabelle 2. 1995 unterzeichnete EIB-Darlehensverträge. aufgeschlüsselt nach Land und Sektor Land Tsche chische Republik Ungarn Rumänien Polen Slowakei Bulgarien Albanien Litauen Estland Insgesamt unterzeichnete Darlehensver träge insgesamt (in Mio. ECU) 260 200 175 140 80 60 34 19 5 973 (100 %) Energie Transport davon Telekom Unternehmens sektor (Industrie) und Sonstiges 200 60 60 30 35 40 60 29 14 50 80 290 (29,8%) 238 (24,5 %) 130 (13,4%) 150 100 50 5 5 5 315 (32,4 %) Einzelheiten zu den 1995 unterzeichneten Darlehensverträgen sind nachfolgender Tabelle 3 zu entnehmen. Ein Gesamtverzeichnis der Darlehen, für die zum 31. Dezember 1995 im Rahmen des gegenwärtigen Auftrages Verträge unterzeichnet waren, ist im Anhang beigefügt. 3. 3 Überwachung Die Bank überwacht die Investition während der gesamten Projektabwicklung bis zum Ablauf der Darlehenslaufzeit. Die Rückzahlungen erstrecken sich auf relativ lange Zeitabschnitte, wie bei Infrastrukturdarlehen mit langer Laufzeit (12 bis 20 Jahre) üblich und für Kreditlinien typisch, bei denen die Rückzahlung erst dann stattfindet, wenn der Beschluß, die Durchführung einer bestimmten Investition zu unterstützen, getroffen worden ist. Rückzahlungen haben pünktlich zum vereinbarten Termin zu erfolgen. Tabelle 3. Aufgrund des Ratsbeschlusses vom 13. Dezember 1993 (93/696/EG) im Zeitraum vom 1. Januar bis zum 31. Dezember 1995 unterzeichnete EIB-Darlehensverträge LAND PROJEKT-BEZEICHNUNG BESCHREIBUNG DARLEHENS SUMME (in Mio. ECU) Albanien Ost-West-Straßenverkehrsachse Fähren-Terminal im Hafen von Dürres APEX-Globaldarlehen Bulgarien Transitstraßen II Tschechische Republik Instandsetzung und Ausbau von etwa 94 km der Hauptstraßenverbindung zwischen Osten und Westen Ausbau der bestehenden Fährenabfertigungsanlagen im Hafen von Dürres und dringliche Reparaturen an Quais und Lagerflächen Finanzierung kleiner und mittlerer Unternehmen in den Bereichen Industrie, Nahrungsmittelindustrie, Fremdenverkehr und Dienstleistungen für Unternehmen sowie von Umweltschutz- und Energiesparprojekten Instandsetzung und Neubau von rund 900 km Haupttransitstraßen Estland Ungarn C'EZI (Wärmekrafrwerksanierung) - Tranche A C'EZI (WärmekrafWerksarnerung) - Tranche B Straßen Globaldarlehen - Tranche B Estnische Investitionsbank Einbau von Entschwefelungsanlagen in sechs Wärmekraftwerken Einbau von Entschwefelungsanlagen in sechs Wärmekraftwerken Verbesserung des Straßennetzes Finanzhilfe für kleine und mittlere Unternehmen in Industrie, Tourismus und Dienstleistungen für Unternehmen Globaldarlehen Finanzsektor Telekommunikation II - Tranche B Finanzierung von Projekten in Industrie, Infrastruktur und Tourismus Ausbau und Modernisierung des Telekommunikationsnetzes 24 5 5 60 100 100 60 5 150 50 GESAMT DARLEHENS BETRAG JE LAND (in Mio. ECU) 34 60 260 5 200 LAND PROJEKT-BEZEICHNUNG BESCHREIBUNG DARLEHENS SUMME (in Mio. ECU) GESAMT DARLEHENS BETRAG JE LAND (in Mio. ECU) Litauen Polen Rumänien Hafen von Klaipeda Globaldarlehen Litauische Entwicklungsbank Bau eines kleinen Contamer-Terrninals und Verbesserung des RoU-on/Roll-of-Terminals Finanzhilfe für kleine und mittlere Unternehmen in Industrie, Tourismus und Dienstleistungen für Unternehmen Globaldarlehen Finanzsektor Bahn m Finanzierung kleiner und mittlerer Projekte in Industrie, Infrastruktur und Tourismus Instandsetzung und Ausbau des ersten Abschnittes der TEN-Bahnstrecke Warschau-Terespol Telekommunikation Wärme- und Stromerzeugung Hafen von Constanza Ausbau und Modernisierung des Telekommunikationsnetzes Instandsetzung und Modernisierung der Wärme- und Stromerzeugungsanlagen sowie der Strombeförderungs- und -Verteilungsnetze Reparatur von Sturm- und Unfallschäden an Wellenbrechern, Wellenbrecherausbau Slowakische Republik Globaldarlehen II Staatsbank SPP-Gasbeförderung INSGESAMT Finanzierung spezieller Kreditoperationen in Industrie, Tourismus und Dienstleistungen für Unternehmen, Umweltschutz und Energiesparprojekten Ausbau und Modernisierung internationaler Gasfemleitungen in der Slowakei und des inländischen Netzes 14 5 100 40 80 60 35 50 30 973 19 140 175 80 973 4. Ziele und Prioritäten der Bank Die Bank gewährt den mittel- und osteuropäischen Ländern, die sich langfristig auf eine EU-Mitgliedschaft vorbereiten, Finanzhilfe. Sie hilft ihnen dabei, sich die wirtschaftlichen Rahmenbedingungen zu geben, die fur eine Mitgliedschaft Voraussetzung ist. Die Beispiele Griechenlands, Portugals und Spaniens bieten eine historische Parallele. Auch in diesen Fällen begann die EIB mit ihrer Darlehenstätigkeit bereits viele Jahre, bevor diese Länder der Gemeinschaft beitraten, und half ihnen dabei, die Beitrittsvoraussetzungen zu erfüllen. Die EIB erfüllt vor allen Dingen eine Katalysatorfünktion bei der schwierigen Aufgabe, bei größeren Infrastrukturprojekten eine Gesamtfinanzierungslösung zu finden. Dies entspricht in hohem Maße ihrem besonderen Charakter als komplementärer Geldgeber, d. h. als Bank, die einspringt, wenn der kommerzielle Sektor keine oder zu wenige Mittel aufbringt. In besonderem Maße engagiert sich die EIB in der Verlängerung der transeuropäischen Netze (Straße und Schiene) in die mittel- und osteuropäischen Länder, auf der Grundlage der Straßen- und Bahnkorridore, die von der Gesamteuropäischen Verkehrsministerkonferenz als mittelfristige Ausbauprioritäten definiert wurden. 5. Zusammenarbeit mit anderen Institutionen Die Tätigkeit der Bank in den mittel- und osteuropäischen Ländern erfolgt im Rahmen des Programms der EU, diesen Ländern bei der Vorbereitung zum Beitritt zur Union zu helfen, insbesondere durch Finanzierung von Investitionen zur infrastrukturellen Anbindung der betreffenden Länder (im Hinblick auf Verkehr, Telekommunikation, Energie und Umwelt) an die EU, und durch Unterstützung von KMU. Nach Möglichkeit erfolgt die Kofinanzierung zusammen mit anderen Institutionen, vor allem in Verfolgung der obengenannten Ziele. Die Tätigkeit der Bank ist somit Teil eines in enger Kooperation mit der Kommission und konzertierten Vorgehens, gegebenenfalls internationalen anderen Finanzierungsinstitutionen. den MOEL aktiven in Die Bank arbeitet intensiv mit der Kommission zusammen, insbesondere im Rahmen des PHARE-Programms. Im Berichtszeitraum leistete PHARE nicht nur in vielen Fällen in der Planungsphase Unterstützung (Studien und fachliche Hilfe); die Bank und PHARE finanzierten auch gemeinsam eine Reihe von Vorhaben: ein Bahnprcjekt in Polen, Straßenverkehrsprojekte in der Tschechischen Republik, Straßen- und Hafenausbauprojekte in Albanien, ein. energiewirtschaftliches Projekt in Rumänien und ein Hafenausbauprojekt in Litauen. Was die internationalen Finanzierungsinstitutionen anbetrifft, so arbeitet die EEB eng mit der Weltbank und der EBWE zusammen. Gemeinsam finanzieren diese Institutionen einige der in den MOEL unternommenen Projekte, um damit möglichst wirksam zum Nutzen der betreffenden Länder tätig zu werden. Irn Berichtszeitraum kofinanzierte die EIB zusammen mit der EBWE und der Weltbank ein energiewirtschaftliches Projekt in Rumänien. Der Anteil der verschiedenen Finanzquellen an der Finanzierung von EIB-unterstützten Projekten geht aus folgender Tabelle hervor: Tabelle 4. Finanzierungsanteil von PHARE und internationalen Finanzierungsinstitutionen bei Projekten, die die EIB 1995 finanziell unterstützte Land EEB EBWE Sonstige1 (in PHARE Mio. ECU) INSGE SAMT Welt bank (IBRD) Albanien Bulgarien Tschechische Republik Estland Ungarn Litauen Polen Rumänien Slowakische Republik INSGESAMT 34 60 260 5 200 19 140 175 80 2 183 160 2 61 280 5 840 36 23 176 73 31 12 10 5 20 15 69 133 550 10 1040 60 183 709 153 973 (33%) 185 (7%) 160 (6%) 1496 (51%) 93 (3%) 2907 (100%) Staaten, öffentliche Körperschaften oder andere inländische Finanzierungsquellen, einschließlich Eigenmitteln des Kreditnehmers bzw. Projektträgers. 10 Anhang 1 MITTEL- UND OSTEUROPA Aufgrund der Ratsbeschlüsse vom 15. März 1993 (93/166/EG) und 13. Dezember 1993 (93/696/EG) im Zeitraum 15. 03. 1993-31. 12. 1995 unterzeichnete EIB-Darlehensverträge LAND Albanien Bulgarien Tschechische Republik Estland 1993 (*) 1994 1994 1994 1995 1994 1994 1995 1995 Ungarn Lettland Darlehens betrag (in Mio. ECU) DARLEHENS VOLUMEN JE LAND (in Mio. ECU) 34 24 5 5 30 60 125 100 30 100 100 60 5 20 15 7 5 100 40 150 50 5 90 515 52 340 5 Jahr der Unter zeichnung 1995 1995 PROJEKT-BEZEICHNUNG Ost-West-Straßenverkehrsachse Fähren-Terminal im Hafen von 1 )urrCs 1995 Globaldarlehen APEX 1994 1995 1994 1994 1994 1995 1995 1995 Luftverkehrsdienst-leistungen - B Transitstraßen II Bahnverbindung Berlin-Wien Mero-IKL-Ölleitung (D-CZ) Telekommunikation 1 - B C'EZI (Wärmekraftwerksanierung) - Tranche A C'EZI (Wärmekraftwerksanierung) - Tranche B Straßen Globaldarlehen Estnische Investitionsbank - Tranche A Luftverkehrsdienst-leistungen Massengüterentladeanlage Muuga Fernheizungssanierung Globaldarlehen Estnische Investitionsbank - Tranche B Telekommunikation II Globaldarlehen Stadtinfrastruktur Globaldarlehen Finanzsektor Telekommunikation II - Tranche B 1993 (*) Globaldarlehen Investitionsbank Lettland 11 LAND Litauen Polen Rumänien Slowakische Republik INSGESAMT PROJEKT-BEZEICHNUNG Jahr der Unter zeichnung Darlchcns- betrag (in Mio. ECU) DARLEHENS VOLUMEN JE LAND (in Mio. ECU) 1994 1995 1995 1994 1994 1994 1994 1995 1995 1994 1994 1995 1995 1995 1994 1994 1995 1995 Flughafen Vilnius Hafen von Klaipeda Globaldarlehen Litauische Entwicklungsbank Telekommunikation II Schnellstraßen Abwasserklärwerk Warschau Globaldarlehen Ausfuhrentwicklungsbank Globaldarlehen Finanzsektor Bahn III Sanierung und Modernisierung der Romgaz Luftverkehrsdienstleistungen - B Telekommunikation Wärme- und Stromerzeugung Hafen von Constanza Telekommunikation 1 - B Luftverkehrsdienst- leistungen Globaldarlehen II Staatsbank SPP-Gasbeförderung 10 14 5 150 125 45 13 100 40 50 16 80 60 35 20 15 50 30 1894 29 473 241 115 1894 (*) Unterzeichnet aufgrund des Ratsbeschlusses 93/166/EWG 12 ISSN 0254-1467 KOM(96) 501 endg. DOKUMENTE DE 11 Katalognummer : CB-CO-96-504-DE-C ISBN 92-78-09946-5 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg M