title: Komission tiedonanto - Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn esikuva-analyysi

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 09. 10. 1996 KOM(96) 463 lopull. KOMISSION TIEDONANTO limOOFAN TEOIXISUUDEN ÏOOLPAÎLUOTYN ESÖCUVA^ANALYYSI SISÄLLYSLUETTELO I. JOHDANTO. H. EUROOPAN TEOLLISUUDEN KILPAILUKYKY. 1. Tausta 2. Teollisuuden kasvu 3. Keskeisten panostekijöiden kustannukset 4. Teollisuusinvestoinnit HL KILPAILUKYKYÄ MÄÄRÄÄVÄT TEKIJÄT. —. 1. Markkinoiden toiminta 2. Innovaatio IV. ESIKUVA-ANALYYSI. 1. Yrityksen esikuva-analyysi 2. Toimialatason esikuva-analyysi 3. Eikuva-analyysin puite-edellytykset , V. PÄÄTELMÄT. ,. 1 3 3 5 6 7 8 8 12 15 16 16 17 «. «. 19 u I. JOHDANTO D Tämän tiedonannon luomisen riittävän vauhdin varmistaminen työllisyyttä koskevaksi lähtökohtana ovat komission ehdotukset luottamussopimukseksi. 1 Tuon asiakirjan alussa osoitetaan, että rakennetyöttömyys kasvaa laskusuhdanteen päättyessä entistä korkeampi. jatkuvasti, ja että se on jokaisen Nettotyöpaikkojen suuntauksen kääntämiseksi ja sen varmistamiseksi, että kaikki, jotka haluavat ja voivat edistää unionin hyvinvointia tuottavalla työllä, saavat tilaisuuden tehdä niin, on Euroopan suurin haaste tällä hetkellä. Kuten valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja ja tiedonannossa "Euroopan unionin teollisuuden kilpailukykypolitiikka" osoitettiin, Euroopan talouden kilpailukyvyn parantaminen on tärkeä keino tuon päämäärän saavuttamiseksi. Nämä kolme asiakirjaa yhdessä muiden komission ehdotusten kanssa muodostavat kilpailukyvyn parantamiseksi toteutettavan työohjelman. Monet siihen sisältyvät toimenpiteet kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. työllisyydestä2 tämän D Dämän tiedonannon tarkoitus on esittää ajankohtainen analyysi Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn nykytilasta. Tärkeysjärjestyksien ratkaisemiseksi selvitetään, mitkä ovat kilpailukyvyn parantamisen avainalueet edellä esitetyn tarkastelun perusteella. Komissio kiinnittää huomiota esikuva-analyysiin (benchmarking-menetelmään), joka ei ole uusi politiikka-aloite, vaan keino, jolla edistetään kilpailukyvyn avainalueiden toimenpiteiden parempaa toteuttamista keskittymällä tekijöihin ja edellytyksiin, jotka synnyttävät parhaita suorituksia ja parhaita käytäntöjä koskevaa tietojen vaihtoa. D Tässä tiedonannossa kilpailukyvyn analysointi liittyy pääasiassa teollisuuteen, mutta se valaisee myös joitakin perustekijöitä, jotka selittävät talouden kokonaistulosta kasvuna, tuottavuutena ja työllisyytenä. Euroopan valmistusteollisuuden kilpailukyvystä käytävä keskustelu olisi puutteellista, jos ei myös eräiden palvelujen kilpailukykyä käsitettäisi. Puheenjohtaja Santerin nimittämä kilpailukykyä käsittelevä neuvoa-antava ryhmä Ryhmän ensimmäisessä kertomuksessa tarkasteltiin kilpailukykyä laveassa merkityksessä ja korostettiin, että kilpailukykyyn sisältyy tuottavuuden, tehokkuuden ja kannattavuuden osatekijöitä. Kilpailukyky ei ole itsetarkoitus, vaan vahva keino, jolla voidaan nostaa elintasoa ja kasvattaa sosiaaliturvaa. Tästä syystä kilpailukyvyn tärkeimmät mittarit kansantalouden tasolla mittaavat kasvua, tuottavuutta ja työllisyyttä niiden tekijöiden lisäksi, joilla tiettyä tulosta voidaan selittää. Talouselämän pääalojen tai yksittäisten toimialojen tasolla voidaan käyttää monia samoja kilpailukyvyn mittareita. Markkinaosuus ja kannattavuus ovat myös tärkeitä mittareita, jotka kytkeytyvät yritysten kilpailukykyyn. Kilpailukyvyn eri mittarit liittyvät toisiinsa, koska lopulta juuri yritykset luovat kasvun, joka synnyttää työpaikkoja ja nostaa tuottavuutta. Se, miten eri tasojen kilpailukyvyt liittyvät toisiinsa muodostaen tietyn tuloksen, on merkittävä asia, jota käsitellään jäljempänä. Kilpailukykyyn vaikuttavat rakennetekijät ovat tämän tiedonannon keskeisenä aiheena. Makrotaloudellisella ympäristöllä on tietysti myös hyvin huomattava vaikutus. Komissio tiedottaa näistä näkökohdista kuitenkin säännöllisesti taloudellisessa vuosikertomuksessa ja seuraa sitä, miten makrotaloudellisten tavoitteiden saavuttamisessa edistytään, tutkimalla Työllisyyttä koskeva luottamussopimus, SEC(96) 1093, 6. 5. 1996 Kasvu, kilpailukykyjä työllisyys [KOM(93)700, joulukuu 1993] KOM(94)319, 14. 9. 1994 /] taloudellista lähentymistä. Maastrichtin kriteerit, joissa asetetaan talous- ja rahaunionin tavoitteet, ovat politiikan alueella esiintyvä esikuva-analyysin muoto, joka on osoittautunut hyödylliseksi edistettäessä lähentymistä ja joka voi toimia mallina sovellettaessa menetelmää muille kilpailukyvyn kannalta tärkeille alueille. EMU ja kilpailukyky Siirtyminen talous- ja rahaliittoon (EMU) vaikuttaa huomattavasti kilpailukykyyn niin sisäisesti kuin ulkoisestikin. Sisäinen vaikutus on se, että EMU poistaa rajat ylittävien maksujen siirtokustannukset. Lisäämällä avoimuutta se myös vahvistaa kilpailukykyä. Pk-yritykset, joille osallistuminen kansainväliseen kauppaan aiheuttaa nykyisin suhteellisen korkeat kustannukset, hyötyvät erityisesti, koska EMU antaa niille mahdollisuuden lisätä tehokkuuttaan laajentamalla toimintaansa kaikille Euroopan markkinoille. Lisäksi EMU edistää merkittävästi sisämarkkinoiden hyödyntämistä. Neljän viime vuoden aikana valuuttakurssien vaihtelut ovat johtaneet tuotantotekijöiden puutteelliseen allokointiin, mikä on vaarantanut taloudellisen yhdentymisen edulliset vaikutukset ja hidastanut kasvua Euroopassa. Ulkoinen muutos taas on se, että ottaen huomioon Euroopan unionin merkityksen kansainvälisessä kaupassa rahoitusmarkkinat voivat myöntää eurolle kansainvälisen valuutan aseman, jollainen dollarillakin on. Euroopan yritykset voivat sitten käydä euromääräistä kauppaa ulkopuolisilla markkinoilla ja suojautua näin valuuttakurssimuutosten aiheuttamilta hintojen muutoksilta. Makrotalouspolitiikalla on myös keskeinen merkitys kilpailukyvylle. Erityisesti julkisen talouden liian suuret alijäämät syövät huomattavan osan yksityisistä säästöistä (lähes 45 ja nostaa korkoja. prosenttia vuonna 1993), mikä estää Talousarviotasapainoon pyrkivällä politiikalla voidaan makrotalouden toimintapuitteita parantaa. Valtion hallinnon nettolainanotto väheni Euroopan unionissa vuoden 1993 6,3 prosentista 5,1 prosenttiin vuonna 1995 ja 4,4 prosenttiin vuonna 1996 (ennuste). Lyhyet reaalikorot ovat seurailleet lainanottoa: ne ovat laskeneet vuoden 1992 6,7 prosentista 4,9 prosenttiin vuonna 1993 ja 3,9 prosenttiin vuonna 1995. Siirtyminen kohti talous-ja rahaliittoa vahvistaa tätä kehitystä. tuotantoinvestointeja D Päävastuu yritysten kilpailukyvyn säilyttämisestä on yrityksillä itsellään. Ne ylläpitävät kilpailukykyään tyydyttämällä markkinoiden tarpeet tehokkaasti ja joustavasti ja pystymällä mukautumaan rakennemuutokseen, luomaan uusia markkinoita ja vastaamaan uusiin tarpeisiin. Johtamisen laatu määrää pitkälti sen, miten yritykset näissä tehtävissä onnistuvat. Julkiset viranomaiset tukevat kilpailukykyä luomalla yritysten toiminnalle asianmukaiset puite-edellytykset. Tähän tarvitaan välttämättömän perusrakenteen luomista, asianmukaisen sääntely-ympäristön ja erityiskannustimien tarjoamista erityisesti innovaation, laadun, pienten ja keskisuurten yritysten liiketoimintaympäristön sekä taloudellisen yhteenkuuluvuuden (komission innovaatiota käsittelevä vihreä kirja, laatua koskeva työasiakirja ja monivuotinen pk-yritysohjelma) alueilla. D Tässä tiedonannossa esitellään yritysten kilpailukykyyn vaikuttavien tekijöiden moninaisuutta ja niiden välisiä suhteita ja näiden seurauksena tarvetta kehittää yhtenäinen lähestymistapa, liiketoimintaympäristön jolla keskitytään yritysten toimintamahdollisuuksia määrääviin Tämän menettelyn ovat tekijöihin. laajuisilla yleismaailmallistumassa, ja vaarasta, että kilpailukyvyn puute maailman markkinoilla vaikuttaa kielteisesti työllisyyteen ja elintasoon. Edistääkseen yritysten ja julkisten viranomaisten sopeutumista suurempaan kansainväliseen kilpailuun komissio ehdottaa, että esikuva-analyysia edistettäisiin teollisuuden ja julkisen hallinnon yhteistyönä. että markkinat tärkeys johtuu siitä, Tässä tiedonannossa ei pyritä tutkimaan kaikkia kilpailukykyyn vaikuttavia puite-edellytyksiä, vaan vain osaa niistä. Joitakin verotuksen, sosiaalipolitiikan ja julkisen hallinnon tehokkuuden osatekijöitä tarkastellaan vain siltä osin kuin niiden katsotaan vaikuttavan kilpailukykyyn; riittävyyden ja siitä samoin rajataan sääntely-ympäristön ja julkisen aiheutuvan kuormituksen käsittely. Komissio aikoo jatkaa sen tutkimista, miten julkisen vallan politiikalla voidaan tukea kilpailukykyä. infrastruktuurin H EUROOPAN TEOLLISUUDEN KILPAILUKYKY Tausta Vahva talous on sellainen, joka pystyy korkeaan tuotantotehokkuuteen ja luo työpaikkoja nostaakseen elintasoa. Elintaso on määriteltävä väljästi, niin että se sisältää myös tekijöitä, joita on vaikea ilmaista määrällisesti - esimerkiksi ympäristönsuojelun korkea taso tai rikollisuuden vähyys. Niihin kuuluu terveyden ja talouden kohtuullinen turvaaminen, mikä tunnetaan eurooppalaisena yhteiskuntamallina. Elämänlaadun säilyttäminen ja parantaminen Euroopassa vaatii, että odotukset ja mahdollisuudet saatetaan vastaamaan toisiaan ja että tuotannollinen pohja pystyy tuottamaan toivotun tuloksen. Bruttokansantuote on epätarkka elintasomittari. Eräät vaikeammin määrällisesti ilmaistavat elintason osatekijät voivat sopia paremmin yhteen bruttokansantuotteen kasvun kanssa kuin ensisilmäyksellä näyttäisi. Esimerkiksi tasokas ympäristönsuojelu voi eräin edellytyksin tukea kilpailukykyä. Sekä kestävän kehityksen turvaamiseksi että kilpailukyvyn parantamiseksi on tärkeää, että talous muuttaa energiaa ja raaka-aineita tavaroiksi ja palveluiksi nykyistä tehokkaammin. Kilpailukyky pyramidi D Korkea tuottavuus on elintason nousun perusta. Työn tuottavuutta ei pidä kasvattaa työpaikkojen luomisen kustannuksella. Korkea työllisyysaste vaikuttaa suoraan elintasoon luomalla tuloja suuremmalle väestönosalle. Kun tuottavuus ja työllisyys nousevat yhdessä, on seurauksena vahva kasvu. Kansantalouden tasolla tuottavuus ja työllisyys muodostavat Komission tiedonanto teollisuuden kilpailukyvystä ja ympäristönsuojelusta [SEC(92)1986J toimintapolitiikaksi. Erinomaisen suorituksen kilpailukyvyn perusmittapuut. Maastrichtin kriteereistä poiketen niitä ei voida suoraan rakenteelliset muuttaa edellytykset voidaan helpommin muuttaa toimintapolitiikaksi kilpailukykyyn vaikuttavien yksilöllisten puite-edellytysten välityksellä. Vahvan kansantalouden kehityksen määrääviä suhteita voidaan havainnollistaa kilpailukykypyramidilla. taustalla olevat Eurooppa on edelleen huomattavasti Yhdysvaltoja jäljessä sekä työn tuottavuutena että työssä olevien osuutena työikäisestä väestöstä mitattuna (työllisyysaste). Tilanne on sama myös Japaniin nähden. Tästä seuraa, että bruttokansantuote henkilöä kohden on miltei kolmanneksen alhaisempi kuin Yhdysvalloissa ja kuudenneksen alhaisempi kuin Japanissa. Tämä tulos ei ole missään tapauksessa välttämätön eikä sitä pidä hyväksyä. Euroopan inhimilliset voimavarat, pääomapohja, infrastruktuuri ja kotimarkkinoiden koko ja kehitys luovat perustan sekä korkealle tuottavuudelle että korkealle työllisyysasteelle. Nykyisessä teknologiassa on huomattavia käyttämättömiä mahdollisuuksia. Innovaatiota kiihdyttämällä voidaan saavuttaa entistä korkeampi taso. toteutunutta kehitystä onkin vaikea Vaikka tulkita, Euroopan unionin ja Japanin pääomakannan nopea kasvu vaikutti huomattavasti näissä maissa tapahtuneeseen työn tuottavuuden kasvuun, mutta tämä tapahtui huomattavassa määrin pääoman tuottavuuden laskun kustannuksella. Sekä Euroopan unionissa että Japanissa työvoiman korvaaminen pääomalla on ollut huomattavaa, jolloin pääomavaltaisuus nousi merkittävästi. D Työpaikkojen luominen on edelleen riittämätöntä. Vuoden 1960 jälkeen Euroopan unionissa on syntynyt kymmenen miljoonaa nettotyöpaikkaa eli puolet Japanissa luodusta ja alle viidennes Yhdysvalloissa luodusta määrästä. Ero johtuu suuresta menetettyjen työpaikkojen bruttomäärästä. Samaan aikaan uusien työmarkkinatulokkaiden määrä oli Yhdysvalloissa 1,5- kertainen Eurooppaan verrattuna, mutta Japanissa Eurooppaa alhaisempi. Yhdysvalloissa tapahtunut suuri työpaikkojen nettolisäys antoi USArlle mahdollisuuden kohottaa työllisyysastettaan merkittävästi vuosina 1960 - 1995, jolloin se läheni aina korkeana pysynyttä Japanin työllisyysastetta. Euroopan unionissa työllisyysaste laski samana aikana. Eräät Euroopan maat saavuttavat tai jopa ylittävät Yhdysvaltain ja Japanin tason, mikä näyttää osoittavan, että alhainen työllisyysaste ei Euroopassakaan ole väistämätön. TYÖLLISYYSASTE 1960 1995 Euroopan unioni Yhdysvallat Japani 67% 63% 74% 60% 72% 74% Euroopassa tapahtuneen kehityksen heikkouden syyt ovat nähtävissä. Erityisen tärkeitä tuottavuustasoille ja kasvulle ovat aineettomat investoinnit, innovaatio ja investoinnit tehtaisiin ja laitteisiin. Työllisyyden osalta ovat tärkeitä tekijöitä inhimillisiin voimavaroihin tehtyjen investointien, työmarkkinoiden toimivuuden ja väestökehityksen lisäksi erityisesti työmarkkinatulokkaiden määrät ja vanhojen ja nuorten osuus väestöstä. Näiden ilmiöiden synnyttämiä erityisiä huolenaiheita ovat väestön ikääntyminen, työvoiman sisäinen ja ulkoinen jousto, ammattitaitojen kehittäminen, ja kehitys, organisaatiokysymykset, tutkimus investointien rahoitus sekä verotuksen rakenne ja taso. investointeja ammattitaitoon Julkiset investoinnit tukevat kilpailukykyä, jos niillä kehitetään Euroopan infrastruktuuria, ja avustetaan rohkaistaan aineettomia jälkeenjääneiden alueiden kehitystä. Näyttää siltä, että Euroopan talous joutuu yhä enemmän vaikeuksiin, jotka aiheutuvat infrastruktuurin pullonkauloista niin fyysisen tuotantokyvyn alueella kuin suhteessa siihen, miten laitoksia käytetään. Tämän seurauksena esimerkiksi kuljetusten infrastruktuurin kustannukset ovat Euroopassa huomattavasti korkeammat kuin Yhdysvalloissa, mikä heikentää Euroopassa sijaitsevien yritysten kilpailuasemaa. tekniikkaan ja / Sosiaalinen turvaverkko tarvitaan varmistamaan, että kasvun tuomat edut jaetaan tasapuolisesti, ja torjumaan sosiaalista syrjäytymistä. Sosiaaliturvan on kuitenkin annettava sen saajille välttämättömät taidot ja rohkaistava liikkuvuutta, jotta he ottaisivat tuottavan työpaikan ja edistäisivät näin kansantalouden kilpailukykyä. Kulutuksen aiheuttama julkisen talouden alijäämä alentaa loppujen lopuksi tuotantopotentiaalia vähentämällä investointeja. Erityisesti työvoiman verotus merkitsee yrityksille välittömiä tai välillisiä kustannuksia. Verojen osuus BKT:stä nousi Euroopan unionissa vuosina 1970 - 1995 34 prosentista 43 prosenttiin. Lisäksi kovin suuret, erityisesti tulonsiirtojen aiheuttamat julkisen talouden alijäämät merkitsevät, että kotimaisia säästöjä käytetään pikemminkin alijäämän rahoittamiseen kuin investointeihin. Verotuksen rakenteen muutokset osoittavat, että vuosina 1980 - 94 Euroopan työllisen työvoiman efektiivinen verotaso kasvoi tasaisesti keskimäärin 34 prosentista keskimäärin 40 prosenttiin, kun taas muiden tuotannontekijöiden todellinen verotus aleni 44 prosentista 35 prosenttiin. talousjärjestelmän toimivuus ei riipu ainoastaan yksittäisen On korostettava, että kilpailukykyyn liittyvän tekijän saatavuudesta ja laadusta, vaan paljon enemmän eri osatekijöiden vuorovaikutuksesta. Eri osatekijöiden vuorovaikutustavat joko edistävät tai vähentävät talouden tuloksentekokykyä. 2. Teollisuuden kasvu O Talouden peruslähtökohtien huomattavasta kohentumisesta huolimatta Euroopan teollisuus ei ole saavuttanut sellaisia tuloksia kuin olisi ollut mahdollista. Useimmilla tehdasteollisuuden aloilla Yhdysvallat on tuottavuudessa Eurooppaa edellä. Japanin korkea tuottavuus keskittyy muutamalle vientialalle. Euroopan unionin osuus OECD:n vientimarkkinoista (EU. n sisäinen kauppa mukaan lukien) on pienentynyt vuodesta 1987 lähtien. Tämä markkinaosuuden menetys johtuu laiminlyömisestä eikä niinkään suurelta osin vahvasti kasvavien markkinoiden valuuttakurssien muutoksista tai muusta hintakehityksestä. Yhtä vähäinen erikoistuminen kasvumarkkinoihin on todettavissa myös Euroopasta kolmansiin maihin tehtyjen suorien investointien kohdalla. Euroopan unionin ulkomaiden kanssa käymä kauppa ja investoinnit kolmansiin maihin ovat keskittyneet kypsille markkinoille, Itä-Eurooppaan ja Välimeren maihin enemmän kuin Itä-Aasian tai eräiden Latinalaisen Amerikan maiden nopeasti kasvaville markkinoille. Vuodesta 1993 lähtien on havaittavissa rohkaisevia merkkejä Euroopan tulosten paranemisesta sekä viennin että ulkomaisten investointien kasvavilla asemiaan markkinoilla. maailmanmarkkinoilla, on välttämätöntä, että ne pääsevät kolmansien maiden markkinoille ehdoin, jotka ovat samat kuin pääkilpailijamailla sekä kotimaisilla kilpailijoilla. Jotta Euroopan yritykset ja kehittäisivät säilyttäisivät Euroopan yritysten nettovoittomarginaalit ja investointien tuotto alkoivat kohentua vuonna 1994. Pääomakustannuksiin verrattuna tuotot ovat kuitenkin edelleen riittämättömiä (7 prosenttia), koska ne ovat vieläpä alhaisemmat kuin pitkäaikaisen julkisen velan korkotaso (8 prosenttia). Komission tiedonanto markkinoillepääsystä, 14. 2. 1996 (tn Mi D Kymmenen viime vuoden aikana teollisuuden jalostusarvo kasvoi 2,4 prosenttia vuodessa Euroopan unionissa, kun sen kasvu oli Yhdysvalloissa 3 prosenttia ja Japanissa 3,8 prosenttia. Kokonaistulos kuvastuu myös yksittäisten toimialojen tasolla. Tehdasteollisuudesta vain elintarvike-, juoma-ja tupakkateollisuus sekä puu-ja huonekaluteollisuus kasvoivat Euroopan unionissa nopeammin kuin Yhdysvalloissa ja Japanissa vuosina 1985 -1995. Kaikki ne alat, joilla jalostusarvon kasvu Euroopassa oli yhtä suuri tai suurempi kuin Yhdysvalloissa tai Japanissa, saavuttivat tuottavuuden parannuksia, jotka olivat vähintään pääkiipailijoiden tasoa tai ylittivät sen. Kaikilla niillä aloilla, jotka kasvoivat Euroopassa hitaammin, olivat tuottavuuden parannukset pienempiä. Samoin ne Euroopan toimialat, joiden kasvu oli keskinkertaista tai sitä suurempaa, pitivät yllä korkeampaa investointiastetta kuin niiden kilpailijat. 3. Keskeisten panostekijöiden kustannukset Säilyttääkseen kilpailukykynsä yritysten on hallittava yksikkökustannuksensa joko nostamalla tehokkuuttaan, hallitsemalla tuotannon panostekijöiden kustannuksia tai yhdistelemällä näitä kahta keinoa. Yksittäiset kustannuserät näyttävät erilaisilta valmistusyrityksen näkökulmasta kuin koko kansantalouden kannalta. Yksittäisen teollisuusyrityksen kustannuksista tavaroiden ja palvelujen ostot ovat 60 prosenttia, seuraavana on työvoima (30 prosenttia kustannuksista ja 70 prosenttia jalostusarvosta), ja loppuosan kustannuksista muodostaa rahoitus. Koska tavaroiden ja palvelujen ostot muodostavat niin suuren osan kustannuksista, kuuluu kilpailukyvyn keskeisiin edellytyksiin tehokkaiden tavarantoimittajien käyttö. Energia, vesi ja tuotantopalvelut (yhteydet, kuljetukset, rahoitus- ja yrityspalvelut) vastaavat suoraan tai välillisesti yli viidennestä valmistuskustannuksista. Euroopassa keskeisten palvelujen hinnat ovat pysyneet korkeampina kuin pääkilpailijamaissa, ja muualla tapahtuneen vapautumisen myötä on Euroopan ja sen pääkiipailijoiden välinen kuilu vain kasvanut. Kilpailun vapauduttua teletoiminnassa on kaukopuheluiden hinta laskenut 18-35 prosenttia vuosina 1990-1994. Kilpailun puuttuessa hinnat ovat laskeneet 1 2 - 16 prosenttia. Energia- alalla ovat kaasun hinnat laskeneet samassa tahdissa öljyn hintojen kanssa, mutta ovat keskimäärin 30 prosenttia korkeammat kuin Yhdysvalloissa. Sähkön osalta hintaero on suurempi. Suuret yritykset pääsevät käyttämään suuria kansainvälisiä säästöjä ja monimutkaisia rahoitusvälineitä sekä kehittyneitä rahastoja. Ne voivat rahoittaa investointeja edullisin-ehdo n. Useimpia pieniä yrityksiä ei noteerata pörsseissä, niiden toiminta on paikallista ja ne käyttävät hyvin perinteisiä rahoituslähteitä investoinneissaan. Enimmäkseen ne käyttävät jakamattomia voittojaan, mistä seuraa raskas verotus, sekä pankkilainoja. Vuodesta 1980 lähtien keskimääräiset pitkäaikaiset nimelliskorot ovat pysyneet Euroopassa 1 - 2 prosenttiyksikköä korkeampina kuin Yhdysvalloissa ja noin 4 prosenttiyksikköä korkeampina kuin Japanissa. Pääomakustannusarviot viittaavat myös siihen, että rahoituskustannukset ovat korkeammat Euroopassa ja erityisesti pienissä jäsenvaltioissa. Euroopan korkeisiin pääomakustannuksiin vaikuttaneina tekijöinä voidaan mainita inflaatio-odotukset, suuret julkisen talouden alijäämät, rahoituslaitosten välisen kilpailun puute ja kansainvälisten investointien rajoitukset. i Kolmas teollisuuden kustannusperustan osatekijä on työvoima. Työkustannusten kehitys on tiukasti sidoksissa yleiseen taloudelliseen tilanteeseen. Kahden viime vuosikymmenen aikana EU:n talous on kokenut vaikean sopeutumisvaiheen - rakennemuutoksen lisäksi myös saadakseen inflaatiopaineet ja kustannukset hallintaan ja palauttaakseen pääomasijoitusten kannattavuuden. 1970-luvulla inflaatio oli yli 10 prosenttia, mutta se laski 5 prosenttiin 1990- luvun alkuun mennessä ja on nyt 3 prosenttia. Inflaatio-odotuksilla oli tuntuva vaikutus siihen, millaisessa tilanteessa työehtosopimusneuvotteluja käytiin. Nykyisin unionin talouden perusasiat ovat suotuisassa tilassa. Inflaatio on historiallisen alhainen ja edelleen laskussa, terveellä valuuttakurssijännitteet ovat jatkuvasti lientyneet, maailmankauppa laajenee vauhdilla ja investointien kannattavuus on paranemassa. Silti on selvää, että Euroopan taloudessa on edelleenkin eräitä kustannus-ja tuottavuusongelmia. Kilpailukyvyn kannalta on tarpeen ottaa huomioon kaikki työnantajan työvoimasta maksamat maksut ja painottaa tuottavuudella kokonaistyövoimakustannuksia niin että päästään yksikkötyökustannuksiin. 6 Yksikkötyökustannusten laskeminen on käytännössä vaikeaa ja siksi yksikkötyökustannuksista on hyvin harvoja pitäviä arvioita. Viime vuosikymmeninä Euroopan unioni on vähitellen saanut hallintaan inflaationsa ja alentanut palkkojen osuutta BKT:sta lähemmäs Yhdysvaltain ja Japanin tasoa. Myös tuottavuustaso on Euroopassa EU:n noussut reaaliyksikkötyökustannukset ovat alentuneet asteittain vuodesta 1980 alkaen. suhteessa Yhdysvaltain tuottavuuteen. seurauksena Tämän Valmistussektorilla tilanne ei ole näin selkeä eikä todennäköisesti yhtä suotuisakaan. Esimerkiksi kun reaaliyksikkötyökustannukset ovat viime vuosina kokonaisuutena EU:n taloudessa laskeneet 5 prosentilla suhteessa Yhdysvaltoihin, on havaittavissa, että reaaliyksikkötyökustannukset ovat valmistusteollisuudessa nousseet yhteensä 1-2 prosentilla. työkustannusten ja Yhdysvaltain rakenteen olennainen ero on Euroopan unionin sivukustannuksissa ja veroissa, ja se kuvastaa sitä, missä määrin tietyt palvelut - terveydenhuolto, eläkkeet jne. - rahoitetaan verovaroin tai käteen jäävästä palkasta. Yksi valkoisessa kirjassa ilmaistu erityinen huolenaihe Euroopan unionissa on se, että sivukustannukset vaikuttavat erityisen paljon palkka-asteikon alapäässä. Ammattitaidottoman työvoiman kysyntä on vähentynyt ja työllisyysongelmat ovat erityisen vakavia ammattitaidottomien osalta. Ammattitaidottoman työvoiman palkkaaminen voitaisiin tehdä houkuttelevammaksi siten, että siitä maksettavat sivukulut olisivat suhteessa alhaisemmat kuin korkeampipalkkaisen työvoiman. työvoimaan verrattuna ammattitaitoiseen on nousu Palkkakustannusten ja nyt melko sosiaaliturvajärjestelmissä jo käynnistyneet uudistukset vaikuttanevat työvoimakustannuksia hillitsevästi vaikka yksikkökustannusten alentamisen pääasiallinen kohde on - kuten aiemminkin - tuottavuuden parantaminen korkeat tulot tarjoavassa ja korkeaa ammattitaitoa vaativassa taloudessa. kohtuullista. Verotuksessa 4. Teollisuusinvestoinnit Tuottavuuden paraneminen riippuu suurelta osin investoinneista, niin aineettomissa kuin aineellisistakin. Tehdas- ja laiteinvestoinnit eivät vain nosta tuotantokapasiteettia vaan edistävät myös teknisiä valmiuksia. Japanin rakennus- ja koneinvestoinnit ovat olleet erityisen huomattavia; huippuvaiheessaan vuosikymmenen alussa ne nousivat kolminkertaisiksi 1970- luvun alkuun verrattuna ennen kuin laskivat taas nykyisen laskusuhdanteen aikana. Vuoteen 1990 asti laiteinvestoinnit Yhdysvalloissa ja Euroopassa kehittyivät samaan suuntaan, ja sitten investoinnit alkoivat Yhdysvalloissa kasvaa hyvin nopeasti. > investointien osalta, erityisesti Aineettomien laadunhallinnan vaikutukseen teollisuuden kilpailukykyyn, maailman kilpailukykyraportti sisältää tietoja, jotka liittyvät koko maailman maiden kilpailutilanteen eri osatekijöihin. liittyen Viime vuosina vallinneet suuntaukset osoittavat, että laatutason muutoksia kuvastaa täytäntöönpano. Yhdysvallat on jopa ohittamassa Japanin laadunhallintastrategioiden Kokonaistyövoirnakustannuksiin sisältyvät palkkojen lisäksi sosiaaliturvamaksut ja verot. Niitä ei pidä sekoittaa tuloihin. Yksikkötyökustannuksissa tuottavuus yhdistetään kokonaistyökustannuksiin, jolloin saadaan työkustannukset tuotettua yksikköä kohden. Korkea tuottavuus voi kompensoida korkeita työkustannuksia. laatutason ensi kertaa 1970-luvun puolivälin jälkeen. Näitä suuntauksia vahvistavat asiakastyytyväisyyden määrä sekä työvoiman motivaatio ja työmarkkinasuhteiden laatu. Tutkimus ja kehitys on toinen merkittävä aineettomien investointien muoto, jossa Euroopan aikaansaannokset ovat riittämättömiä. Edistyneen luonnontieteellisen perustan ylläpitämisestä huolimatta Euroopan T&K-työhön käyttämä kokonaispanos, 1,9 prosenttia bruttokansantuotteesta, on jopa kolmanneksen alhaisempi kuin Yhdysvaltain (2,5 prosenttia) ja Japanin (3,0 prosenttia). T&K:n kokonaisrahoitus T&K. n rahoitus aloittain prosentteina BKT:sta prosentteina BKT:sta Euroopan unioni Yhdysvallat Japani 1,9% 2,5% 3,0% 1,0% 1,6% 2,2% DI KILPAILUKYKYÄ MAARAAVAT TEKIJÄT Euroopan teollisuuden huonoon kilpailukykyyn on kaksi pääsyytä: markkinoiden toiminta ja innovaatio. Tehokkaiden markkinoiden ja innovaation sekä aineettomien investointien korkean tason välistä täydentävyyssuhdetta on korostettava. Innovaation kannalta on ratkaisevaa raivata esteet avaintuotemarkkinoille pääsyltä ja varmistaa, että pääoma- ja työvoimamarkkinat pystyvät vastaamaan uusien investointi- ja työorganisaatiomuotojen tarpeisiin. Ilman riittävää markkinoiden vapautumista jäävät toteutumatta niiden aineettomien investointien edut, joiden on muodostettava Euroopan kilpailuedun perusta. Tehokkaat markkinatkaan eivät riitä varmistamaan niin korkeaa aineettomien investointien tasoa kuin on tarpeen elintason jatkuvan nousun mahdollistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että kasvu tapahtuu taito-ja tietovaltaisesti. 1. Markkinoiden toiminta Markkinoille pääsyn rajoitukset johtavat tehottomuuteen ja estävät innovaatiota ja kasvua. Markkinoille pääsyn rajoittamisen korkeiden kustannusten tunnustaminen on johtanut kehittyneissä maissa selvään suuntaukseen kohti markkinoiden vapauttamista. Euroopan unionissa on yhtenäismarkkinaohjelma yhdessä kilpailu- ja kauppapolitiikan kanssa johtanut erityisesti teollisuustuotteiden markkinoille pääsyn huomattavaan avautumiseen. Tuotemarkkinat Yhtenäismarkkinat ovat johtaneet kaupan esteiden poistamiseen ja helpottaneet markkinoille pääsyä. Eräillä keskeisillä markkinoilla vaikutukset ovat kuitenkin olleet suppeampia. Vähiten markkinoille pääsyn esteiden purkamisessa on edistytty aloilla, joilla toimitetaan julkisen hallinnon markkinoille (julkiset hankinnat), julkisissa palvelulaitoksissa ja monissa palveluissa, yritettiinpä esteitä sitten purkaa lisäämällä kahdenvälisiä taloussuhteita tai Uruguayn avulla, kierroksen tai kansallisilla ohjelmilla. On korostettava, että monet yhtenäismarkkinaohjeimalla markkinoille pääsyn rajoitukset erityisesti palvelujen kohdalla johtuvat kansallisten kauppaneuvottelujen kansainvälisten viranomaisten toiminnasta. Kansallisia rajoituksia sovelletaan yhä yrityspalveluissa, rakentamisessa ja jakelussa. Kaiken kaikkiaan alat, joilla edelleen on vakavuudeltaan vaihtelevia pääsyn esteitä, muodostavat noin puolet bruttokansantuotteesta. 9 • • Komission tiedonannossa yleishyödyllisistä palveluista Euroopassa esitetään eräitä periaatteita, jotka suuntaavat tämän alan politiikkaa. Yleishyödyllisellä palvelulla tarkoitetaan markkinapalveluja, joihin jäsenvaltiot yleisen edun perusteella syntyvien velvoitteiden vuoksi ovat erityisesti sitoutuneet, kuten liikenneverkkoihin, energiaan ja liikenneyhteyksiin. 7 Kilpailukykyä käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän toisessa kertomuksessa korostettiin puolestaan sitä, että infrastruktuurin laatu on tärkein monikansallisiin investointeihin vaikuttava tekijä. Ryhmän mukaan kilpailuvoimien tuominen julkisten palvelulaitosten alueelle on osoittanut kaikki voittavat -tilanteeksi valtiolle (myönteinen vaikutus julkisten lainojen tarpeeseen), teollisuudelle (herkimmin tarpeisiin vastaavat palvelulaitokset) ja kuluttajalle (kilpailuun perustuva hinnoittelu ja palvelu sekä suurempi valinnanvara). Päätelmissään ryhmä toteaa, että komission tulisi kannustaa parasta käytäntöä koskevaa tiedonvaihtoa seuraamalla ja julkaisemalla vuosittain vertailukertomus parhaista julkisen alan uudistuskäytänteistä ja kilpailukyvyn parannuksista, joita Euroopan unionissa on saavutettu Yhdysvaltoihin ja Japaniin nähden. D Keskeiset palvelualansa vapauttaneista maista saatujen kokemusten perusteella näyttää siltä, että hintojen alenemisen ja paremman palvelun edullisten vaikutusten ohella luodaan huomattavasti kasvumahdollisuuksia ja työpaikkoja. kiinteään - Teletoiminta on tästä hyvä esimerkki, koska monien innovatiivisten palvelujen kehitys riippuu avoimista kustannustehokkaista televerkoista. Esimerkiksi Yhdysvalloissa ovat kaukopuhelut, ulkomaanpuhelut ja kiinteät johdot huomattavasti halvempia kuin Euroopassa, mistä saavat kilpailuetua yritykset, joille viestiyhteydet ovat tärkeitä. Lisäksi puhelinliittymän rajoittamattomasti paikallispuheluja, mikä on lisännyt Internetin käyttöä. Euroopassa Internet-yhteyksistä maksetaan paikallispuhelun hinta puhelun keston mukaan. Suljetut verkot ovat myös estäneet informaatioteknologian palvelujen kehitystä rajoittamalla tarjottavien palvelujen määrää. Kilpailulta suljetut teletoimintapalvelut hidastavat tietoyhteiskunnan kehitystä Euroopassa. Siellä missä markkinat ovat avautuneet ovat teletoimintaklusterin työpaikat lisääntyneet huomattavasti lukien). Esimerkiksi Suomessa on teletoiminnan työvoima kasvanut vapauttamisen jälkeen 20 prosenttia nopeammin kuin työpaikkojen määrä yleensä. (laitteet mukaan tavallisesti vuokraan sisältyy - Liikennemarkkinoille Lisää pääsemisen parannuksia edellytysten vapauttaminen parantaa maantiekuljetusten sekä lento- ja meriliikenteen kilpailukykyä ja luo huomattavia odottaa markkinarakenteiden kustannussäästöjä. liikematkustajien sopeuttamisesta vapaampaan sääntely-ympäristöön. Lentoliikenteen, huomattavimman matkustusmuodon, osalta aiemmat kansallisten lentoyhtiöiden kahdenväliset yhteistyösopimukset näyttävät heikentäneen joitakin niistä eduista, joita vapautumisesta olisi voitu odottaa. Rautatiepalvelujen vapauttaminen ei ole edistynyt yhtä hyvin kuin muiden liikennemuotojen, vaikka sillä on suuri strateginen merkitys maantieruuhkien vähentämisessä. voidaan - Energia on yksi ala, jolla vapauttaminen teollisuudelle etuja, kunhan yhtenäismarkkinat on käytännössä toteutettu. Sähkön osalta on tapahtunut jo jonkin verran edistystä. tarjoaa Komission tiedonanto yleishyödyllisistä palveluista Euroopassa, 11. 9. 1996, KOM (96)443 lopullinen 10 - Rahoituspalvelut ovat yhtenäismarkkinalainsäädännöstä huolimatta edelleen pirstaleiset, ja kansainvälistä kilpailua on vähän. Kilpailun lisääntyminen pankkialalla on selitettävissä suurelta osin tekniikan kehittymisellä; esimerkiksi telepankkitoiminta antaa pankeille mahdollisuuden tarjota palveluja paljon entistä halvemmalla. kehittää mahdollisuuksia - Vähiten edistystä markkinoille pääsyn esteiden poistamisessa on tapahtunut lukuisat kansalliset rajoitukset rajoittavat yrityspalvelujen alalla. Markkinoinnissa teollisuuden yhteensovitettuja markkinointiohjelmia. Komission taannoinen vihreä kirja kaupallisesta viestinnästä tilannetta yksityiskohtaisemmin9. Asiantuntijoiden yhtenäismarkkinoilla (lääkärin, asianajajan linnake, johon kilpailun on tunkeuduttava. Tarvittavan vapauttamislainsäädännön luominen, ja sen säätämisen jälkeen eri politiikkojen johdonmukaisuuden varmistaminen etujen saamiseksi ovat ne alueet, joilla Euroopan unionin on parannettava suoritustaan, jotta teollisuuden kilpailukyky ei laskisi. kuvailee jne. ) palvelut ovat edelleen kansainvälisesti Kilpailun voimaa markkinoilla voi vähentää myös jatkuva yritysten tukeminen. tuilla olla myönteinen vaikutus Markkinaepäonnistumisistä huolimatta voi eräillä kilpailukykyyn (esimerkiksi tutkimus- ja kehitystuet tai pk-yritysten tuet tai yritysten perustamistuet) tai ne voivat olla tarpeen joidenkin yhteisön tavoitteiden, kuten taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, saavuttamiseksi (aluetuki ja koulutustuki). Valtion tuet ovat kuitenkin edelleen Euroopassa huomattava ongelma: pelkät valmistusteollisuuden valtion tuet olivat jo yhteensä 34 miljardia ecua vuonna 1992, mikä vastaa 1 200 ecua jokaista teollisuuden työntekijää kohden. Vaikka valtion tuet keskittyvät teollisuuteen, ne ovat ongelma myös eräissä parhaillaan vapautettavissa palveluissa. Esimerkiksi lentoliikenteessä korkea tukitaso voi vähentää yrityksiä lisätä kilpailua markkinoita vapauttamalla. Tämä tilanne on saanut komission ottamaan käyttöön lentoliikenteen erityisen tukiohjelman. Pääomamarkkinat hankkia Pääoman liikkeiden vapauttaminen on ollut yhtenäismarkkinaohjelman suurimpia saavutuksia. Pääomamarkkinoilla on kuitenkin vielä joitakin puutteita ja rajoituksia, jotka vähentävät eurooppalaisyritysten mahdollisuuksia investointeihinsa. Kiinnitysluottojen kohdalla pääomamarkkinat ovat epäyhtenäiset jälleenrahoituksen osalta. Myös joillakin joukkovelkakirjamarkkinoilla on ongelmia. Omaisuustuloverotuksen erot vääristävät edelleen jäsenvaltioiden välisiä pääoman liikkeitä. Vakuutusyhtiöiden toimintaa en usein rajoitettu niiden tarjoamien sijoitustyyppien osalta ja vakuutussijoittaminen voidaan rajoittaa maahan, jossa ne pitävät vararahastojaan. Monissa jäsenvaltioissa vaikeutetaan vakavasti eläkerahastojen Euroopan laajuista toimintaa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa oleviin rahastoihin on sijoitettu suhteellisen paljon, koska vain näissä maissa Irlannin lisäksi eläkerahastosijoittaminen on rajoittamatonta. pääomaa Työmarkkinat Työmarkkinoiden parempi toiminta katsotaan yleisesti Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn itsessään on kannalta elintärkeäksi työllisyyden tasoa määräävä tekijä. teollisuuden kilpailukyky tekijäksi, aivan kuten on - olennaisempi kaikkia merkittäviä Vielä ja työmarkkinajärjestelmiä työturvallisuutta - ja mukauttaa ne työmaailmaan, joka organisoidaan eri tavalla, erityisesti oloihin, joissa itsenäisen ammatinharjoittajan väliset erot ovat epämääräisempiä tai ainakin muuttumassa sellaisiksi. tarve ajatella työllisyysturvaa, tavalla sosiaaliturvaa, työn ja vapaa-ajan, työn ja oppimisen, uudella työaikaa, työntekijän terveyttä ja KOM(96) 192 lopullinen, 8. 5. 1996 11 Työntekijöiden enemmän työllistettävyyteen ja työmarkkinoihin pohjautuvaan turvaan kuin yksittäisen työpaikan turvaan. Käsitteen on keskityttävä muutoksen turvallisuuteen, ei turvaan muutokselta. käsite on muotoiltava uudelleen, keskittyen turvan joustoa muuttamalla Viime vuosikymmenen aikana jäsenvaltiot ovat tehneet huomattavia muutoksia lisätäkseen sääntelykehystä. työmarkkinoiden työaikasäännöksiä vähennetty Käytännöllisesti katsoen kaikissa merkittävästi, ja työntekijöiden palkkaamiseen ja irtisanomiseen liittyviä sääntöjä on lievennetty kolmanneksessa jäsenvaltioista. Työnantajien on entistä helpompi palkata osa- aikaisia ja määräaikaisia työntekijöitä, ja itsenäisen ammatinharjoittamisen mahdollisuudet ovat kasvaneet huomattavasti. työvoimaa jäsenvaltioissa on koskevaa Jäsenvaltiot ovat suunnanneet muutokset toimenpiteisiin, jotka ovat itse asiassa vähentäneet - ammattitaidottomien nuorten ja/tai muiden kokemattomien heikoimpien työntekijöiden - työllistymismahdollisuuksia. ryhmien Työmarkkinoiden joustamattomuus voi aiheutua monista syistä, jotka eivät välttämättä liity työvoimaa koskeviin sääntöihin ja edellytyksiin. Esimerkiksi yritysten eläkeohjelmat saattavat rankaista huomattavasti työpaikanvaihtajia, koska edut voivat kasvaa jyrkästi viimeisinä eläkettä edeltävinä vuosina. Asuntomarkkinatkin rajoittavat maantieteellistä liikkuvuutta monissa Euroopan maissa. Eivät vain asuntojen suuret työllisyys- ja työttömyysalueiden väliset hintaerot yaan myös rajoittavan vuokralainsäädännön aiheuttama vuokra-asuntojen puute voi tehdä asuinpaikan vaihtamisen hyvin vaikeaksi. D Työmarkkinoiden johtuvat toimivuuden jäsenvaltioissa osittain puutteet työmarkkinasääntelyn epäasianmukaisista tai vanhentuneista järjestelmistä, jotka voivat rajoittaa sisäistä ja ulkoista joustoa ja yritysten työllistämiskykyä. Työmarkkinoiden sääntelyn taso vaihtelee huomattavasti Euroopan unionissa. Näyttää siltä, että vaikka työllistyminen määräytyy ensisijaisesti koko talouden tuloksista, työmarkkinasääntely voi vaikuttaa syntyvien työpaikkojen määrään tai ainakin siihen, miten nopeasti yritykset mukauttavat työvoimansa määrän muutoksiin. Rajoitettaessa sääntelyllä yritysten kykyä sopeuttaa työvoimaansa tai vaikuttamalla työntekijöiden irtisanomiskustannuksiin vaikutetaan todennäköisesti, jos säädökset ovat liiallisia tai vanhentuneita, yritysten taloudelliseen tulokseen, vaikka yritykset käytännössä usein löytävät keinoja kiertää joitakin näistä vaikutuksista lisäämällä tilapäisen ja muuten epätyypillisen työvoiman käyttöä. työhönotto- ja - On korostettava sitä, että jouston lisääntymisen on liityttävä riittävään vakauteen ja työllisyysturvaan, jotta siitä saataisiin täydet edut. Inhimillisten voimavarojen tehokas käyttö on edelleen avaintekijä niin tuottavuuden parantamisen kuin sisäisen joustonkin kannalta. Työllisyyden epävakaisuuden kasvuun sisältyy vaara, että inhimilliseen pääomaan ja erityisesti ammattikoulutukseen tehtävät investoinnit, joita pitkän aikavälin kasvu ja kilpailukyky vaativat, jäävät tekemättä. Koulutus ja taitojen jatkuva kehittäminen on (ja tulevaisuudessa tämä suuntaus vain vahvistuu) aineeton investointi, josta on todellista ja kasvavaa hyötyä niin teollisuudelle kuin työntekijöillekin. Korkealle ammattitaidolle ja laadulle sekä korkealle tuottavuudelle perustuva teollisuusstrategia vahvistaa teollisuuden kilpailukykyä ja työntekijöiden työllistettävyyttä edellä selostetulla tavalla. - Toimialakohtaiset työehtosopimusneuvottelut ovat olleet Euroopassa vallitseva neuvottelumalli, kun taas Yhdysvalloissa ja Japanissa toimipaikkakohtaiset neuvottelut ovat tavallisia. Palkkaneuvottelujen tason asettavat tavallisesti työmarkkinajärjestöt, ja niiden on hyväksyttävä kaikki vallitseviin tehtävät muutokset. Palkkaneuvottelujen eri muodoilla on kullakin omat etunsa ja haittansa, eikä tällä hetkellä ole mahdollista päätellä minkään tietyn muodon olevan luonnostaan muita parempi. Toisaalta esimerkiksi keskitettyä tai toimialakohtaista sopimista on joissakin maissa järjestelyihin 12 käytetty onnistuneesti palkkojen kohtuullistamiseen, mikä on vaikuttanut huomattavasti inflaatioon ja kustannuksiin. Se edistää myös palkkojen avoimuutta sekä sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Toisaalta toimialakohtainen sopiminen johtaa kuitenkin myös samantapaiseen palkkatasoon eri yrityksissä riippumatta niiden tuottavuuden tasosta sekä saman maan eri alueilla riippumatta työvoiman saatavuudessa olevista eroista. - Työaikoja säädellään työehtosopimuksin tai lainsäädännöllä. Jäsenvaltioiden asettamat työaikarajoitukset, jotka eivät liity kansallisen tason täytäntöönpanon kannalta suuresti joustaviin Euroopan lainsäädännön vähimmäisvaatimuksiin, vaikuttavat työaikaan. Tämä voi estää pitämästä tehdasta käynnissä optimaalisella tavalla jo tehtyjen tai tulevien investointien parhaaksi mahdolliseksi hyödyntämiseksi, ja pääoman käyttöaste laskee. Eräät palvelut, kuten kauppojen mahdollisuus olla avoinna säännöllistä työaikaa tekevien vaatimusten tyydyttämiseksi, eivät myöskään voi kehittyä niin kuin olisi suotavaa. innovatiivinen käyttö voi johtaa myös työpaikkojen Joustavien työaikajärjestelyjen merkittävään lisäykseen. toimivat työmarkkinat reagoivat maailmanlaajuiseen kilpailuun Hyvin kehitykseen, jotka nopeuttavat rakennemuutosta. ja tekniseen Eurooppa (ja maailma) on siirtymässä yhä vahvemmin tietoon perustuvaan talouteen, jossa tieto ja tekniikka ovat ratkaisevassa asemassa. Ne muovaavat uudelleen yritysrakenteita ja organisaatiopätevyyttä. Teollisuuden menestys näiden muutosten muodostamaan haasteeseen vastaamisessa riippuu siitä, miten ammattitaitoa pystytään parantamaan. Joka vuosi katoaa ainakin 10 prosenttia työpaikoista. Ne korvautuvat uusilla, erilaisilla työpaikoilla, jotka ovat osa uusia valmistusprosesseja, uusia yrityksiä, jotka vaativat korkeampaa tai laajempaa ammattitaitoa. Näihin muutoksiin ei kuitenkaan ole liittynyt riittäviä toimenpiteitä, joilla olisi kehitetty ja parannettu työntekijöiden ammattitaitoa. Tämä on johtanut ammattitaidon vajaukseen. 2. Innovaatio D Aineettomilla innovatiivisuudelle tekijöillä on huomattava merkitys yritysten ja kilpailukyvylle. Ne mahdollistavat sen, että tietovaltaiset kansantaloudet säilyttävät kilpailuasemansa verrattuna resurssi- tai työvaltaisiin talouksiin ja että niissä elintaso edelleen nousee ympäristön kannalta kestävällä tavalla. Talouselämän painopisteen siirtyminen aineettomaan tuotantoon merkitsee investointeja yhä suurempaan määrään aineettom'a tekijöitä. Aineettomat investoinnit ja innovaatio ovat erottamattomia. Korkea taitotaso edistää sopeutumiskykyä ja varmistaa, että teknisesti entistäkin edistyneempiä prosesseja voidaan ottaa käyttöön. Henkinen omaisuus muodostaa perustan, jolla yritykset hyödyntävät teknistä ylivoimaansa menestyäkseen kaupallisesti. Innovaatiota käsittelevä vihreä kirja tarjoaa mahdollisuuden tarkastella kaikkia innovaation esteitä ja kehittää yhteistä lähestymistapaa niiden poistamiseksi. Ammattitaito Vertailukelpoisten numerotietojen puutteesta huolimatta saadaan koulutusjärjestelmien tutkimisesta joitakin tärkeitä tietoja nykyisistä inhimillisiin voimavaroihin kohdistuvista vaatimuksista. Koska muutosvauhti kiihtyy ja ihmisen on pystyttävä vaihtamaan työtä useita kertoja työelämänsä aikana, vaaditaan vankkaa peruskoulutusta, jonka varaan taitoja voidaan jatkossa rakentaa. Peruskoulutus ja ammattikoulutuksen alkuvaihe muodostavat siksi jatkokoulutukseen osallistumisen perustan. Järjestelmiä, joissa saadaan pätevyys - erityisesti oppisopimuskoulutuksessa, jossa voidaan pätevöityä johonkin käsityöläisammattiin - myöhemminkin työelämässä ja aiemman työkokemuksen huomioon ottaen, ei ole kehitetty KOM (95) 688 lopullinen, 20. 12. 1995 13 erityisen hyvin. Tämä rajoittaa mahdollisuuksia vaihtaa työtä ja ammattia työelämän aikana. Se rajoittaa myös työnsaantimahdollisuuksia ja vähentää työmarkkinoiden tehokkuutta. Yritysten toiminnan tehokkuuden turvaamiseksi nykyisin vaadittava ammattitaito on paljon laajempi kuin tiettyyn tehtävään tai toimintoon liittyvät tekniset taidot. Erityisesti kyky toimia ryhmissä, sopeutua nopeasti muuttuviin olosuhteisiin ja ottaa vastuuta ovat yhtä tärkeitä kuin muodollisemmatkin perustiedot tuotantoprosessin eri osista. Nykyaikaisen teollisuuden jatkuvan muutoksen hallintaan suunniteltujen laadunhallintastrategioiden toteuttaminen on vaikuttanut syvästi ammattikoulutuksen ja korkeakoulutuksen tärkeyteen ja sisältöihin, koska jokainen työntekijä on näissä tapauksissa olennainen laatutekijä. Teollisuuden aktiivinen sitoutuminen on olennaista ammattikoulutuksen ja muiden koulutusjärjestelmien tehokkuudelle. Jos yrityksen investointi voi mennä hukkaan, se ei välttämättä investoi koulutukseen. Taitojen kehittäminen näyttää olevan heikoimmin turvattu alkuvaiheen ammattikoulutuksessa teknisten, helposti toiseen tehtävään siirrettävien taitojen osalta. Siirrettävien taitojen koulutustarjonnan epäonnistuminen markkinoilla on havaittavissa ja se vaatii korjaamista. D Koulutusjärjestelmien keskeinen heikkous on edelleen jäsenvaltioiden välisen avoimuuden ja tutkintojen tunnustamisen puute. Tuotestandardien tapaista lähestymistapaa voidaan tarvita, jotta tutkintojen tunnustamisesta tulisi tehokas keino parantaa ammattipätevyyden tasoa ja hyväksyttävyyttä. On kehitettävä järjestelmiä, joilla varmistetaan koulutusjärjestelmien ja - tarjonnan korkea laatu. Tässä yhteydessä voi olla esimerkkinä sellaisten järjestöjen kuten Euroopan Laatuyhdistysten Liiton (European Organisation for Quality, EOQ), jolla on Euroopan laadunkehitysalan ammattilaisten pätevyyden tunnustamiseksi (laatuinsinöörit, - johtajat ja -tarkastajat), tekemä työ. Sellaisten arviointitekniikoiden kehittäminen taitojen menestyksekkäälle esikuva- analyysille. tasolla kehitetty yhteensovitettu ohjelma luo perustan Teknologia teknologiassa, ja Euroopan Eurooppa ei ole hyödyntänyt kehittynyttä luonnontiedeperustaansa parhaalla mahdollisella tavalla tutkimusperusta näyttää olevan vähemmän markkinasuuntautunut kuin sen pääkiipailijoiden. Lisäksi tutkimukseen ja kehitykseen suunnataan vähemmän inhimillisiä voimavaroja. Tieteellinen tutkimushenkilöstö muodostaa Euroopassa vain 0,47 prosenttia työvoimasta, kun sen osuus Yhdysvalloissa on 0,74 prosenttia ja Japanissa 0,80 prosenttia. Yhteisön liittyneissä innovaatiotutkimus osoittaa, että teknisiin yhteistyösopimuksiin yrityksissä uusien tai paranneltujen tuotteiden osuus kokonaismyynnistä on tavallisesti huomattavasti suurempi kuin muissa. Sen vuoksi t&k-toiminnan julkisen tuen kytkeminen yhteistyöhön, kuten Euroopan unionin t&k-ohjelmissa on tapana, on hyvin arvokasta, ja sitä on korostettava. Vuosina 1984-1993 Euroopan unioni menetti osuuttaan patenteista, jotka ovat innovaatiokyvyn päämittari, kaikilla aloilla lento- ja kuljetuskalustoa lukuun ottamatta. tutkimustoiminnan Huomattavimmat menetykset jolla merkitys on hyvin suuri ja joka vaikuttaa huomattavasti muiden teollisuudenalojen innovaatioihin investointihyödykkeisiin sisältyvän teknologian vuoksi. tapahtuivat elektroniikka-alalla, Sopeutumiskykyiset organisaatiot ovat muodostuneet innovaation edellytyksiksi. Sellaiset organisaatiot käyttävät monitaitoisia työntekijöitä, hajauttavat vastuuta ja tekevät ryhmätyötä yhdentääkseen eri toiminnot yrityksen sisällä; se koskee tutkimusta, tekniikkaa ja tuotantoa aina markkinointiin ja jakeluun asti, kaiken perustuessa projektitoimintaan. Nopeampi uusien onnistuu. tuotteiden kehittely yhdentäminen siitä, miten toimintojen riippuu 14 ja alihankkijat otetaan yhä useammin mukaan kehitysprosessiin. Tavarantoimittajat tuotantoprosessien Johtamiskäytäntöjen muutokset ovat myös keskeisiä kevyiden käyttöönotossa; uusia johtamiskäytäntöjä ovat kokonaisvaltainen laadunhallinta (total quality management), jatkuva parannusten lisääminen (kaizen) ja JOT-tuotantojärjestelmät. Laatu vaikutusta Eurobarometrin komission toimeksiannosta suorittamista tutkimuksista, jotka koskivat laatujärjestelmien että laadunhallintastrategioiden käyttöönotto käynnistää huomattavia parannuksia yritysten toiminnassa. Jos Eurooppa onkin yhä enemmän omaksunut parhaita muualla kehitettyjä organisaatiokäytäntöjä, on olemassa joitakin merkkejä siitä, että niihin on tehty huomattavia parannuksia Euroopassa. kaupallisiin tuloksiin, yritysten ilmi, käy Tehokkuuden nostamiseksi on taloudellisten aloitteiden teknisen laatuinfrastruktuurin jatkuvaan vahvistamiseen. laadunparantamisponnistukset kytkettävä teollisten ja Antamalla eurooppalaisen sävyn, kehykset ja suunnan yhteisön eri aloitteille komissio voi auttaa teollisuuden ja julkisten viranomaisten tietoisuuden nostamisessa. Komissio voi myös laadunedistämispolitiikkaa toteuttamalla auttaa tulkitsemaan sen eri politiikkoihin sisältyvää laatuviestiä turvaamalla yhteenkuuluvuuden ja käytettävissään olevien eri toimenpiteiden yhdentämisen (esim. ympäristö, sosiaalipolitiikka, aluepolitiikka. ). Euroopan laadunedistämispolitiikan ensisijainen tavoite on luoda tietoisuutta sekä antaa poliittista näkyvyyttä ja tukea Euroopan laajuiselle laatuinstrumenttien ja -toimenpiteiden kuin valikoimalle. Mikään eurooppalainenkaan, ei voi velvoittaa markkinoita noudattamaan laatustrategioita, mutta ne voivat julkisella sitoutumisella ja laajalla tiedon ja viestien välityksellä vaikuttaa ympäristöön, jossa johto päättää strategioistaan. Selkeä poliittinen signaali voi vaikuttaa suuresti teollisuusinvestointeihin. julkinen viranomainen, sen paremmin kansallinen Levittäminen Yhteistyökumppanit, asiakkaat ja tavarantoimittajat, ovat kaikkialla tärkeitä innovaation levittämisen kannalta. Eroja on kuitenkin teollisuuden ja tutkimusjärjestelmän välisissä yhteyksissä. Saksan infrastruktuuria, varsinkin Fraunhofer-keskuksia, pidetään^ usein esimerkillisenä innovaation levittämisen kannalta. Innovaatiojärjestelmät ovat olennaisilta osiltaan kansallisia. Erilaisuutta olisi pidettävä innovaatioprosessissa. Ponnistusten hajauttaminen on kuitenkin haitaksi. rikkautena Tietoyhteiskunnan menestyksekäs teknologioiden kehittäminen omaksumisvauhdin nopeuttamisesta. Vaikka innovaation levittäminen tällä hetkellä on ensisijaisesti kansallinen vastuualue, rajat ylittävä yhteistyö voi edistää kummallekin puolelle hyödyllistä vuorovaikutusta ja vaihtoa. Tekniset yhteistyösopimukset sekä Euroopassa toimivien yritysten että näiden yritysten ja kolmansissa maissa toimivien yritysten välillä ovat edelleen tehokkain väline kansainvälisen innovaation levityksen kehittämisessä. riippuu uusien Innovaation rahoitus levityksen lisäksi on innovatiivisten huipputeknologian yritysten rahoitus Innovaation Euroopassa edelleen suuri ongelma, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten osalta. Innovaatiohankkeet vaativat huomattavasti varoja jo ennen kaupallisen toiminnan aloittamista, tutkimusvaiheessa, prototyyppivaiheessa ja erityisesti tuotantoa aloitettaessa. Rahoitusta tarvitaan sellaisessa vaiheessa, jossa mahdolliset tuotot ovat kaukana ja tekniikkaa koskeva epävarmuus suuri. Riskipääoma on Euroopassa aina hylkinyt käynnistysinvestointeja ja 15 investoinut vain 7 prosenttia tämän alan kokonaisrahoituksesta. Tämä heikkous tuntuu tarpeen erityisen tuotantopohjan uudistamisen ja Euroopan jatkuvan markkinoilla pysymisen varmistamiseksi. teknologiayritysten kohdalla, innovatiivisten jotka ovat raskaana Euroopan riskipääoma-alat johtuvat Euroopan heikkouksista riskipääoma-alojen Jotkut eläkerahastojen kehittymättömyydestä; Yhdysvalloissa nämä ovat suuria sijoittajia. Toinen merkittävä heikkous on markkinoiden hajanaisuus. Sijoittajat voivat sijoittaa suuririskisiin hankkeisiin, jos niitä on tarjolla niin paljon, että riski voidaan hajauttaa. Sijoittajille on oltava tarjolla myös sopivia irtautumiskeinoja. Koska Euroopasta puuttuu tehokkaat, halvat Yhdysvaltain NASDAQin tapaiset OTC-pörssin rahoitusmarkkinat, ei Euroopassa ole käyttävissä sopivaa rahoitusta innovatiivisille yrityksille, joissa on vahvaa kasvupotentiaalia, koska kansalliset markkinat eivät pysty tarjoamaan riittävästi hankkeita riskin hajauttamiseksi. Eräillä viimeaikaisilla aloitteilla on pyritty ratkaisemaan tämä puute. EASDAQ-markkinoilla on kauppa jo aloitettu, ja Pariisin ja Frankfurtin uudet markkinat sekä Lontoon AIM-markkinat toimivat eri tavoin vastatakseen sellaisten yritysten tarpeisiin, joita nykyiset osakemarkkinat eivät palvele. IV. ESIKUVA-ANALYYSI Aiemmissa osissa on käsitelty niitä keskeisiä alueita, joilla Euroopan teollisuus ei toimi tyydyttävästi ja eräitä tämän tilanteen syitä. Kuten johdannossa todettiin, komissio uskoo jo keksineensä ja ehdottaneensa niitä avaintoimenpiteitä, jotka ovat tarpeen nykyisen kilpailukyvyn parantamiseksi sekä Euroopan unionin että jäsenvaltioiden tasolla. Näiden toimenpiteiden toteuttaminen on kuitenkin edennyt hitaasti ja nopeampana kasvuna, työllisyyden parantumisena ja korkeampana tuottavuutena ilmenevät tulokset ovat vielä saavuttamatta. Väline, jolla voidaan seurata edistymistä jatkuvasti ja arvioida tilannetta yhä parempiin maailmalla esiintyviin käytäntöihin verrattuna olisi Euroopan unionille vahva keino vahvistaa kilpailukykyä. Esikuva-analyysi voi olla työväline, jolla edistetään siirtymistä yhä parempiin käytäntöihin, kunhan se liittyy selkeästi kilpailukyvyn olennaisiin tekijöihin. ESIKUVA-ANALYYSI JA KILPAILUKYKY Kilpailuanalyysissä tunnistetaan suorituskyvyn puutteet sellaisilla avainulottuvuuksilla kuten tuottavuudessa, kasvussa, kustannuksissa, investoinneissa ja innovaatiossa. Kilpailuanalyysi ei kuitenkaan selitä, miksi nämä erot ovat syntyneet ja miksi ne joissakin tapauksissa säilyvät vuosikausia, vaikka kehittyneissä maissa on käytettävissä uutta tekniikkaa, pääomaa ja ammattitaitoista työvoimaa. Esikuva-analyysi menee kilpailuanalyysia pitemmälle auttamalla ymmärtämään niitä prosesseja, jotka luovat ylivoimaisen suorituksen. Siinä tunnistetaan ensin avainalueet, joille mittareita on asetettava, sekä soveliaat perusteet, joilla tätä aluetta arvioidaan. Sitten etsitään koko maailmasta parhaat käytännöt ja mitataan, miten tulokset on niillä saavutettu. Esikuva-analyysia voidaan käyttää hyvin laajoilla alueilla, ja tässä tiedonannossa esitellään joukko sen erilaisia mahdollisia sovelluksia. Kussakin tapauksessa käytettävän esikuva- analyysin laji riippuu siitä, mihin selvityksen tuloksia on tarkoitus käyttää. Kilpailukykyä edistävän esikuva-analyysin tavoitteena on auttaa yrityksiä, toimialoja ja julkisia viranomaisia parantamaan suoritustasoaan kilpailukykyyn vaikuttavilla kriittisillä ulottuvuuksilla 16 Yrityksen esikuva-analyysi Yritystasolla esikuva-analyysi tarjoaa kilpailukyvyn parantamisen avainkeinon. Tällaisen esikuva-analyysin toteuttaminen on ensisijaisesti teollisuuden vastuulla, eikä Euroopan komissio aio sekaantua yksittäisten yritysten esikuva-analyysiin. Useilla niin julkisilla kuin yksityisilläkin ohjelmilla pyritään kuitenkin edistämään yritysten esikuva-analyysia laajemmalti, erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, joilla ei ole voimavaroja tai kokemusta ryhtyä analyysiin omin voimin. Yritysten esikuva-analyysin kansalliset ohjelmat Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriö on perustanut kansallisen esikuva-analyysiohjelman (National Benchmarking Scheme) mahdollistaakseen parhaiden kansallisten käytäntöjen tunnistamisen ja yhteisten tilastotietojen käytön. Jäsenvaltiot ja yksityiset järjestöt ovat myös käynnistäneet ohjelmia, joilla edistetään ympäristön suojeluun levittämistä (esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan liittyvien parhaiden käytäntöjen ympäristötekniikan paras käytäntö -ohjelma). Yritysten esikuva-analyysissa käytettävien tekniikoiden ja prosessien vaihteleva luonne ei tue tällaisten laatutekniikoiden hyödyllisyyden ja tehokkuuden oikeaa edistämistä. Teollisuuden yhteistyö ja verkottuminen, jotka ovat luontainen osa esikuva-analyysia, voivat olla vahvoja välineitä kehitettäessä eurooppalaista tapaa tehdä asiat ja eurooppalaista laatukulttuuria, joka voi vahvistaa Euroopan teollisuutta sisäisesti ja auttaa sitä kohtaamaan ulkopuoliset kilpailijansa. Siksi komissio ehdottaa, että yhteisön toimielimet tunnustaisivat esikuva-analyysin arvon yrityksille yhdentyneiden ja kilpailukykyisten markkinoiden edistämisessä ja kehottaisivat kaikkia, joita asia koskee, keräämään kokemuksensa aidosti eurooppalaiseksi järjestelmäksi, jonka prosessit ovat selvästi nähtäviä ja eurooppalaisia. Tämä johtaa yhteistyön välityksellä siihen, että monista olemassaolevista prosesseista kehitetään nimenomaan eurooppalaisia prosesseja, vertaillaan käytäntöjä, laaditaan yhteisiä sääntöjä ja arviointijärjestelmiä. Tämä merkitsee myös yhteisten mittareiden ja arvosteluperusteiden sekä Euroopan tietoverkon ja tiedonhallintajärjestelmän kehittämistä. Toimialatason esikuva-analyysi Esikuva-analyysia voidaan soveltaa myös toimialoihin, joista alkaa olla huomattava määrä asiantuntemusta. Tämä muodostaa yritysten esikuva-analyysin luonnollisen laajennuksen sikäli, että monia samoja periaatteita voidaan soveltaa niihin yrityksiin, jotka muodostavat toimialan ja joiden kilpailukyvylle samantyyppiset parhaat käytännöt ovat ratkaisevan tärkeitä. Komissio on taannoisessa moottoriajoneuvo- ja kemian teollisuutta koskeneissa tiedonannoissaan. Toimialojen esikuva- analyysi antaa komissiolle mahdollisuuden seurata jatkuvasti Euroopan teollisuuden kykyä vastata kansainväliseen kilpailuun. Kun sitä sovelletaan sijainnin avaintekijöihin, se muodostaa kytkennän puite-edellytysten välttämättömään esikuva-analyysiin. jo korostanut esikuva-analyysin toimialoille tärkeyttä 17 Komission suorittama toimialojen esikuva-analyysi teollisuuden yhteistyönä Kuluttajaelektroniikan osatoimittajia koskevan MITIn toteutettavan pilottiohjelman tarkoituksena on parantaa Euroopassa sijaitsevien osatoimittajien laatua tekemällä alasta esikuva-analyysi Japanin parhaisiin käytäntöihin nähden. ja Euroopan unionin kemian teollisuutta koskevassa tiedonannossaan [KOM (96) 187 lopullinen] komissio toteaa, että se "panee täytäntöön yhdessä Euroopan kemianteollisuuden edustajien tämän alan kansainvälisen kanssa jäsennellyn seurantaohjelman ja valvoo kilpailukyvyn kehittymistä sekä toimenpiteiden toteuttamista". tässä tiedonannossa ehdotettujen eri tarkasti Komissio on aloittanut Euroopan valmistusteollisuuden sijainnin kilpailukyvyn esikuva- analyysin autoteollisuuden osalta. Tietotekniikka on toinen ala, jolla komissio aikoo kehittää > esikuva-analyysia. Esikuva-analyysin puite-edellytykset Kolmanneksi mittareita voidaan kehittää teollisuuden puite-edellytysten avaintekijöiden suorituskyvyn arviointiin. Nämä mahdollistavat sen seikan arvioinnin, miten houkutteleva Eurooppa on talousministeriö on julkaissut raportin "Benchmarking the Netherlands: Test of Dutch Competitiveness", jossa osoitetaan joitakin tapoja, joilla puite-edellytysten esikuva-analyysia voidaan harjoittaa. liiketoiminnalle. Alankomaiden Tässä tiedonannossa on havaittu joitakin suorituskyvyn keskeisiä painopistealueita, jotka voisivat soveltua esikuva-analyysin kohteiksi: - Kustannuksista avaintekijöitä ovat yksikkötyökustannukset, rahoituskustannukset, julkisten menojen tasoja rakenne, verotus ja alijäämät. - Esikuva-analyysia voidaan soveltaa teollisuuden kilpailukyvyn keskeisiin panostekijöihin, kuten kilpailukykyä käsittelevä neuvoa-antava ryhmä on ehdottanut. Australian Bureau of Industry Economics on tehnyt uraauurtavaa työtä infrastruktuuripalvelujen esikuva- analyysissa. Se on osoittanut, että on mahdollista tehdä sellaisten panostekijöiden esikuva- analyysi sekä tunnistaa riittämättömän suoritustason pääsyyt. Osa näistä syistä riippuu sääntely-ja liiketoimintaympäristöstä. Esikuva-analyysin piiriin otettavia avainalueita ovat hinta, laatu ja palvelun saatavuus sekä tarjolla olevien innovatiivisten palvelujen määrä. Sekä pääoman että työn tuottavuutta on mitattava, jotta saadaan selville, mistä riittämätön suoritus johtuu. Kuten edellä on esitetty, teletoiminta, energia, liikenne sekä yritys- ja rahoituspalvelut ovat tärkeimmät niistä palveluista, joissa esikuva-analyysia tarvitaan. Palvelujen laadun esikuva-analyysiin liittyy läheisesti infrastruktuurin esikuva-analyysi. Tämä koskee erityisesti liikennettä, jossa palvelun tehokkuus määräytyy suurelta osin infrastruktuurin laadusta, onpa kyse sitten satamista, maanteistä, lentokentistä, liikenteen valvonnasta tai rautatieverkosta. Myös investointeja tehtaisiin ja laitteisiin sekä aineettomia investointeja niin korkea-ja ammattikoulutukseen kuin tutkimukseenkin tarvitaan. - Yksi esikuva-analyysin alue on ammattitaito. Kilpailukyvyn jatkuvan arvioinnin yhteydessä Yhdistynyt kuningaskunta on äskettäin julkistanut "taitotarkastuksen" tulokset, jotka ovat esikuva-analyysin käyttöä tällä alueella. "Tarkastus" perustuu tutkintoihin eikä niinkään ammattitaitoon, vaikka siinä käsitellään myös perustaitojen oppimista. Jotta ammattitaidon esikuva-analyysi onnistuisi, on tärkeää arvioida todella hankittuja taitoja 18 eikä saatuja todistuksia. On myös tärkeää vertailla yleissivistävän ja ammattikoulutuksen kykyä tuottaa tarkoitettuja taitoja. - Myös innovaation alueella esikuva-analyysista voi olla hyötyä. Innovaatiopolitiikassaan komissio pyrkii luomaan pysyvän järjestelmän, jolla seurataan innovaatiota Euroopassa ja muualla maailmassa. Erityisesti teollisuuden rahoittaman esikuva-analyysin alueella unioni on kehittänyt soveliaita indikaattoreita. Tutkimus on pikemminkin panostamista innovaatioon kuin jonkin toiminnan tulosta, ja se voi tarjota vain osittaisen kuvan innovaatiojärjestelmien kilpailukyvyn riittävyydestä. Henkistä omaisuutta Euroopan voidaan myös jossain määrin analysoida esikuva-analyysin avulla patenttihakemusten ja tavaramerkkien määrinä. Organisaatio-ja tuoteinnovaatio on vaikeammin vertailtavissa, samoin kuin kansallisten järjestelmien kyky levittää innovaatioita. Teknologialisenssit, geneeristen teknologioiden omaksuminen, markkinoilletulon nopeus ja kokonaisvaltaisten laatukäsitteiden soveltamisen määrä ovat esimerkkejä indikaattoreista, joita innovaation esikuva-analyysissa voidaan käyttää. tarpeen sen varmistamiseksi, että - Ympäristötehokkuuden esikuva-analyysi on ponnistukset kilpailukyvyn parantamiseksi tapahdu kestävän kehityksen kustannuksella. Keskeiset arviointiperusteet liittyvät talouden kykyyn muuttaa tehokkaasti materiaalivirtoja tavaroiksi ja palveluiksi. Energiatehokkuuden alalla on jo soveliaita indikaattoreita. Vielä on kuitenkin kehiteltävä muita materiaaleja koskevia mittapuita, kuten esimerkiksi veden käyttöä, sillä vedestä on tulossa yhä niukempi voimavara. Veden kierrätyskertoimien tapaiset kriteerit voivat auttaa mittaamaan sitä, miten tehokkaasti Euroopan talous yleensä ja erityisesti Euroopan teollisuus voimavaroja käyttävät. eivät - Monet kilpailukykyyn vaikuttavat politiikan alueet ovat jäsenvaltioiden vastuulla joko kokonaan tai pääasiallisesti. Eräät tuotemarkkinat, jakelu mukaanlukien, sekä työvoima- ja pääomamarkkinat kuuluvat tähän ryhmään. Esikuva-analyysia on näillä aloilla kehitettävä tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio työskentelee jo aktiivisesi jäsenvaltioiden kanssa työllisyyspolitiikan kriittisten indikaattoreiden käytössä. Erityisen tärkeitä tässä yhteydessä ovat indikaattorit, joilla seurataan sekä yritysten sisällä että niiden ulkopuolella tapahtuvassa myönteisessä joustossa ilmenevää edistystä. - Liiketoiminnan kilpailukyvyn kannalta myös yrityksiä suosivan hallintoympäristön luominen on välttämätöntä. Jotkut jäsenvaltiot ovat kehittäneet rohkeita hallinnon integroidun yksinkertaistamisstrategioita. Pk-yrityksiä ja käsityöyrityksiä koskevan ohjelman11 mukaisesti komissio ja jäsenvaltiot kehittävät yhtenäistettyjä toimia, joissa esikuva-analyysilla on arvokas rooli edistettäessä parhaita käytäntöjä hallinnon yksinkertaistamisen alueella. Euroopan unionin on useista syistä käynnistettävä esikuva-analyysi. Ensinnäkin unionin tasolla on kehitetty useita kilpailukykyyn vaikuttavia politiikkoja ja on tärkeää, että niiden vaikutus on mahdollisimman myönteinen. Säännöllinen seuranta ja arviointi suhteessa maailman eikä vain jäsenvaltioiden parhaisiin käytäntöihin on tarpeen sen varmistamiseksi, että nämä politiikat todella tuovat tarvittavia etuja. Toiseksi monet politiikat ovat jäsenvaltioiden vastuulla, ja niiden kykyä tehdä benchmark-vertailu sekä toisiinsa että koko maailmaan nähden on tuettava. Tietojen kerääminen on sekä kallista että aikaavievää. Yhdistämällä ponnistuksensa komissio ja jäsenvaltiot voivat saavuttaa huomattavia säästöjä esikuva-analyysissa. Komission ponnistukset omistetaan alun alkaen sille, että saatetaan yhteen kaikki tarvittavat tekijät sen selvittämiseksi, mihin toimenpiteisiin on jo ryhdytty ja mihin on ensisijaisesti ryhdyttävä. Teollisuuden, jäsenvaltioiden ja komission yhteistyön pohjalta on vuoden 1997 KOM (96) 329lopullinen, 10. 7. 1996 laadittava työohjelma. Tähän 19 kuluessa työohjelmaan on sisällytettävä jokin määrä pilottihankkeita, joilla testataan esikuva-analyysin soveltamismahdollisuuksia Euroopan unionin tasolla. Edelleen on tarkennettava sitä, miten esikuva-analyysia on johdettava jatkuvalla pohjalla ja miten tuloksia voidaan parhaiten hyödyntää. V. PÄÄTELMÄT Tässä tiedonannossa kehitelty analyysi paljastaa, että on tärkeää ryhtyä toimenpiteisiin, joilla edistetään tarkastella koko maailman näkökulmasta kaikkia yritysten kannalta määrääviä liiketoimintaympäristön tekijöitä. teollisuuden kilpailukykyä, ja välttämätöntä 1. Komissio kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia tukemaan komission kilpailukyvystä tekemää analyysia, jonka pääkohdat ovat seuraavat: - Vaikka Euroopan taloudellisessa tilassa on eräitä vahvuusalueita, Euroopan unioni ei käytä täysin kaikkia mahdollisuuksiaan eikä elintasona, tuottavuutena tai työpaikkojen luomisena mitaten yllä pääkilpailijoidensa suoritustasolle, mikä johtaa voimavarojen vajaakäyttöön ja korkeaan työttömyyteen. - Riittämätöntä suoritustasoa kuvastavat myös heikko teollisuuden jalostusarvon kasvu, alhainen kannattavuus ja kehittyneistä maista tapahtuvan tuonnin osuuden lasku. - Korkeat kustannukset ja alhaiset investoinnit, varsinkin aineettomat, alentavat yhdessä teollisuuden suorituskykyä. - Julkisen talouden alijäämät ovat edelleen liian suuret ja menot keskittyvät liikaa tulonsiirtoihin ja kulutukseen, kun taas julkiset aineettomat ja infrastruktuuri-investoinnit ovat riittämättömiä. Julkisen talouden alijäämien taso nostaa korkoja ja vähentää käytössä olevia säästöjä. - Valtion tukia on valvottava ja tavoitteena on oltava alentaa niiden yleistasoa ja yritysten turvautumista julkisen vallan tukeen. - Vaikka jotkut yleissivistävät ja ammattikoulutusjärjestelmät toimivat Euroopassa hyvin, elinikäistä oppimista ja inhimillisten voimavarojen jatkuvaa kehittämistä on edistettävä, jotta useimmissa jäsenvaltioissa saavutettaisiin korkein mahdollinen taso. - Euroopan tutkimusperusta ei ole kyllin markkinasuuntautunut, ja tiivis integroituminen teollisuuteen on tarpeen samalla kun varojen käyttö tutkimukseen on riittämätöntä ja uusien teknologioiden käyttöönotto hidasta. - Uusien teknologioiden käyttöönotto etenee liian hitaasti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvillä aloilla. - Innovaatioiden rahoitus on Euroopassa edelleen erityinen ongelma. - Laatu on kilpailukyvyn parantamisessa kaikin puolin merkittävä tekijä, ja organisaatioiden on oltava sopeutumiskykyisiä, jotta laadunhallinta otettaisiin käyttöön ja innovaatioprosessia kiihdytettäisiin. 2. Komissio ehdottaa, että neuvostoja Euroopan parlamentti tukevat - esikuva-analyysin arvoa keinona havaita heikon kilpailukyvyn taustasyyt ja edistää näiden heikkouksien käsittelyä ja komission aikomusta viedä ensi vuonna eteenpäin esikuva- analyysiohjelmaa neuvotellen tiiviisti teollisuuden ja jäsenvaltioiden kanssa, jotta saataisiin aikaan edistystä kilpailukyvyn parantamisessa avainalueilla. - Euroopan laadunparannuspolitiikkaa, jolla vahvistetaan Euroopan yritysteh kilpailukykyä toimintaohjelma, joka keskittyy Euroopan ja laatimalla monivuotinen Euroopan erityisesti laatukoulutusohjelmien sekä edistystä mittaavien tekniikoiden edistämiseen. laadunparannuksen esikuva-analyysin, itsearvioinnin, tietoverkkojen ISSN 1024-4492 KOM(96) 463 lopullinen ASIAKIRJAT FI 10 17 Luettelonumero : CB-CO-96-501-FI-C ISBN 92-78-09920-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2696/96 del Karla PEIJS a la Comisión. Distorsión de la competencia como consecuencia de los planes del Gobierno belga de prohibir la publicidad del tabaco

eurovoc_concepts:
Belgium
EU Member State
advertising
press
publisher
restriction on competition
single market
tobacco


title: WRITTEN QUESTION No. 2706/96 by MaLou LINDHOLM to the Commission. Electrical cables as a threat to the environment

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
Poland
Sweden
directive (EU)
electric cable
environmental impact
environmental protection
feasibility study
marine pollution


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2697/96 van Eva KJER HANSEN aan de Commissie. Voorlichtingscampagne inzake het Europees systeem voor gebruik en bescherming van voedselprodukten met een specifiek karakter

eurovoc_concepts:
EU law
agricultural product
consumer information
designation of origin
foodstuff
labelling
location of production
production aid

formats: html print


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1944/96 af 9. oktober 1996 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand

eurovoc_concepts:
Montenegro
Serbia
export refund
raw sugar
trade restriction
white sugar


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1948/96 DE LA COMMISSION du 9 octobre 1996 relatif à l'ouverture d'une adjudication permanente pour l'exportation d'orge détenue par l'organisme d'intervention suédois

eurovoc_concepts:
Sweden
award of contract
barley
export licence
intervention agency
product quality


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2696/96 von Karla PEIJS an die Kommission. Wettbewerbsverzerrung aufgrund der belgischen Pläne für die Tabakwerbung


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2674/96 dell'on. Alexandros ALAVANOS alla Commissione. Cure psichiatriche e patente di guida

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Directive
EU law - national law
Greece
competence of the Member States
confidentiality
driving licence
national implementing measure
psychiatric confinement
traffic regulations


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2694/96 von Bill MILLER an die Kommission. Milch in Schulen

eurovoc_concepts:
EU aid
aid system
delivery
drinking milk
educational institution
product quality
skimmed milk
whole milk