title: COMUNICAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO, AL PARLAMENTO EUROPEO, AL COMITATO ECONOMICO E SOCIALE E AL COMITATO DELLE REGIONI - APPRENDERE NELLA SOCIETÀ DELL'INFORMAZIONE - Piano d'azione per una iniziativa europea nell'istruzione - (1996-'98)

eurovoc_concepts:
educational system
exchange of information
information network
information technology
teaching curriculum

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE •ir ir <t ir Bruxelles, 02. 10. 19% COMI96) 471 del". COMUNICAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO, AL PARLAMENTO EUROPEO, AL COMITATO ECONOMICO E SOCIALE E AL COMITATO DELLE REGIONI APPRENDERE NELLA SOCIETÀ DELL'INFORMAZIONE Piano d'azione per una iniziativa europea nell'istruzione (1996-'98) INDICE INTRODUZIONE I. MOTIVI DI UN'INIZIATIVA EUROPEA II. PIANO D'AZIONE PER UN'INIZIATIVA EUROPEA ILI Linea d'azione n° 1 : Favorire l'interconnessione a livello comunitario delle reti di scuole 11. 2 Linea d'azione n°2 : Incentivare lo sviluppo e la diffusione dei contenuti 11. 3 Linea d'azione n°3 : Promuovere la formazione e il sostegno degli insegnanti e dei formatori 11. 4 Linea d'azione n°4 : Informare l'insieme degli attori sulle opportunità pedagogiche offerte dai multimedia III. MOBILITARE I MEZZI E GLI ATTORI SULLA BASE DI PARTENARIATI PRIVATO/PUBBLICO III. 1 Sfruttare le risorse comunitarie 111. 2 Incentivare i partenariati 111. 3 Suscitare le buone volontà e l'interesse CONCLUSIONE ALLEGATI : 7 8 11 12 13 15 15 15 16 17 Recenti iniziative nazionali ed europee intraprese a favore del multimedia educativo nelle 18 scuole Calendario 1996-1998 20 £ - 3 -4 INTRODUZIONE Nel vasto movimento di globalizzazione degli scambi, d'innovazione tecnologica e di mutazione delle economie, caratteristico del mondo contemporaneo, ogni società subisce profondi cambiamenti. Gli europei debbono preparatisi, e i sistemi d'istruzione svolgono a tale proposito un ruolo essenziale. Con la nascita della società dell'informazione, si tratta per ogni individuo di rinnovare le sue competenze in maniera permanente, dalla prima infanzia all'età adulta, e di acquisire nuove qualifiche. Quello che è in gioco è l'occupazione di domani, da cui l'importanza di porre senza più attendere gli strumenti della società dell'informazione al servizio di nuovi modi di apprendimento. Queste priorità sono state ribadite dalla Commissione nel Libro Bianco Insegnare e apprendere : verso la società conoscitiva e nel documento Iniziativa per l'occupazione in Europa - un patto di fiducia presentato al Consiglio europeo di Firenze nel giugno 1996. I responsabili politici, a livello sia comunitario'che nazionale, hanno valutato la portata delle sfide educative e culturali nella società dell'informazione. Nell'ambito della Commissione, la Task Force Ricerca-Industria "Programmi informatici e Multimedia" si è dedicata all'analisi del multimedia educativo, del suo mercato e delle sue utilizzazioni. Essa ha presentato un insieme di raccomandazioni volte a rafforzare lo sforzo di ricerca in questo campo e a sostenere la diffusione del multimedia educativo tenendo conto dei bisogni degli utilizzatori, mobilitando, in maniera coordinata, i vari strumenti di cui dispone3. I ministri europei dell'Istruzione riuniti in sede di Consiglio hanno dato un segnale politico chiaro per la Commissione e per gli Stati membri, adottando, il 6 maggio 1996, una isolinone a favore della promozione dell'utilizzazione delle tecnologie educative, ,n partenariato con il settore privato. In Europa e nel mondo, numerosi paesi, come il Regno Unito, la Germania, la Francia, l'Italia, i paesi nordici, ma anche gli Stati Uniti e il Giappone, hanno recentemente preso iniziative per collegare le scuole alle reti di comunicazione, formare gl'insegnanti e sviluppare programmi informatici adeguati ai bisogni pedagogici (ved. allegato). In alcuni paesi, anche il settore privato opera attivamente, in partenariato con i poteri pubblici, per attrezzare le scuole e metterle in rete. Vedasi in particolare il documento della tavola rotonda degli industriali europei: "Education for Europeans: Towards the Learning Society" (1995) Vedasi i documenti seguenti : Libro bianco "Crescita, competitività e occupazione" (1993); "Verso la società dell'informazione in Europa : un piano d'azione" COM(94) 347; Libro verde sull'innovazione (1996); Libro verde "Vivere e lavorare nella società dell'informazione : priorità alla dimensione umana". (1996) Relazione finale di luglio 1996 SKC(96) 1426/def. Su questa base la Commissione prepara il lancio, dal 15/12/'96, di un invito a presentare offerte comuni all'insieme dei suoi programmi relativi al multimedia educativo. Ad esempio, Deutsche Telekom e Bertelsmann nel quadro dell'iniziativa tedesca, l'associazione degli operatori via cavo britannici, o Apple, che realizza classi pilota in 5 paesi dell'Europa. Le tecnologie hanno notevolmente progredito e sono diventate più conviviali, mentre si precisano e vengono meglio compresi i bisogni pedagogici. Numerosi insegnanti sono aperti alla sperimentazione di nuovi strumenti educativi. Le condizioni sembrano riunite per generalizzare l'uso della tecnologia nell'istruzione e nella formazione. Si tratta oggi di instaurare un contesto favorevole alla loro rapida diffusione, mediante un insieme di azioni concrete di portata europea che sostengano le iniziative nazionali e locali. E' in tale contesto che il Consiglio europeo di Firenze ha sostenuto questa iniziativa e ha chiesto alla Commissione di predisporre nei più brevi termini un Piano d'azione. I. MOTIVI DI UN'INIZIATIVA EUROPEA Varie ricerche ed esperienze pilota hanno mostrato l'interesse pedagogico delle nuove tecniche della società dell'informazione. A condizione di essere adeguati ai bisogni, tali strumenti facilitano l'acquisizione di nuove conoscenze e promuovono lo sviluppo di nuovi metodi d'apprendimento, flessibili, personalizzati e interattivi. Moltiplicando i punti di accesso all'istruzione e alla formazione, essi permettono di generalizzare tale accesso. Inoltre, rafforzando gli scambi umani e pedagogici e favorendo la comunicazione interculturale e plurilinguistica fra i 72 milioni di allievi e studenti e i 4,5 milioni d'insegnanti ripartiti sul territorio europeo, i nuovi mezzi della società dell'informazione possono rafforzare la dimensione europea dell'istruzione e l'integrazione comunitaria mediante gli scambi pedagogici. Numerosi ostacoli s'oppongono tuttavia alla loro diffusione. Le attrezzature informatiche degli istituti d'istruzione sono ancora insufficienti in numero e in qualità. I "contenuti" multimedia disponibili sul mercato risultano spesso inadeguati ai bisogni pedagogici. La capacita di finanziamento degli istituti scolastici, soggetti a forti vincoli di bilancio, è limitata. Infine l'integrazione di nuovi strumenti nelle prassi pedagogiche presuppone azioni di formazione degli insegnanti e un adeguamento, spesso non privo di difficoltà, dei metodi e dei sistemi d'insegnamento. Gli istituti d'istruzione e di formazione debbono aiutare i giovani a trovare il loro posto nella società dell'informazione, evitando che soltanto i giovani provenienti dalle famiglie e dalle scuole più favorite beneficino dei vantaggi pedagogici offerti dal multimedia educativo. L'aggravarsi delle ineguaglianze nell'accesso a queste nuove prassi sarebbe gravido di conseguenze per l'avvenire degli istituti d'istruzione e formazione e, a più lungo termine, per l'occupazione e la coesione della società europea. Un numero troppo scarso di utilizzatori e di creatori penalizzerebbe in maniera durevole l'industria europea del multimedia. Questo settore di attività, con lo sviluppo di nuovi prodotti e di nuovi servizi, fa peraltro prevedere grandi opportunità, vista la sua rapida espansione e la sua capacità di creare posti di lavoro. L'Europa dispone di un grande patrimonio culturale, di valide risorse intellettuali e finanziarie e di notevoli cognizioni tecniche, che le imprese del multimedia dovrebbero essere in grado di valorizzare sul mercato europeo. Inversamente, l'instaurazione di una situazione di dipendenza nei riguardi di contenuti pedagogici e culturali concepiti dai suoi principali concorrenti, sarebbe particolarmente nociva per l'identità culturale e la diversità linguistica della Comunità. L'iniziativa europea contribuirà a questo sforzo di mobilitazione, già avviato in taluni regioni e Stati della Comunità, seguendo così gli orientamenti dati dalla risoluzione del Consiglio dei ministri sui programmi informatici, educativi e multimedia. Essa mira ad amplificare gli effetti di traino delle varie azioni condotte a livello nazionale, nella maggior parte dei casi in maniera frammentaria, mettendole in rapporto. L'iniziativa riguarderà le azioni che presentano il più elevato valore aggiunto comunitario, incoraggiando la partecipazione di tutti gli istituti d'istruzione e tenendo conto - nel rispetto del principio di sussidiarietà - delle differenze di sviluppo fra le regioni. L'iniziativa permetterà infine di raggiungere più rapidamente un numero sufficiente di utilizzatori, di rafforzare la dimensione europea nell'istruzione mediante lo scambio delle prassi pedagogiche innovative e di avviare la costituzione di un effettivo mercato europeo nel campo del multimedia educativo. In questo campo, è essenziale che le azioni comunitarie si rivolgano ad obiettivi precisi per ottenere un impatto massimo in considerazione della limitatezza delle risorse finanziarie. Il presente piano d'azione riguarda in priorità le scuole primarie e secondarie (ivi comprese le scuole professionali), che costituiscono gli "anelli deboli" della catena educativa in termini di utilizzazione delle tecnologie, presenti, a questi livelli d'istruzione, in misura molto minore rispetto all'istruzione superiore o alla formazione professionale continua. Va tuttavia sottolinea la necessità di un "continuum" educativo nell'arco di tutta la vita, dall'istruzione scolastica alla formazione professionale. L'utilizzazione delle nuove tecnologie nella formazione professionale implica tuttavia altri attori e altri tipi di responsabilità. Tale problema sarà trattato nel quadro di un'altra comunicazione che la Commissione presenterà prossimamente, alla luce delle risposte apportate al dibattito avviato nel Libro verde "Vivere e lavorare nella società dell'informazione : priorità alla dimensione umana". II. PIANO D'AZIONE PER UN'INIZIATIVA EUROPEA L'iniziativa comporta tre obiettivi generali : - Accelerare l'accesso delle scuole alla società dell'informazione offrendo loro nuove possibilità di apertura sul mondo. - Favorire la generalizzazione delle prassi pedagogiche multimedia e la creazione di una massa critica di utilizzatori, di prodotti e di servizi multimedia educativi. -* Rafforzare la dimensione europea dell'istruzione e della formazione con gli strumenti della società dell'informazione, valorizzando le diversità culturali e linguistiche. Per conseguire questi obiettivi, l'iniziativa perseguirà quattro linee d'azione complementari, a sostegno delle iniziative locali e nazionali5 : L'iniziativa s'inquadra nelle competenze riconosciute dal Trattato sull'Unione nei settori dell'istruzione e della formazione, della coesione regionale, dell'industria, della ricerca e dello sviluppo tecnologico, nonché delle reti transeuropee di comunicazione. LE LINEE D'AZIONE 1. Favorire l'interconnessione a livello comunitario delle reti di scuole 2. Incentivare lo sviluppo e la diffusione dei contenuti 3. Promuovere la formazione ed il sostegno degli insegnanti e dei formatori 4. Informare l'insieme degli attori sulle opportunità pedagogiche dei multimedia L'iniziativa potrebbe essere assistita da un piccolo Gruppo di personalità di spicco, che sarebbero i "campioni" dell'iniziativa e le darebbero così uno slancio supplementare. ILI Linea d'azione n° 1 : Favorire l'interconnessione a livello comunitario delle reti di scuole (i) Problematica Reti elettroniche di scuola già operano in maniera frammentaria a titolo sperimentale ed a livello regionale o locale. Esse permettono, fra l'altro, la trasmissione di posta elettronica, l'apprendimento del lavoro cooperativo (produzione di basi d'informazione tematiche, lavori pratici comparativi, produzioni collettive che integrano testi e immagini) e l'organizzazione di forum per gli allievi gli insegnanti, che possono così scambiarsi informazioni, consigli e prassi. in corso mostrano tutti i vantaggi pedagogici che se ne possono Le esperienze ricavare : l'apertura al mondo esterno, una maggiore autonomia nella ricerca di informazioni, la valorizzazione dello sforzo di redazione (si scrive "per qualcuno"), il senso del lavoro collettivo intorno a temi d'interesse comune quali l'ambiente, la società, l'attualità, e, conseguentemente la familiarizzazione con le differenze culturali e linguistiche, siano esse di ordine regionale (ad esempio, confronto fra i modi di vita rurale e urbano) o nazionale (scambi linguistici, domande-risposte sulla vita sociale e politica ecc. ) L'interconnessione delle reti regionali e nazionali di scuole potrebbe essere di grande aiuto all'insegnamento di discipline come le lingue, le scienze, la storia o l'arte, che comportano un'evidente dimensione europea. Tali reti dovrebbero permettere alle scuole di utilizzare le informazioni elettroniche prodotte dai musei o da altre istituzioni educative e culturali, a mano a mano che vengono sviluppate. Le reti esistenti riguardano un numero ancora ristretto d'istituti scolastici : meno del 5% delle scuole europee dispongono a metà 1996 di un accesso ad una rete elettronica di scuole o ad Internet6. Inoltre, esse comunicano ancora poco su scala europea a causa di problemi tecnici o linguistici, ma soprattutto a causa di una scarsa conoscenza delle esperienze condotte negli altri Stati membri. Questa situazione copre grandi disparità nazionali : se 2/3 delle scuole sono collegate a reti in Finlandia e in Svezia, questa percentuale scende al 15% nel Regno Unito e a meno del 2% in Francia o in Germania. 8 Peraltro, l'attuale ondata di collegamenti delle scuole a Internet, realizzati in maniera spontanea o sotto l'impulso dei poteri pubblici, potrebbe rapidamente perdere di forza a causa di problemi tecnici connessi al rischio di saturazione a breve termine della rete Internet o in mancanza di una sufficiente dimostrazione agli attori dell'istruzione dell'interesse pedagogico delle nuove tecniche. La Commissione sostiene l'estensione dell'"accesso pubblico" alla società dell'informazione. Ciò comprende, in particolare, la connessione delle scuole, università, biblioteche. Sia a livello comunitario che nazionale sono stati avviati i lavori preparatori per promuovere l'accesso alle comunicazioni e ai servizi dell'informazione nel campo dell'istruzione7. L'interconnessione delle reti di scuole dovrebbe permettere lo scambio di prassi pedagogiche innovative fra le classi europee, favorendo l'espressione delle diversità culturali e linguistiche e tenendo conto dei progetti pilota in corso volti ad instaurare un contesto pedagogico propizio all'innovazione, siano essi di dimensione locale, regionale, nazionale, europea o internazionale8. Le difficoltà di comunicazione interlingue, che sono certo concrete, non debbono essere sopravvalutate : le scuole beneficiano infatti di un contesto privilegiato per l'apprendimento delle lingue e il multimedia offre un modo di espressione polivalente, con lo scambio d'immagini e di suoni, che facilita notevolmente la reciproca comprensione. Questo modo di procedere accompagnerà lo sviluppo delle reti locali di scuole e si svolgerà per tappe, con l'obiettivo a breve termine di mettere in relazione l'insieme delle scuole europee, ivi comprese quelle delle regioni meno favorite. (ii) Attuazione Nel prolungamento dell'"Anno europeo dell'istruzione e della formazione nell'arco di tutta la vita" saranno lanciati progetti concreti d'interconnessione delle reti di scuole. L'iniziativa si baserà sulle reti già consolidate a livello locale e regionale, che saranno messe in contatto. Questa "rete delle reti" sarà progressivamente estesa alle reti di scuole esistenti o in corso di costituzione, nonché a scuole geograficamente isolate o socialmente sfavorite, il che costituirebbe un fattore propizio ai "gemellaggi" fra città e regioni d'Europa. L'iniziativa si appoggerà inoltre sulle politiche condotte dalle autorità locali, regionali e nazionali, sole abilitate a decidere in materia di attrezzatura delle scuole, e che potranno a tal fine, nelle regioni ammissibili, prevedere di ricorrere all'aiuto dei fondi strutturali, nonché sui progetti sperimentali lanciati nel quadro dei programmi comunitari di ricerca, d'istruzione e di formazione. La "rete delle reti" di scuole sarà aperta alle esperienze condotte nei paesi terzi, in particolare i paesi dell'Europa centrale e orientale. Sono necessari vari tipi d'attività : 7 "Il servizio universale delle telecomunicazioni nella prospettiva di un contesto pienamente liberalizzato" COM(96) 73 def. - Vedasi anche l'iniziativa dell'istituto britannico delle telecomunicazioni OFTEL, volto a creare una Task Force Education nel quadro della consultazione sul servizio universale. 8 Ad es. , i progetti risultanti dai programmi comunitari o il progetto "Istruzione e formazione transculturali" lanciato al vertice G-7 dedicato alla società dell'informazione. • La Commissione promuoverà la costituzione di contesti educativi sperimentali con un numero limitato d'istituti. Essi permetteranno di effettuare ricerche sull'interazione fra tecnologie e pedagogia, in particolare per quanto riguarda lo sviluppo di strumenti di lavoro cooperativi su reti. La Commissione incentiverà la creazione e la messa in rete di classi di scoperte multimedia, come già ne esistono in alcuni paesi9, che permettano agli insegnanti e agli allievi di elaborare progetti pedagogici che utilizzano il multimedia e iniziarsi all'uso delle nuove tecnologie in siti all'uopo attrezzati. Il lavoro in rete faciliterà altresì la messa a punto di scambi pedagogici plurilingue con il sostegno degli insegnanti specializzati. Tali siti potranno inoltre offrire servizi di consulenza accessibili a distanza da parte degli insegnanti. • Entro il 1996 sarà organizzata una conferenza per fare il bilancio dello sviluppo delle reti nazionali di scuole, dei bisogni, delle prassi e delle difficoltà incontrate (ad esempio, tecnologiche, giuridiche, finanziarie. ). La conferenza riunirà persone attive nelle iniziative locali, regionali e nazionali (insegnanti, imprese d'informatica, operatori di rete, prestatori di servizi on-line, capi d'istituto, associazioni). • Un gruppo di lavoro tratterà le questioni connesse alla protezione intellettuale dei prodotti multimedia per favorire il loro uso pedagogico e delle questioni di sicurezza delle reti scolastiche associate all'utilizzazione di Internet (ad esempio : esistenza delle informazioni a carattere violento, razzista o pornografico e pedofilo). • Sulla base dei risultati della conferenza, saranno precisati, nel quadro di uno studio di fattibilità, gli scenari tecnici per l'interconnessione di scuole a livello europeo (le infrastrutture utilizzate potrebbero essere la rete telefonica commutata, la rete digitale ad integrazione di servizi o le reti ad alta frequenza che danno accesso ad Internet), i costi ed i meccanismi di finanziamento appropriati. La gestione del progetto d'interconnessione a livello comunitario delle reti di scuole regionali e nazionali, che potrebbe essere affidata a consorzi, comprenderà, in stretta cooperazione, i ministeri dell'Istruzione, le autorità locali e regionali competenti10 e le imprese interessate. La Commissione procederà peraltro ad un'analisi delle esperienze in corso nei paesi della Comunità e dei suoi principali partner volte ad estendere il campo d'applicazione del servizio universale delle telecomunicazioni alla messa in rete degli istituti d'istruzione e formazione. I risultati serviranno a formulare proposte nel quadro della relazione di sorveglianza che la Commissione presenterà entro il 1997 sul livello, sulla qualità e sulla portata del servizio universale delle telecomunicazioni. 9 Ad esempio, in Francia, il progetto "Multimédia Pédagogique Interactif della Ligue Française de l'Enseignement et de l'Education Permanente. 10 Le regioni sono particolarmente attive nei campi della società dell'informazione. Sei regioni si sono ad esempio impegnate, sin dal 1994, a sviluppare insieme applicazioni concrete (iniziativa IRIS). 10 II. 2 Linea d'azione n°2: Incentivare lo sviluppo e la diffusione dei contenuti d'interesse europeo utilizzabili a fini pedagogici. (i) Problematica Le reti di scuole esistenti sono il vettore di scambi pedagogici nell'ambito di gruppi di allievi, fra allievi e professori o fra insegnanti. Esse permettono inoltre di trasmettere le risorse pedagogiche attorno alle quali si realizzano tali scambi. E' quindi molto importante incentivare lo sviluppo e la diffusione di "contenuti" atti al loro utilizzo. Varie logiche di creazione, di produzione e distribuzione sono ancora associate a ciascun media. Con lo sviluppo delle tecniche digitali, le produzioni audiovisive o su carta possono peraltro facilmente essere trasposte su supporti elettronici (CD-ROM, CD-I o servizi on-line). La creazione multimedia presuppone nondimeno una risistemazione notevole del contenuto e della struttura narrativa dei prodotti. La cooperazione fra professionisti dell'audiovisivo, dell'edizione multimedia e dell'istruzione sarà decisiva per beneficiare pienamente di tali possibilità. Le possibilità di sviluppo di contenuto si moltiplicheranno notevolmente con l'arrivo di numerose reti televisive digitali. Le trasmissioni educative e culturali dovrebbero avere un particolare successo, tenuto conto delle aspettative dei consumatori e delle esigenze dei cittadini. Dato che la televisione è uno strumento ampiamente diffuso, l'audiovisivo dovrebbe costituire un punto d'accesso privilegiato del multimedia educativo nelle scuole e nelle famiglie. Questi prodotti audiovisivi potranno essere trasmissioni educative concepite per soddisfare obiettivi precisi di formazione, informazioni di elevato livello, oppure trasmissioni di massa di qualità, considerate dagli insegnanti atte ad essere integrate nel loro approccio pedagogico. Numerose televisioni hanno già integrato la "continuità degli usi" nella loro strategia adottando un approccio multi-support, come la televisione educativa svedese o la BBC, che distribuisce regolarmente videocassette sulla base delle sue trasmissioni. Questo approccio si estende ormai al digitale. La BBC produce CD-ROM sul teatro di Shakespeare sulla base delle sue produzioni audiovisive. In Francia, la Cinquième trasforma in digitale gran parte delle produzioni che trasmette, al fine di costituire una banca di programmi che potrà essere consultata dagli utilizzatori istituzionali in funzione dei loro bisogni particolari. Se le questioni tecniche sono oggi praticamente ridotte, restano da risolvere vari problemi d'ordine giuridico. Peraltro, alcune emittenti favoriscono la dimensione europea nel loro approccio commerciale. Quattordici reti pubbliche, riunite nell'ambito de l'Union Européenne des Radiodiffuseurs, hanno così deciso di favorire gli scambi delle loro trasmissioni che presentano un interesse culturale europeo creando una "unità di servizi" comune. In un altro contesto, talune emittenti europee hanno inoltre allo studio un progetto di "rete educativa europea"11. Negli altri paesi si riscontrano numerose esperienze di audiovisivo educativo. In Israele, si è scelto di attribuire a tutte le reti, anche a quelle commerciali, un tempo di antenna a fini educativi piuttosto che costituire una rete educativa propriamente detta. In Canada, le reti televisive pubbliche sono tenute a trasmettere almeno una trasmissione settimanale libera di diritto per un riutilizzo a fini pedagogici. 11 (ii) Attuazione Sono previste le azioni seguenti : • Le vie sono molteplici, sia per la produzione che per la diffusione dei contenuti audiovisivi e multimedia. Per esplorarli, entro il 1996 sarà costituito un gruppo di lavoro composto da rappresentanti di alto livello di produttori ed emittenti di trasmissioni educative e dell'edizione multimedia. Esso avrà il compito d'individuare modalità di cooperazione per la produzione di contenuti educativi d'interesse generale (ad esempio, apprendimento delle lingue, scienza, cultura e civilizzazione europea, arti, musica) adeguati ai bisogni dell'istruzione e della formazione. Per favorire la diffusione di tali contenuti, il gruppo di lavoro dovrà in particolare definire taluni principi generali sulla qualità e sullo scambio di prodotti d'interesse pedagogico, nonché studiare le condizioni tecniche e giuridiche della loro utilizzazione da parte delle scuole e degli altri centri pedagogici e culturali. • La commissione sosterrà l'inventario dei contenuti multimedia europei utilizzabili a fini pedagogici su vari supporti (CD-ROM, CD-I, servizi on-line, trasmissioni a carattere pedagogico). I risultati dei lavori d'inventario saranno ampiamente diffusi presso gli operatori. • La Commissione favorirà inoltre, grazie al sostegno di progetti concreti, lo sviluppo e la messa in rete elettronica di centri di risorse multimedia (ad esempio, mediateche, centri di formazione degli insegnanti, "biblioteche digitali" on-line), grazie ai quali gli utilizzatori potranno accedere ad un'ampia gamma di prodotti e servizi audiovisivi e multimedia europei. II. 3 Linea d'azione n°3 : Promuovere la formazione e il sostegno degli insegnanti e dei formatori all'integrazione delle nuove tecnologie nelle prassi pedagogiche. (i) Problematica Le prassi pedagogiche evolvono. I metodi detti "attivi" sono già ampiamente utilizzati nell'insegnamento delle lingue, che si avvale da tempo di supporti audiovisivi. Molti insegnanti sono aperti all'innovazione, ma non sempre sono sufficientemente ascoltati a livello istituzionale e sociale per lanciarsi nella sperimentazione e convalida di nuovi approcci pedagogici. Si aggiungano le difficoltà insite nei nuovi strumenti, che, soltanto per funzionare, richiedono spesso ad un neofita un investimento in tempo che la maggior parte degli insegnanti non possono permettersi. Là dove sono stati introdotte con successo, le nuove tecnologie integrano nuovi approcci pedagogici che danno maggiore importanza all'iniziativa dell'allievo ed al lavoro di gruppo, con una conseguente modificazione del ruolo dei professori. Questi hanno dovuto apprendere a gestire ed animare gruppi di allievi, continuando comunque a seguirli e a valutarne l'apprendimento individuale. 12 Una buona preparazione del corpo insegnante e la garanzia di un sostegno tecnico nell'utilizzazione dei nuovi strumenti costituiscono fattori chiave di successo per l'integrazione e la diffusione del multimedia nelle prassi pedagogiche. Questa formazione figura tra le priorità previste nelle iniziative degli Stati membri (ad esempio, "Multimedia in Teacher Training" nei Paesi Bassi o i lavori della National Council for Educational Technology nel Regno Unito). Sono state sviluppate numerose esperienze, i cui metodi e risultati vanno ulteriormente valorizzati a livello comunitario. (ii) Attuazione Per la formazione degli insegnanti, la via migliore sembra la sperimentazione pratica sul posto. Le azioni di formazione dovranno accompagnare lo sviluppo della rete di scuole e rivolgersi, a termine, ad un gran numero d'insegnanti, ma anche di formatori, tenuto conto della similitudine dei metodi. La formazione riguarderà l'utilizzazione degli strumenti (attrezzature, servizi e programmi), la ricerca e la strutturazione dell'informazione sulla base delle reti, nonché la concezione e diffusione di contenuti multimedia pedagogici. Essa sarà rafforzata dalla realizzazione di servizi di sostegno tecnico e pedagogico che possono aiutare gli insegnanti, una volta formati, nell'utilizzazione del multimedia educativo in classe. Si tratterà di : • rafforzare le azioni di formazione nel quadro di programmi comunitari. La Commissione incoraggerà in particolare gli scambi d'insegnanti fra scuole europee al fine di permettere loro di condividere le esperienze e, per gli insegnanti meno esperti, di iniziarsi all'uso del multimedia in una situazione concreta di classe. Per coinvolgere il maggior numero possibile d'insegnanti, i progetti incoraggeranno, inoltre, lo sviluppo di "teletirocini", per permettere loro di acquisire un'esperienza professionale senza spostarsi, mediante l'utilizzazione degli strumenti della formazione a distanza. • accertarsi che i risultati delle riflessioni e delle esperienze condotte a livello nazionale possano giovare all'insieme del corpo insegnante. La creazione di una rete di centri di formazione d'insegnanti e di formatori, basata sulle iniziative locali e nazionali e sui progetti comunitari esistenti12, permetterà la diffusione delle "buone prassi" su scala europea. II. 4 Linea d'azione n°4 : Informare gli attori sulle opportunità pedagogiche offerte dalle nuove tecnologie (i) Problematica La messa in rete delle scuole, l'incentivazione dello sviluppo dei contenuti educativi e la formazione degli insegnanti sono elementi importanti ma non sufficienti. La diffusione dell'utilizzazione del multimedia educativo dipende anche da una migliore informazione degli insegnanti, ai quali incombe la decisione di adattare le prassi pedagogiche, ma anche dei capi Ad esempio, i progetti "Trends" (programma Applicazioni telematiche), "Fetiche" (programma Socrates), "Web For Schools" (programma Tecnologie dell'informazione). 13 d'istituto e dei responsabili politici. Questi ultimi debbono essere particolarmente sensibilizzati alla necessità d'instaurare un contesto propizio. Le fonti d'informazione sull'utilizzazione del multimedia e dei prodotti audiovisivi ed educativi sono insufficienti e molto frammentarie. Esse sono difficilmente accessibili a livello comunitario e spesso anche a livello nazionale. Peraltro, Internet prevede numerosi siti per presentare progetti pedagogici europei mediante l'utilizzazione di nuove tecnologie. In numerosi Stati membri e presso la Commissione esistono inoltre o sono in corso di costituzione basi di dati sulle tecnologie, sui programmi informativi, sui servizi multimedia e sui prodotti audiovisivi utilizzati a fini educativi. La semplificazione dell'accesso a tali dati, ma anche l'offerta di possibilità di discussione fra insegnanti e responsabili amministrativi alla ricerca di consigli pratici, permetterà di migliorare l'informazione degli attori dell'istruzione. (ii) Attuazione La connessione dei vari siti Internet e delle basi di dati create negli Stati membri permetterà di facilitare l'accesso alle informazioni sui progetti in corso e sulle risorse multimedia e audiovisive educative disponibili in Europa. In pratica : • Con il sostegno degli Stati membri, la Commissione sosterrà la creazione di una piattaforma di scambio d'informazioni accessibile su Internet. Questa piattaforma proporrà agli attori dell'istruzione e della formazione, del multimedia e dell'audiovisivo, una guida dei vari siti Internet dedicati ai progetti in corso nella Comunità e delle basi di dati costituite negli Stati membri. Tale guida faciliterà l'accesso ad informazioni precise concernenti, ad esempio, la costituzione delle reti di scuole, i programmi informatici disponibili, le valutazioni degli strumenti e delle prassi seguite negli Stati membri13, le modalità di prova e di acquisizione dei materiali e programmi informatici a tariffe preferenziali. La piattaforma includerà forme di discussione fra insegnanti, animatori pedagogici e capi d'istituto. Le specifiche tecniche per la messa in rete delle basi di dati e di server esistenti e per la costituzione di una piattaforma plurilingue su Internet saranno precisate nel quadro di uno studio di fattibilità. • Debbono inoltre essere informati gli insegnanti e i responsabili amministrativi che non si avvalgono ancora delle reti telematiche. La Comunità utilizzerà i media tradizionali (opuscoli, trasmissioni radiofoniche e audiovisive, conferenze) per informare gli attori locali sulle esperienze in corso, le manifestazioni o gli incontri su tali temi, le persone da contattare e i mezzi all'uopo previsti. n Vedasi ad esempio le esperienze condotte in Germania con la base di dati SOD1S, nel Regno Unito nel quadro del National Council for Educational Technology o il progetto del Ministère français de l'Education Nationale di realizzare un inventario delle risorse digitali. 14 III. MOBILITARE I MEZZI E GLI ATTORI SULLA BASE DI PARTENARIATI PRIVATO/PUBBLICO Il successo dell'iniziativa dipende da una forte mobilitazione degli attori pubblici e privati del multimedia educativo sulla base di partenariati costituiti a livello comunitario, nazionale e regionale, oppure nel quadro di azioni di sensibilizzazione volte ad informare il maggior numero possibile e a suscitare le buone volontà e l'interesse. La Commissione sosterrà le azioni condotte negli Stati membri nel rispetto del principio di sussidiarietà, tenendo conto delle differenze di sviluppo fra le regioni. Essa favorirà le loro interazioni e il loro reciproco rafforzamento mediante le quattro linee d'azione precedenti. III. 1 Sfruttare le risorse comunitarie L'iniziativa si appoggerà sulla complementarità degli strumenti comunitari fra di loro e con gli strumenti nazionali, che essa metterà in rapporto a mezzo di inviti a presentare proposte comuni, secondo le raccomandazioni della Task Force "Programmi informatici educativi e multimedia". Ogni strumento sarà utilizzato conformemente alle sue regole specifiche. Il primo invito a presentare proposte di questo tipo dovrebbe essere lanciato il 15 dicembre 1996, per i seguenti programmi : • Applicazioni telematiche, tecnologie dell'informazione, ricerca socio economica finalizzata per la ricerca e lo sviluppo attraverso progetti sperimentali o misure d'accompagnamento; • Media II e Info 2000 per lo sviluppo di "contenuti" multimedia; • Socrates e Leonardo per l'istruzione e la formazione. • Nonché per i fondi destinati alle reti Transeuropee di telecomunicazione per la diffusione delle applicazioni multimedia al servizio dell'istruzione e della formazione. L'iniziativa incoraggerà il pieno utilizzo delle altre possibilità di finanziamento offerte : • dai fondi strutturali nel campo dell'istruzione e della formazione (ivi compresa l'attrezzatura degli istituti d'istruzione e di formazione nelle regioni ammissibili). Questa possibilità sarà sfruttata nella misura in cui la programmazione delle priorità fissate dagli Stati membri copre gli obiettivi di questa iniziativa14, e in conformità con le procedure definite nel regolamento dei fondi strutturali. • dagli stanziamenti destinati alla promozione della società dell'informazione. III. 2 Incentivare i partenariati pubblico/privato L'attrezzatura delle scuole in materiali multimedia e audiovisivi, lo sviluppo di risorse pedagogiche, nonché la formazione e il sussidio logistico degli insegnanti, richiederanno uno sforzo collettivo durevole. Ad esempio, la Spagna e il Portogallo preparano attualmente piani regionali di attrezzatura delle scuole. 15 In alcuni paesi della Comunità, come negli Stati Uniti, sono già stati realizzati partenariati fra settori privato e pubblico per sviluppare l'uso delle nuove tecnologie nell'istruzione o nella formazione professionale. Essi offrono alle scuole la possibilità di aprirsi verso il mondo dell'impresa. Le azioni mireranno in particolare a : Favorire la diffusione dell'ingegneria progettistica (metodi organizzativi, gestione) di progetti a carattere esemplificativo. Facilitare la costituzione di partenariati durevoli nel settore pubblico e privato, che dovranno definire i principi di finanziamento delle attrezzature, dei servizi e dei programmi informatici più adatti ai bisogni e ai vincoli finanziari degli istituti d'istruzione e di formazione, soddisfacendo nello stesso tempo gli interessi dei partner. All'inizio del 1997 sarà organizzato un gruppo di lavoro sulla realizzazione di partenariati fra i settori pubblico e privato. Esso riunirà rappresentanti di associazioni delle autorità pubbliche e delle imprese e avrà lo scopo di incoraggiarli a riunire i loro sforzi sulla base di principi comuni di collaborazione per il tramite di "lettere d'intenti" ("Memorandum of Understanding"). Al fine di mettere in opera queste dichiarazioni d'intenti, il gruppo di lavoro studierà la possibilità di costituire, su iniziativa degli attori pubblici e privati del multimedia educativo e degli operatori di rete, un'entità europea del tipo fondazione privata, la cui struttura giuridica è ancora da determinare. Tale entità svolgerebbe il ruolo di polo di riferimento e di dialogo fra gli attori a livello europeo. Essa avrebbe lo scopo di incoraggiare la creazione di nuovi partenariati negli Stati membri e nelle regioni e di federare le associazioni paritetiche già costituite. In tale quadro, la Commissione potrebbe proporre il suo sostegno iniziale per mettere in rapporto i vari attori e mettere in comune gli sforzi, con il supporto degli stati membri. III. 3 Suscitare le buone volontà e l'interesse La Commissione sosterrà azioni destinate a sensibilizzare gli attori e i responsabili dell'istruzione a vantaggio del multimedia educativo, in collaborazione con tutti gli attori del settore, delle imprese del multimedia e di operatori di rete. Potrebbero altresì esservi associati gli istituti d'istruzione superiore. Ogni anno saranno organizzati due tipi di eventi : • "Week-end o giornate di azione delle scuole collegate", per presentare i lavori e i progressi compiuti nella messe in rete elettronica delle scuole. Le imprese e le organizzazioni saranno invitate a patrocinare le scuole sotto varie forme e a fornire il sostegno logistico necessario per mettere in rete nuove scuole. Si vedano ad esempio le associazioni create in Europa a tal fine : Campo in Italia, Schulen am Netz in Germania, Forum in Francia e Fimmbo nei Paesi Bassi per la formazione professionale. Iniziative di questo tipo sono state anche lanciate per le scuole negli Stati Uniti. 16 Tali giornate europee formeranno il quadro di un'operazione "porte aperte" delle scuole partecipanti al fine d'informare e sensibilizzare i genitori, gli allievi, i capi d'istituto e le autorità locali sulle loro attività multimedia. Le manifestazioni si svolgeranno il week-end successivo alla festa dell'Europa (9 maggio). A seguito dell'esperienza condotta nel quadro dell"'Anno europeo dell'istruzione e della formazione nell'arco di tutta la vita", sarà regolarmente organizzato, con il sostegno della Commissione, un concorso europeo dei migliori prodotti multimedia educativi (con la concessione di un marchio europeo) in partenariato con giovani ed insegnanti. Il concorso mira ad incitare gli istituti scolastici a produrre ed a diffondere "contenuti" multimedia sulle reti e a far conoscere i giovani talenti agli editori. CONCLUSIONE Sin dalla più giovane età gli Europei dovranno apprendere ad utilizzare i nuovi strumenti d'informazione e di comunicazione per trovare il loro posto in una società che sempre più si basa sulla conoscenza. Le loro prospettive di lavoro e il loro futuro ne dipendono, come è stato sottolineato nel documento Iniziativa per l'occupazione in Europa, un patto di fiducia. Il Consiglio europeo ha colto l'importanza di agire senza indugio per non lasciare le scuole ai margini della società dell'informazione. Rispondendo ad una sua domanda, il presente Piano d'azione, limitato a due anni, concentra i mezzi di vari strumenti comunitari su un numero ristretto di azioni che apportano una dimensione ed un valore aggiunto europei alle iniziative locali, regionali o nazionali. Il collegamento delle scuole con gli strumenti della società dell'informazione, la promozione della produzione di "contenuti" europei e l'incentivazione delle "buone prassi" pedagogiche multimedia contribuiranno a ravvicinare le culture, a rafforzare l'identità europea e l'integrazione comunitaria. Per avere pieno successo, il piano deve essere accompagnato da un forte impegno da parte degli Stati membri, delle regioni, e del settore privato. La Comunità deve vigilare con gli Stati membri a che tutte le scuole, le università e le biblioteche siano collegate alle reti del sapere sin dell'inizio del 2000, affinché l'insieme dei giovani europei possa approfittare pienamente della rivoluzione multimedia. 17 Recenti iniziative nazionali ed europee lanciate a favore del multimedia educativo nelle scuole ALLEGATO : 1. Europa Germania Il ministero dell'istruzione, della scienza e della tecnologia ha lanciato, con il sostegno di Deutsche Telekom, un'iniziativa di tre anni, "Schulen Ans Netz", volta a collegare 10. 000 scuole ai servizi d'informazione on-line. Danimarca Nel quadro del suo piano generale d'azione lanciato nel 1994 "INFO 2000 IT&TAction Pian", il governo prevede di collegare tutte le scuole primarie e secondarie alla rete nazionale ed internazionale entro il 2000. Finlandia Il Ministero dell'Istruzione ha lanciato nel 1995 un piano quinquennale intitolato "Education, Training and research in the Information Society : a national strategy" volto in particolare a collegare entro il 2000 tutte le scuole e gli istituti d'istruzione alle reti d'informazione. Francia Nel 1995 il governo ha qualificato "d'interesse pubblico" 244 progetti, di cui alcuni riguardano i settori dell'istruzione e della cultura. Il ministero dell'Istruzione nazionale sta realizzando un inventario delle risorse digitali e ha avviato l'attuazione di servizi con i fornitori di contenuti e di servizi on-line. Gli istituti di 13 accademie saranno collegati con la rete di ricerca RENATER. Italia Nell'ottobre 1995 un decreto del ministro dell'Istruzione pubblica ha costituito una Task Force per sviluppare l'uso delle tecnologie nel sistema d'istruzione e ha lanciato un piano d'istruzione per attrezzare in materiale e programmi multimedia il 20% delle scuole elementari e il 30% delle scuole secondarie entro il 2005. Regno Unito Nel novembre 1995 il governo ha lanciato un'iniziativa intitolata "Superhighways in Education - The Way Forward" per collegare le scuole e le università alle reti d'informazione. Tale iniziativa è il risultato di un'ampia consultazione effettuata dal mese di aprile presso 400 organizzazioni. In tale contesto, 23 progetti pilota riceveranno 12 milioni di ECU. 18 Svezia Dal 1994 funziona, mediante Internet, una rete nazionale di scuole, Skoldatanatet. Dal 1995, ogni comune deve predisporre misure per l'utilizzazione delle nuove tecnologie nelle scuole. Il Parlamento è stato investito di un disegno di legge che rende obbligatorio l'uso delle nuove tecnologie pedagogiche nella formazione iniziale degli insegnanti. Sarà altresì rafforzata la loro formazione continua in questo campo. Comunità europea Numerosi programmi, come il programma Applications télématiques (1994-98), Média II e Info 2000 (96-99), Socrates e Leonardo (95-99), apportano il loro sostegno alla ricerca sul multimedia educativo, alla sua produzione e diffusione nonché alla formazione degli insegnanti in questo campo. 2. Stati Uniti Nel febbraio 1996 il presidente Clinton ha lanciato l'iniziativa nazionale "The technology literacy challenge" per il collegamento di tutte le scuole americane alle autostrade dell'informazione entro il 2000. Un "Technology Literacy Challenge Fund' di 1,6 miliardi di ECU, con una durata di 5 anni, incentiverà la costituzione di partenariati su base paritetica tra gli Stati e le imprese private. Un "Local innovation Fund", con una dotazione di 39 milioni di ECU all'anno, finanziera iniziative locali alle stesse condizioni dei partenariati pubblico/privato. 3. Giappone Nel 1990 il ministero dell'Istruzione ha lanciato un piano d'azione su nove anni per familiarizzare gli allievi all'uso del multimedia, attrezzare tutte le scuole in materiale e programmi multimedia, formare gli insegnanti all'integrazione del multimedia nelle loro prassi e sostenere l'utilizzazione delle tecnologie avanzate. Nel maggio 1994 il MITI ha lanciato un Programma per un'infrastruttura di comunicazione, nel quale assume particolare rilievo lo sviluppo di applicazioni multimedia nell'insegnamento (cfr. in particolare il progetto "Rete delle 100 scuole"). 19 "APPRENDERE NELLA SOCIETÀ DELL'INFORMAZIONE" CALENDARIO INDICATIVO 1996-1998 Il Piano d'azione "Apprendere nella società dell'informazione" si baserà su uno stretto coordinamento degli esistenti strumenti finanziari comunitari (programmi e linee di bilancio) gestiti dalla Commissione, nel rispetto delle loro regole e specificità. Non è previsto alcun bilancio suppletivo. Si tratterà di combinare questi strumenti fra di loro e con altri strumenti europei e nazionali, pubblici e privati, al fine di giocare sulla loro complementarità, conformemente alle raccomandazioni della Task Force "Programmi informatici educativi e Multimedia". Linea d'azione n° 1 Favorire l'interconnessione europea delle reti di scuole Scadenza Inventario delle reti (documento di lavoro) Conferenza locali, nazionali e internazionali Ottobre 1996 Dicembre 1996 Studio di fattibilità tecnico-economica per l'interconnessione Marzo 1997 europea Preparazione e sorveglianza della messa in rete delle scuole 1997-1998 Pilotaggio del progetto sperimentali in rete delle classi multimedia 1997-1998 Linea d'azione n° 2 Incentivare lo sviluppo e la diffusione dei contenuti Scadenza Gruppi di lavoro Ottobre 1996 Immagine ed istruzione scientifica in Europa Preparazione e animazione del gruppo di rappresentanti del multimedia e dell'audiovisivo educativi lavoro con 1997 Inventario dei contenuti e delle prassi (risultati di studi) Giugno 1997 Incentivazione e sorveglianza dei progetti di coproduzione di 1997-1998 prodotti educativi europei Inventario dei centri di risorse multimedia Fattibilità e preparazione della loro messa in rete Dicembre 1996 Marzo 1997-1998 20 Linea d'azione n° 3 Formazione e sostegno degli insegnanti e dei formatori Scadenza Gestione di progetti di formazione 1997-1998 Gestione di progetti di ricerca pedagogica e tecnologica a 1997-1998 partire da classi multimedia sperimentali già in rete Gestione di progetti di rete di centri di formazione 1997-1998 Linea d'azione n° 4 Informare opportunità degli strumenti multimedia l'insieme degli attori dell'istruzione sulle Scadenza Inventario dei siti e dei servizi pedagogici distribuiti sulle reti Dicembre 1996 elettroniche Studio di fattibilità per la creazione di una piattaforma di Marzo 1997 scambio d'informazioni su Internet Creazione e coordinamento del progetto di piattaforma Internet Settembre 1997 Informazione e contatti con le autorità pubbliche competenti 1996-1998 Informazione generale su supporti tradizionali 1996-1998 Misure generali di sostegno Sfruttare partenariati pubblico/privato risorse le comunitarie e incentivare i Scadenza Preparazione delle lettere di riconoscimento dei partenariati Dicembre 1996 pubblico/privato e lavori preparatori per l'organizzazione dell'associazione europea Gruppo di incentivazione delle realizzazioni lavoro sui partenariati pubblico/privato e 1997-1998 in cooperazione gruppo sotto il con Bangemann Mobilitare le volontà dei cittadini e suscitare l'interesse Scadenza Giornate europee delle scuole multimedia Concorso europeo di prodotti multimedia Maggio 1997 e 1998 Dicembre 1997 e 1998 21 ISSN 0254-1505 COM(96) 471 def. DOCUMENTI IT 16 15 04 N. di catalogo : CB-CO-96-492-IT-C ISBN 92-78-09752-7 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo


title: 96/590/EY: Komission päätös, tehty 2 päivänä lokakuuta 1996, komission päätösten 93/24/ETY ja 93/244/ETY muuttamisesta sekä Aujeszkyn tautia koskevista lisätakeista taudista vapaille alueille tarkoitettujen sikojen osalta Itävallassa (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Austria
animal disease
health control
intra-EU trade
swine
veterinary inspection

formats: html pdfa1b print


title: Chancengleichheit und Tarifverhandlungen in Europa : Problembeschreibung.

eurovoc_concepts:
European social policy
equal treatment


title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Oppiminen tietoyhteiskunnassa - Koulutusta koskevan eurooppalaisen aloitteen toimintasuunnitelma (1996-1998)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO it it •Ù it it it Bryssel, 02 10 1996 KOM(%)471 lopull. KOMÏ. SMQKILEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE OPPIMINEN TIETOYHTEISKUNNASSA Koulutusta koskevan eurooppalaisen aloitteen toimintasuunnitelma (1996-1998) Sisällysluettelo JOHDANTO I. EUROOPPALAISEN ALOITTEEN TAUSTAA IL EUROOPPALAISEN ALOITTEEN TOIMINTASUUNNITELMA 5 6 7 II. 1 Toimintalinja n:o 1 : Tuetaan koulujen välisten verkkojen yhteen liittämistä Euroopassa 11. 2 Toimintalinja n:o 2 : Edistetään sisältöjen kehittämistä ja levitystä 8 11 11. 3 Toimintalinja n:o 3 : Edistetään opettajien ja kouluttajien koulutusta ja tukemista 12 tarjoamista 11. 4 Toimintalinja n:o 4 : Tiedotetaan kaikille toimijoille multimedian 13 mahdollisuuksista opetuksessa III. ETSITÄÄN VARAT JA TOIMIJAT YKSITYISEN JA JULKISEN SEKTORIN VÄLISEN 14 YHTEISTYÖN LUOMISEKSI III. 1 Käytetään hyväksi yhteisön varoja 111. 2 Edistetään yhteistyötä 111. 3 Koetetaan saada ihmiset kiinnostuneiksi ja innostuneiksi asiasta PÄÄTELMÄT LIITTEET: 15 15 16 17 Hiljattain käynnistetyt kansalliset ja eurooppalaiset aloitteet opetukseen multimedian käytön edistämiseksi kouluissa tarkoitetun 18 Aikataulu vuosiksi 1996-1998 20 # 3. 4 JOHDANTO Nykymaailmassa, jossa kauppa maailmanlaajuistuu, teknologian alalla luodaan uuttaja taloudet muuttuvat, kussakin yhteiskunnassa on meneillään suuria muutoksia. Eurooppalaisten on syytä valmistautua näihin muutoksiin, ja koulujärjestelmillä on tärkeä tehtävä heidän auttamisessaan siinä. Kun eletään tietoyhteiskunnassa, jokaisen on jatkuvasti varhaislapsuudesta aikuisikään täydennettävä taitojaan ja hankittava uusia valmiuksia. Kyse on tulevaisuuden työpaikoista. Tämän vuoksi on tärkeää saattaa tietoyhteiskunnan apuvälineet viipymättä uusien oppimistapojen käyttöön. Komissio korostaa näiden asioiden tärkeyttä valkoisessa kirjassa Opetus ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa samoin kuin Firenzessä kesäkuussa 1996 kokoontunut Eurooppa-neuvosto esittämässään työllisyyttä koskevassa eurooppalaisessa luottamussopimuksessa. Yhteisön2 tietoyhteiskunnan kasvatuksellisilla ja kulttuurisilla tekijöillä on. ja kansallisen tason päättäjät ovat ymmärtäneet, miten suuri merkitys Komission alainen opetukseen tarkoitettuihin ja multimediaa hyödyntäviin tietokoneohjelmiin keskittyvä tutkimuksen ja teollisuuden alan asiantuntijatyöryhmä on tutkinut opetuksessa käytettävää multimediaa sekä sen markkinoita ja käyttöä. Tutkimuksen perusteella työryhmä on antanut suosituksia, joiden tarkoituksena on lisätä alan tutkimusta ja tukea opetukseen tarkoitetun multimedian levitystä käyttäjien tarpeet huomioon ottaen. Tämä toteutetaan ottamalla käyttöön yhtenäistetysti ne moninaiset apuvälineet, jotka komissiolla on käytettävänään. ja Neuvostossa kokoontuneet Euroopan opetusministerit ovat antaneet komissiolle toukokuuta 1996 jäsenvaltioille selkeän poliittisen merkin hyväksymällä 6 päivänä päätöslauselman, jossa tuetaan opetustekn ii köiden käyttöä yhteistyössä yksityisen sektorin kanssa. Monet Euroopan maat, kuten Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Ranska, Italia ja pohjoismaat, mutta myös Yhdysvallat ja Japani ovat hiljattain käynnistäneet aloitteita, joilla liitetään kouluja tietoverkkoihin, koulutetaan opettajia ja kehitetään opetustarpeisiin sopivia tietokoneohjelmia (ks. liite). Joissakin maissa myös yksityinen sektori avustaa viranomaisia koulujen varustamisessa ja liittämisessä verkkoon. Katso erityisesti Euroopan teollisuuden edustajien pyöreän pöydän tuloksena syntynyt "Education for Europeans: Towards the Learning Society" (1995) Katso seuraavat asiakirjat: valkoinen kirja "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys" (1993), "Kohti tietoyhteiskuntaa Euroopassa: toimintasuunnitelma" KOM(94) 347, vihreä kirja innovaatiosta (1996), vihreä kirja "Eläminen ja työnteko tietoyhteiskunnassa: ihmisläheisyys etusijalle" (1996) Kertomus heinäkuulta 1996SEC(96) 1426 lopullinen. Tältä pohjalta komissio aikoo antaa 15. joulukuuta 1996 yhteisen kaikkia opetukseen tarkoitettua mu Itimediaa sivuavia ohjelmia koskevan ehdotuspyynnön. Muun muassa Deutsche Telekom ja Bertelsmann Saksan aloitteen mukaisesti, Iso-Britannian kaapeliverkko-operaattorien yhdistys sekä Apple, joka on aloittanut kokeilukurssit viidessä Euroopan maassa. Tekniikka on huomattavasti kehittynyt ja sitä on entistä helpompi käyttää. Opetuksen tarpeet ovat selkiytymässä, ne ymmärretään paremmin, ja monet opettajat suhtautuvat avoimesti opetukseen tarkoitettujen uusien apuvälineiden kokeilemiseen. Edellytykset tekniikan käytön yleistymiselle opetuksessa näyttävät siis olevan olemassa. Nyt on syytä luoda näiden tekniikoiden leviämistä vauhdittava ympäristö konkreettisin Euroopan laajuisin toimin, jotka tukevat kansallisia ja paikallisia aloitteita. Tässä hengessä Firenzen Kurooppa-neuvosto tuki iätä aloitetta ja pyysi komissiota laatimaan mahdollisimman nopeasti toimintasuunnitelman. I. EUROOPPALAISEN ALOITTEEN TAUSTAA Monet tutkimukset ja kokeilut ovat osoittaneet, miten paljon tietoyhteiskunnan uusia tekniikoita voidaan hyödyntää opetuksessa. Kunhan nämä uudet apuvälineet on muokattu vastaamaan tarpeita, ne helpottavat uuden tiedon omaksumista, ja niiden myötä syntyy uusia joustavia, yksilöllisiä ja interaktiivisia oppimistapoja. Näiden apuvälineiden ansiosta oppilaspaikat moninkertaistuvat ja yhä useamman on mahdollista saada opetusta. Tietoyhteiskunnan uudet keinot lisäävät ihmisten valistaja opetuksellista vaihtoa. Ne edistävät Euroopan alueella olevien 72 miljoonan oppilaan ja opiskelijan ja 4,5 miljoonan opettajan välistä kulttuurista ja monikielistä viestintää ja tukevat siten koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta ja yhdentymistä opetukseen liittyvien vaihtojen avulla. Uusien apuvälineiden leviämiselle on kuitenkin vielä monia esteitä. Oppilaitosten ATK- välineet ovat määrällisesti saatava multimediamateriaali ei useinkaan vastaa opetuksen tarpeita. Oppilaitosten budjettia kiristetään, ja niiden rahoituskyky on rajallinen. Lisäksi uusien apuvälineiden käyttöönotto opetuksessa edellyttää, -järjestelmiä että opettajia koulutetaan uudelleenorganisoidaan, usein hyvin hienovaraisesti. riittämättömät. Markkinoilta ja että opetusmenetelmiä laadullisesti ja ja Oppilaitosten on autettava nuoria löytämään paikkansa tietoyhteiskunnassa ja varmistettava, etteivät vain parhaassa asemassa olevien perheiden lapset ja koulujen oppilaat hyödy opetukseen tarkoitetun multimedian tuomista eduista opetuksessa. Jos uusien menetelmien lisääntyy, sillä on vakavia seurauksia oppilaitosten käyttöön tulevaisuudelle ja pidemmällä aikavälillä eurooppalaisen yhteiskunnan työllisyydelle ja yhteenkuuluvuudelle. liittyvä epätasa-arvo Jos uuden tekniikan käyttäjiä ja luojia on liian vähän, Euroopan multimedia-alan teollisuus kärsii tilanteesta pysyvästi. Kyseinen uusia tuotteita ja palveluja luova toimiala on kuitenkin lupaava, koska se kasvaa nopeasti ja kykenee luomaan uusia työpaikkoja. Euroopalla on huomattava kulttuuriperintö, henkisiä ja taloudellisia voimavaroja sekä teknistä osaamista, joita multimediayritysten olisi kyettävä hyödyntämään Euroopan markkinoilla. Sitävastoin riippuvuus pääasiallisten kilpailijoiden tekemistä opetus-ju kulttuurisisällöistä olisi • l i i v i en llfiililllllini \ lii* t :-. »t hillliMiil hfriilil». Iin ),i h. K i l l an llh>hliMl:MiniK-. || k|ii||. i||. t Tämä eurooppalainen aloite tukee yhteisön tietyillä alueilla ja tietyissä valtioissa jo aloitettuja pyrkimyksiä noudattaen suuntaviivoja, jotka on annettu opetukseen tarkoitettuja ja multimediaa hyödyntäviä tietokoneohjelmia koskevassa ministerineuvoston päätöslauselmassa. Aloitteen tarkoituksena on vahvistaa kansallisella tasolla useimmiten hajautetusti toteutettujen toimien vaikutuksia ja liittää ne yhteen. Aloite koskee toimia, joilla on suuri arvonlisä yhteisössä, ja se kannustaa kaikkia oppilaitoksia osallistumaan ja ottaa huomioon alueiden kehityserot toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Aloitteen ansiosta saavutetaan nopeammin riittävästi käyttäjiä, edistetään opetuksen eurooppalaista ulottuvuutta uutta luovia opetusmenetelmiä vaihtamalla ja aletaan rakentaa todellisia opetukseen tarkoitetun multimedian eurooppalaisia markkinoita. Käytettävissä olevat varat ovat rajalliset, ja siksi on tärkeää kohdentaa yhteisön toimet, niin että niiden vaikutukset olisivat mahdollisimman suuret. Toimintasuunnitelmassa keskitytään ala-ja keskiasteen kouluihin (mukaan lukien ammattikoulut), jotka ovat koulutusjärjestelmän "heikko lenkki" siinä mielessä, että niissä tekniikan käyttö on paljon vähäisempää kuin korkeakoulutuksessa tai ammatillisessa täydennyskoulutuksessa. On kuitenkin korostettava, että on tarpeen luoda koko elämän kestävä koulutusjatkumo, joka jatkuu kouluopetuksesta ammatilliseen koulutukseen. Uuden tekniikan käyttö ammatillisessa koulutuksessa edellyttää kuitenkin muita toimijoita ja muunlaista vastuullisuutta. Tätä kysymystä käsitellään komission lähiaikoina julkaisemassa tiedonannossa vihreässä kirjassa Eläminen ja työ tietoyhteiskunnassa: ihmisläheisyys etusijalle esille nostettujen kysymysten valossa. II. EUROOPPALAISEN ALOITTEEN TOIMINTASUUNNITELMA Aloite sisältää kolme yleistä tavoitetta: -» Nopeutetaan koulujen sopeutumista tietoyhteiskuntaan suomalla niille uusia mahdollisuuksia luoda yhteyksiä maailmaan. -* Tuetaan multimedian käytön yleistymistä opetuksessa, kriittisten käyttäjien kasvattamista ja opetukseen tarkoitettujen multimediatuotteiden ja -palvelujen luomista. -* Vahvistetaan koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta tietoyhteiskunnan apuvälineitä käyttämällä ja korostetaan kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi aloitteessa noudatetaan seuraavia neljää lisätoimintaliniaa. joilla tuetaan paikallisia ja kansallisia aloitteita5: Aloite kuuluu EU:n perustamissopimuksessa komissiolleanncttuun toimivaltaan koulutuksen,alueellisen laajuisten yhteenkuuluvuuden, viestintäverkkojen alalla. tekniikan kehityksen ja Euroopan teollisuuden, tutkimuksen, TOIMINTALINJAT 1. 2. 3. 4. Tuetaan koulujen välisten verkkojen yhteen liittämistä yhteisössä Edistetään sisältöjen kehittämistä ja levitystä Edistetään opettajien ja kouluttajien koulutusta ja tukemista Tiedotetaan kaikille opetuksessa toimijoille multimedian tarjoamista mahdollisuuksista Aloitetta voisi merkkihenkilöitä, jotka toimisivat aloitteen keulakuvina ja antaisivat sille lisäpotkua. ryhmä näkemyksistään ja vakaumuksestaan tukea pieni tunnettuja II. 1 Toimintalinja n:o 1: Tuetaan koulujen välisten verkkojen yhteen liittämistä yhteisössä (i) Keskeiset kysymykset Kouluissa on satunnaisesti alueellisen tai paikallisen tason kokeiluluontoisia sähköisiä verkkoja. Niiden avulla voidaan erityisesti lähettää sähköpostia, opetella yhteistoimintaa (tuotetaan aihekohtaisia tietokantoja, tehdään vertailukelpoisia käytännön töitä sekä tekstiä ja kuvia sisältäviäyhteistuotantoja) ja järjestää oppilaille ja opettajille keskustelufoorumeja, joissa he voivat vaihtaa tietoja, neuvoja ja menetelmiä. luodaan yhteyksiä ulkomaailmaan, Meneillä olevat kokeilut osoittavat, miten sähköisistä tietoverkoista voidaan hyötyä opetuksessa. Niillä tietoa voidaan etsiä entistä itsenäisemmin, kirjoittaminen saa lisäarvoa (kirjoitetaan "jollekulle"), ryhmätyö tulee mielekkääksi yhteisesti kiinnostavien aiheiden kautta, joita voivat olla esimerkiksi ympäristö, yhteiskunta tai ajankohtaiset asiat. Näin tutustutaan kielellisiin ja kulttuurieroihin, jotka voivat olla alueellisia (vertaillaan esimerkiksi maaseutuväestön ja kaupunkilaisten elämäntapaa) tai kansallisia (muun muassa kielellinen vaihto, yhteiskuntaan tai politiikkaan liittyvät kysymykset ja vastaukset). Koulujen välisten alueellisten ja kansallisten verkkojen yhteen liittäminen voisi olla antoisaa opetettaessa sellaisia aineita kuin kieliä, luonnontieteitä, historiaa tai taidetta, joissa on selkeä eurooppalainen ulottuvuus. Verkkojen avulla koulujen olisi voitava käyttää museoiden ja muiden oppi-ja kulttuurilaitosten tuottamaa sähköistä tietoa sitä mukaa kuin sitä on saatavilla. Olemassaolevissa verkoissa on toistaiseksi vain harvoja oppilaitoksia. Alle viidellä prosentilla Euroopan kouluista oli vuoden 1996 puolivälissä yhteys koulujen väliseen sähköiseen tietoverkkoon tai Internetiin. Verkoissa on vielä vähän viestintää Euroopan tasolla, mikä johtuu teknisistä tai kielellisistä ongelmista ja ennen kaikkea siitä, että ei tiedetä muissa jäsenvaltioissa toteutetuista kokeiluista. Kansallisella tasolla tilanteessa on suuria eroja; Suomessa ja Ruotsissa 2/3:11a kouluista on verkkoyhteys, kun taas Yhdistyneessä kuningaskunnassa 15 prosentilla ja Ranskassa ja Saksassa alle kahdella prosentilla. 8 Tällä hetkellä koulut luovat paljon Internet-yhteyksiä vapaaehtoisesti tai viranomaisten aloitteesta. Suuntaus voi tyrehtyä nopeasti teknisten ongelmien takia tai siksi, että Internet saattaa mennä tukkoon lyhyessä ajassa tai jos koulutusalan toimijoille ei riittävässä laajuudessa osoiteta uuden tekniikan hyödyllisyyttä opetuksessa. Lisäksi komissio tukee suuren yleisön pääsyä tietoyhteiskuntaan. Tähän kuuluu muun muassa se, että koulut, yliopistot ja kirjastot liitetään tietoverkkoon. Yhteisön ja kansallisella tasolla on aloitettu valmistelutoimia, joilla pyritään edistämään opetusalalla toimivien mahdollisuutta käyttää tietoverkkoja ja tietopalveluja. Koulujen välisten verkkojen liittäminen yhteen mahdollistaa uutta luovia opetusmenetelmiä tavoin korostettaisiin koskevan vaihdon eurooppalaisten koululuokkien välillä. Tällä kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta ja otettaisiin huomioon meneillä olevat pilottihankkeet, joiden tarkoituksena on kehittää uutta luova opetusympäristö paikallisella, kansallisella, eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla. Kieltenvälisiä viestintävaikeuksia on, mutta niitä ei pidä liioitella: koulut ovat erinomainen ympäristö kielten oppimiselle, ja kuvaa ja ääntä yhdistävä multimedia on monipuolinen ilmaisukeino, joka helpottaa huomattavasti keskinäistä ymmärtämistä. Tällä tavoin tuettaisiin koulujen välisten paikallisten verkkojen kehittymistä ja edettäisiin vaiheittain pyrkimyksessä luoda aikanaan yhteys kaikkien Euroopan koulujen välille, mukaan lukien epäsuotuisimpien alueiden koulut. (ii) Toteutus Konkreettisia hankkeita koulujen välisten verkkojen yhteen liittämiseksi käynnistetään Euroopan elinikäisen oppimisen vuoden jatkoksi. Tämä aloite perustuu siihen, että liitetään yhteen paikallisella ja alueellisella tasolla jo hyvin toimivat verkot. Näin syntyvää "katto verkkoa" laajennetaan asteittain kattamaan kaikki koulujen välillä jo olemassaolevat tai rakenteilla olevat verkot ja maantieteellisesti eristyksissä olevat tai sosiaalisesti heikossa asemassa olevat koulut. Siten se voi edesauttaa ystävyyskaupunkien ja -alueiden perustamista Euroopassa. Aloitteen perustana ovat niiden paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten toiminta, joilla on yksin valta päättää koulujen välineistä ja joilla on tukikelpoisilla alueilla mahdollisuus hakea rakennerahastojen tukea. Lisäksi aloitteen perustana ovat kokeiluhankkeet, joita on aloitettu yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmien myötä. Koulujen "kattoverkko" on avoin kolmansissa maissa ja erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maissa tehtäville kokeiluille. "Maailmanlaajuinen televiestinnän palvelu täysin vapaan ympäristön näkökulmasta" KOM(96) 73 lopullinen. Katso myös Ison-Britannian telelaitoksen OFTELin aloite koulutusalan työryhmän perustamiseksi maailmanlaajuista palvelua koskevan kuulemisen myötä. Esimerkiksi yhteisön ohjelmiin kuuluvat hankkeet tai G7-ryhmän Brysselin huippukokouksessa käynnistetty tietoyhteiskuntaan keskittyvä hanke "Kulttuurien välinen koulutus". Tarvitaan monenlaista toimintaa: • Komissio tukee kokeiluluontoisten opetusympäristöjen luomista tietyissä oppilaitoksissa. Näiden opetusympäristöjen avulla voidaan hahmottaa tekniikan ja opetuksen välistä vuorovaikutusta koskevia tutkimuskohteita erityisesti verkoissa tapahtuvan yhteistoiminnan välineiden kehittämiseksi. Komissio kannustaa ihmisiä laatimaan ja liittämään verkkoon multimediaa hyödyntäviä kursseja, joita on jo joissakin maissa ja joiden avulla opettajat ja oppilaat voivat tehdä multimediaa käyttäviä töitä ja harjoitella uuden tekniikan käyttöä erityisin laittein varustetuissa keskuksissa. Verkkotyöskentely helpottaa myös monikielisten opetus vaihtojen järjestämisen asiaan erikoistuneiden opettajien avustuksella. Edellä mainitut keskukset voisivat myös tarjota etäneuvontapalveiuja opettajille. • Vuoden 1996 lopussa järjestetään konferenssi, jossa kartoitetaan koulujen välisten kansallisten verkkojen tilanne, tarpeet, käytännöt ja esiin nousseet muun muassa tekniset, oikeudelliset ja rahoitukselliset vaikeudet. Konferenssiin kutsutaan paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin aloitteisiin osallistuvia henkilöitä (opettajia, ATK-alan yrityksiä, verkko- operaattoreita, verkkoyhteyksiä tarjoavia yrityksiä, laitosten johtajia, yhdistyksiä). Yhdessä työpajassa käsitellään multimediatuotteiden henkisen omaisuuden suojaan liittyviä kysymyksiä tuotteiden käytön edistämiseksi opetuksessa sekä kouluverkkojen Internet yhteyksiin liittyviä turvallisuuskysymyksiä (esimerkiksi väkivaltainen, rasistinen tai pornografinen ja pedofiliaan liittyvä sisältö Internetissä). • Konferenssin tulosten perusteella tehdään toteutettavuustutkimus, jossa määritellään tekniset mallit koulujen välisten verkkojen keskinäiseksi liittämiseksi yhteisön tasolla (käytetty digitaalinen monipalveluverkko tai suurkapasiteettinen verkko, josta pääsee Internetiin), kustannukset sekä asianmukaiset rahoitustavat. puhelinkytkentäinen infrastruktuuri verkko, olla voi • Hanketta koulujen välisten alueellisten ja kansallisten verkkojen yhteenliittämiseksi yhteisön tasolla voisivat johtaa yhteenliittymät, ja siinä olisivat tiiviisti mukana opetusministeriöt ja toimivaltaiset paikalliset ja alueelliset viranomaiset' sekä kyseiset yritykset. • Lisäksi komissio tekee tutkimuksen yhteisön maissa meneillä olevista kokeiluista ja pääasiallisista yhteistyökumppaneistaan, jotka pyrkivät laajentamaan maailmanlaajuisen televiestintäpalvelun soveltamisalaa niin, että verkkoon liitetään koulutusalan laitokset. Tutkimustulosten ehdotuksia maailmanlaajuisen televiestintäpalvelun tasoa, laatua ja laajuutta koskevassa scurantakcrtomuksessaan, jonka se antaa vuoden 1997 loppuun mennessä. komissio muotoilee pohjalla Esimerkiksi Ranskassa Ligue Française de l'Enseignement et de l'Education Permanente -yhdistyksen interaktiivista opetuskäyttöön tarkoitettua multimediaa koskeva hanke ("Multimédia Pédagogique Interactif). Alueet ovat erityisen aktiivisia tietoyhteiskuntaa koskevissa asioissa. Esimerkiksi kuusi aluetta sitoutui jo vuonna 1994 kehittämään yhdessä konkreettisia sovelluksia (IRIS-hanke). 10 IL2 Toimintalinja n:o 2: Edistetään Euroopan laajuisesti opetuksen kannalta merkittävien sisältöjen kehittämistä ja levitystä (i) Keskeiset kysymykset Olemassa olevat koulujen väliset verkot ovat opetukseen liittyvien vaihtojen väylä oppilaiden kesken, oppilaiden ja opettajien välillä tai opettajien kesken. Verkkojen avulla voidaan myös siirtää opetusmateriaalia, jonka tiimoilta vaihtoa käydään. On siis tärkeää edistää verkkoihin sopivien sisältöjen kehittämistä ja levitystä. liitetään vielä eri levitystavat. Kuhunkin viestintävälineeseen Digitaalitekniikan kehittymisen myötä audiovisuaalinen ja paperimateriaali voidaan kuitenkin teknisesti helposti muuntaa sähköiseen muotoon (CD-ROM, CD-I tai tietoverkkopalvelu). Multimedian luominen edellyttää kuitenkin, että tuotteiden sisältöä ja kerronnallista rakennetta muokataan, usein huomattavastikin. Audiovisuaalisen alan, multimediakustannusalan ja koulutusalan ammattilaisten yhteistyö on jotta voitaisiin täysipainoisesti hyödyntää näitä mahdollisuuksia. ratkaisevassa asemassa, tuotanto- ja luomis-, Sisällön kehittämismahdollisuudet moninkertaistuvat, kun syntyy lukuisia digitaalisia televisiokanavia. Opetus- ja kulttuuriohjelmat saanevat erityistä suosiota, kun otetaan huomioon kuluttajien odotukset ja kansalaisten vaatimukset. Televisio on laajalle levinnyt apuväline, ja niinpä opetukseen tarkoitettu multimedia voisi löytää tiensä kouluihin ja koteihin erityisesti audiovisuaalisen materiaalin myötä. Kyseiset audiovisuaaliset tuotteet voivat olla nimenomaisesti tiettyihin koulutustarkoituksiin tehtyjä opetusohjelmia, korkeatasoisia uutisohjelmia tai laadukkaita suuren yleisön ohjelmia, joita opettajat voivat hyödyntää opetuksessaan. Monien televisioiden toimintastrategiaan kuuluu jo monikäyttöisyyden idea, kuten Ruotsin opetustelevisiossa tai BBC:ssä, jotka saattavat säännöllisesti levitykseen ohjelmistaan tehtyjä videokasetteja. Tällä tavoin tuotetaan myös digitaalista materiaalia. BBC tuottaa Shakespearen näytelmiä sisältäviä CD-ROM-levyjä audiovisuaalisten tuotantojensa pohjalta. Ranskan viides tuotannoista kanava TV-5 muuntaa digitaaliseen muotoon suuren osan esittämistään rakentaakseen ohjelmapankin. Julkisen alan käyttäjät voivat hakea tietoa ohjelmapankista erityistarpeittensa mukaisesti. Tekniset kysymykset on jo käytännöllisesti katsoen ratkaistu, mutta oikeudellisia ongelmia on vielä ratkaisematta. Jotkut radiot suosivat eurooppalaista ulottuvuutta kaupallisessa toiminnassaan. Euroopan radioliitossa (Union Européenne des Radiodiffuseurs) kokoontuneet 14 julkista radioasemaa tukea eurooppalaisen kulttuurin kannalta merkittävien ohjelmiensa vaihtoa päättivät perustamalla yhteisen "palveluyksikön". Toisaalla eräät eurooppalaiset radioasemat valmistelevat "eurooppalaista opetusradioasemaa" koskevaa hanketta. Muissa maissa on tehty lukuisia audiovisuaaliseen opetukseen liittyviä kokeiluja. Israelissa on annettu ohjelma-aikaa opetustarkoituksiin kaikilla kanavilla, mukaan lukien kaupalliset kanavat, ennemmin kuin perustettu erillinen opetuskanava. Kanadassa julkisten televisiokanavien on lähetettävä viikottain vähintään yksi tekijänoikeuksista vapaa ohjelma opetuskäyttöä varten. 11 (ii) Toteutus Seuraavat toimet ovat suunnitteilla: • Audiovisuaalisen ja multimediamateriaalin tuotanto- ja levityskanavia on paljon. Näiden kanavien kartoittamiseksi perustetaan vuoden 1996 loppuun mennessä työryhmä, johon kuuluu opetusohjelmien huomattavien tuottajien ja levittäjien sekä multimediakustantajien edustajia. Työryhmän tehtävänä on etsiä yhteistyökanavat kouluopetuksen ja muun opetuksen tarpeisiin soveltuvan yleishyödyllisen sisällön (esimerkiksi kieltenopetus, luonnontieteet, euroopalainen kulttuuri ja sivilisaatio, taiteet, musiikki) tuottamiseksi. Työryhmän on tämän sisällön levittämisen edistämiseksi erityisesti määriteltävä yleiset opetustuotteiden laatua ja vaihtoa koskevat periaatteet ja tutkittava koulujen ja muiden koulutus- ja kulttuurikeskusten tekniset ja oikeudelliset edellytykset käyttää näitä tuotteita. • Komissio antaa tukensa kartoitettaessa sellaista eurooppalaista multimediasisältöä, joka tapahtuvaan soveltuu eri välinein (CD-ROM, CD-1, tietoverkot ja opetusohjelmat) opetukseen. Kartoitustyön tuloksista tiedotetaan laajasti asianomaisille kohderyhmille. • Tukemalla konkreettisia hankkeita komissio edistää multimediakeskusten (muun muassa mediateekit, opettajien koulutuskeskukset, tietoverkoissa olevat "digitaaliset kirjastot") kehittämistä ja liittämistä sähköiseen tietoverkkoon. Näiden keskusten avulla käyttäjät pääsevät käyttämään monia eurooppalaisia audiovisuaalisen ja multimedia-alan palveluja ja tuotteita. II. 3 Toimintalinja n:o 3: Edistetään toimia, joilla koulutetaan opettajia ja kouluttajia sekä tuetaan heidän valmiuksiaan käyttää uutta tekniikkaa opetuksessa (i) Keskeiset kysymykset Opetusmenetelmät kehittyvät. Niin kutsuttuja aktiivisia menetelmiä käytetään jo paljon kieltenopetuksessa, jossa on jo kauan käytetty audiovisuaalista materiaalia. Monet opettajat suhtautuvat avoimesti uusiin mahdollisuuksiin mutta eivät saa aina riittävää päättäjien ja läpi uusia opetustapoja. Lisäksi on yhteiskunnan hämmentävää opetella käyttämään uusia apuvälineitä. Jo pelkästään toimiakseen ne vievät aloittelijalta niin paljon aikaa, ettei suurin osa opettajista kykene perehtymään asiaan yksin. tukea kokeillakseen ja ajaakseen Kun tekniikka osataan ottaa onnistuneesti käyttöön, se tukee uusia opetusmenetelmiä, joissa oppilaan aloitekyvylle ja ryhmätyöskentelylle annetaan entistä suurempi sija. Tällöin opettajien rooli muuttuu. Heidän on opittava ohjaamaan oppilasryhmiä ja samalla tarkkailtava ja arvioitava kunkin oppilaan oppimista. Se, että opetushenkilökuntaa valmistetaan kunnolla ja heille taataan teknistä tukea uusien apuvälineiden käytössä, on keskeinen asia, jotta onnistutaan käyttämään ja levittämään tärkeänä multimediamateriaalia opetuksessa. Tällaista koulutusta pidetään ensisijaisen jäsenvaltioiden aloitteissa (esimerkiksi Multimedia ja opettajankoulutus Alankomaissa ja kansallisen koulutustekniikkaneuvoston National Council for Educational Technologyn työ Yhdistyneessä kuningaskunnassa). On toteutettu monia kokeiluja, joissa käytettyjä menetelmiä ja joista saatuja tuloksia olisi hyödynnettävä paremmin yhteisön tasolla. 12 (ii) Toteutus Opettajien koulutuksessa käytännön harjoittelu paikan päällä näyttää kaikkein lupaavimmalta. Koulutustoimien on täydennettävä koulujen välisen verkon kehitystä ja vaikutusten laajentamiseksi niiden piiriin on saatava paljon opettajia sekä muita kouluttajia, koska heidän menetelmänsä ovat hyvin samanlaiset. Koulutuksessa käsitellään apuvälineiden käyttöä (laitteet, palvelut ja ohjelmat), tiedon hakua ja rakennetta verkoissa sekä opetukseen tarkoitettujen multimediasisältöjen luomista ja levittämistä. Koulutusta tuetaan kannustamalla perustamaan teknistä ja pedagogista tukea tarjoavia palveluja, jotka auttavat koulutuksessa olleita opettajia käyttämään opetukseen tarkoitettua multimediaa tunneillaan. • Koulutustoimia tuetaan yhteisön ohjelmissa. Komissio tukee erityisesti Euroopan koulujen välisiä opettajavaihtoja, jotta opettajat voivat jakaa kokemuksiaan ja jotta todellisessa kokemattomimmat opettajat voivat harjoitella multimedian käyttöä luokkatilanteessa. Jotta hankkeisiin saataisiin mukaan mahdollisimman paljon opettajia, niissä tuetaan "etäharjoittelua", jossa opettajat saavat ammatillista kokemusta omassa toimipaikassaan etäkoulutus välineitä käyttämällä. • Varmistetaan, että kansallisella tasolla tehtyjen kokeilujen ja mietintöjen tuloksista voi hyötyä koko opetusyhteisö. On tarkoitus rakentaa opettajia ja kouluttajia kouluttavien keskusten verkosto, joka perustuu paikallisiin ja kansallisiin aloitteisiin ja olemassa oleviin yhteisön hankkeisiin ". Verkoston avulla levitetään "hyviä käytäntöjä" Euroopan tasolla. II. 4 Toimintalinja n:o 4: Tiedotetaan kaikille toimijoille uuden tekniikan suomista mahdollisuuksista opetuksessa (i) Keskeiset kysymykset Peruslähtökohta on se, että koulut liitetään verkkoon, opetussisältöjen kehittämistä edistetään ja opettajia koulutetaan, mutta tämä ei riitä. Opetukseen tarkoitetun multimedian käytön leviäminen riippuu myös siitä, tiedotetaanko asioista riittävästi opettajille, jotka päättävät opetusmenetelmien muuttamisesta, sekä oppilaitosten johtajille ja poliittisille päättäjille. Erityisesti viimeksi mainittujen on oltava tietoisia siitä, miten tarpeellista on luoda suotuisa ympäristö. Opetukseen tarkoitettujen multimedian ja audiovisuaalisten tuotteiden käytöstä kertovia tietolähteitä on liian vähän ja ne ovat hajallaan. Niihin on vaikea päästä yhteisön ja jopa kansallisella tasolla. Internetiin on kuitenkin perustettu monia sivuja, joissa esitellään uutta tekniikkaa käyttäviä eurooppalaisia opetushankkeita. Useissa jäsenvaltioissa ja komissiossa on jo käytössä tai valmisteilla tietokantoja, jotka esittelevät opetukseen tarkoitettua tekniikkaa, tietokoneohjelmia, multimediapalveluja ja audiovisuaalisia tuotteita. Esimerkiksi TRENDS-hanke (SOKRATES-ohjelma) WEB FOR SCHOOLS -hanke (tietotekniikkaa koskeva ohjelma). sovelluksia koskeva ohjelma), FETICHE-hanke (telemaattisia 13 Tietokantoihin pääsyä helpotetaan ja tarjotaan käytännön neuvoja kaipaaville opettajille ja hallinnollisille päättäjille mahdollisuus keskustella keskenään. Siten parannetaan koulutusalan toimijoiden tiedonsaantia. (ii) Toteutus Eri Internet-sivujen ja jäsenvaltioissa luotujen tietokantojen välille rakennetaan yhteys, ja näin ihmisten on helpompi saada tietoa Euroopassa meneillä olevista hankkeista ja opetukseen tarkoitetusta audiovisuaalisesta ja multimediamateriaalista. Käytännössä: • Komissio tukee jäsenvaltioiden tuella tiedonvaihtofoorumin luomista Internetiin. •* Tiedonvaihtofoorumi tarjoaa koulutus-, multimedia- ja audi visuaalisen alan toimijoille oppaan. Oppaassa tiedotetaan niistä lukuisista Internet-sivuista, joilla kerrotaan yhteisön alueella meneillä olevista hankkeista ja jäsenvaltioissa tehdyistä tietokannoista. Oppaan avulla on helpompi saada yksityiskohtaisia tietoja esimerkiksi koulujen välisistä verkoista, saatavissa olevista ja sekä siitä, miten kokeilla ja hankkia laitteita ja ohjelmia menetelmien arvioinneista edullisesti. tehdyistä apuvälineiden tietokoneohjelmista, jäsenvaltioissa - Lisäksi tiedonvaihtofoorumissa opettajat, ohjaajat ja oppilaitosten johtajat voivat avata keskinäisiä keskustelufoorumeitaan. Toteutettavuustutkimuksessa kartoitetaan olemassa olevien tietokantojen ja palvelimien verkkoon liittämistä koskevat tekniset kysymykset sekä Internetiin perustettavaa monikielistä foorumia koskevat asiat. • Tietoa on jaettava myös niille opettajille ja hallinnollisille päättäjille, joilla ei ole yhteyttä telemaattisiin verkkoihin. Komissio käyttää perinteisiä viestintävälineitä (esitteitä, tiedottaakseen paikallisille kuunneltavaa ja katseltavaa materiaalia ja konferensseja) toimijoille meneillä olevista kokeiluista, näitä aiheita koskevista tapahtumista ja tapaamisista, yhteyshenkilöistä ja yhteydenottotavoista. III. ETSITÄÄN VARAT JA TOIMIJAT YKSITYISEN JA JULKISEN SEKTORIN VÄLISEN YHTEISTYÖN LUOMISEKSI Aloitteen onnistuminen riippuu siitä, saadaanko opetukseen tarkoitetun multimedian alan julkiset ja yksityiset toimijat vahvasti mukaan Euroopan, kansallisen tai paikallisen tason yhteistyöhön ja saadaanko heidät mukaan tiedotustoimiin, joiden tarkoituksena on levittää tietoa mahdollisimman laajalle ja saada ihmiset kiinnostuneiksi ja innostuneiksi asiasta. Komissio tukee jäsenvaltioissa toteutettavia toimia toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ottaen Ks. Saksassa SODIS-tietokantaan liittyvät kokeilut, Yhdistyneessä kuningaskunnassa kansallisen koulutustekniikkaneuvoston kokeilut ja Ranskan opetusministeriön hanke digitaalisen materiaalin luetteloimiseksi. 14 huomioon alueiden väliset kehityserot. Se edistää jäsenvaltioiden välistä vuorovaikutusta ja keskinäistä tukea edellä mainittujen neljän toimintalinjan avulla. HLL Käytetään hyväksi yhteisön varoja -• Aloite perustuu siihen, että yhteisön välineet täydentävät toisiaan ia kansallisia välineitä. Aloitteessa yhdistetään erilaiset välineet yhteisten ehdotuspyyntöjen avulla opetukseen keskittyvän hyödyntäviin tarkoitettuihin asiantuntijatyöryhmän suositusten mukaisesti, ja jokaista välinettä sovelletaan sille määrättyjen sääntöjen mukaisesti. tietokoneohjelmiin ja multimediaa Ensimmäinen tällainen ehdotuspyyntö on tarkoitus antaa 15. päivänä joulukuuta 1996. Se koskee • kokeilujen ja tukitoimien avulla tehtävään tutkimus- ja kehitystyöhön liittyviä telemaattisia sovelluksia, tietotekniikkaa ja kohdistettua sosiaalis-taloudellista tutkimusta • MEDIA II- ja INFO 2000 -ohjelmaa multimediasisältöjen kehittämiseksi • SOKRATES- ja LEONARDO DA VINCI -koulutusohjelmaa • varoja, jotka on myönnetty Euroopan laajuisten televiestintäverkkojen kehittämiseen multimediasovellusten käyttöönottamiseksi opetuksessa. -• Aloite kannustaa hyödyntämään täysipainoisesti muita rahoitusmahdollisuuksia, joita tarjoavat • rakennerahastot koulutuksen alalla lukien oppilaitosten välinehankinnat (mukaan tukikelpoisilla alueilla1 ). Tätä mahdollisuutta voi käyttää, jos tämän aloitteen tavoitteet jos ne ovat kuuluvat rakennerahastoa koskevissa säännöissä määriteltyjen menettelyjen mukaisia. jäsenvaltioissa ohjelmoituihin ensisijaisiin tavoitteisiin ja • tietoyhteiskunnan kehittämiseksi tarkoitetut varat. III. 2. Edistetään julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä Audiovisuaalisen ja multimediamateriaalin saaminen kouluille, opetusvälineiden kehittäminen sekä opettajien koulutus ja käytännön tuki edellyttävät pitkäaikaisia yhteisiä toimia. Eräissä jäsenvaltioissa ja Yhdysvalloissa yksityisellä ja julkisella sektorilla tehdään jo yhteistyötä uuden ja ammatillisessa tekniikan käytön kehittämiseksi opetuksessa koulutuksessa15. Usein tällaisen yhteistyön myötä kouluilla on mahdollisuus tutustua yritysmaailmaan. " Esimerkiksi Espanja ja Portugali valmistelevat parhaillaan alueellisia suunnitelmia koulujen välinehankintojen toteuttamiseksi. ' Euroopassa on perustettu järjestöjä, kuten ( \impo Italiassa, Schulen ans Netz Saksassa, Forum Ranskassa ja Fimmbo Alankomaissa ammatillista koulutusta varten. Yhdysvalloissa samanlaisia aloitteita on käynnistetty myös kouluja varten. 15 Toimien tarkoituksena on erityisesti edistää hankkeiden projektijohtamistaidon levittämistä (suunnittelu- ja johtamismenetelmät) helpottaa julkisen ja yksityisen sektorin pitkäaikaista yhteistyötä. Niiden on yhdessä määriteltävä ne periaatteet, joilla rahoitetaan parhaiten oppilaitosten tarpeisiin ja rahoitusmahdollisuuksiin sopivat välineet, palvelut ja tietokoneohjelmat, ja täytetään yhteistyökumppaneiden odotukset. Alkuvuodesta 1997 järjestetään julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön toteuttamista koskeva työpaja. Työpajaan kutsutaan järjestöjen, viranomaisten ja yritysten edustajia, ja sen tarkoituksena on kannustaa niitä yhdistämään voimansa yhteisten yhteistyöperiaatteiden luomiseksi aiesopimuksilla (Memorandum of Understanding). Näiden aikeiden toteuttamiseksi työpajassa tarkastelllaan mahdollisuutta perustaa opetukseen tarkoitetun multimedian alan julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden sekä verkko- operaattoreiden jonka oikeudellinen muoto on määri teitä vä. toimintayksikkö, säätiötyyppinen eurooppalainen aloitteesta Kyseinen yksikkö toimisi alan keskuksena ja alan toimijoiden yhteydenpitoelimenä Euroopan tasolla. Sen tarkoituksena olisi edistää uusien yhteistyösuhteiden syntymistä jäsenvaltioissa ja alueilla ja liittää yhteen jo olemassa olevat rinnakkaiset järjestöt. Komissio voisi tässä yhteydessä tukea toimijoiden välisten suhteiden luomista ja pyrkimysten yhdistämistä jäsenvaltioiden tuella. III. 3. Koetetaan saada ihmiset kiinnostuneiksi ja innostuneiksi Komissio tukee yhdessä alan toimijoiden, multimediayritysten ja verkko-operaattorien kanssa toimia, joiden tarkoituksena on tehdä koulutusalan toimijat ja päättäjät tietoisiksi multimedian hyödyllisyydestä opetuksessa. Toimissa voivat olla mukana myös korkeakoululaitokset. Joka vuosi järjestetään kahdenlaisia tapahtumia: • Verkossa olevien koulujen toimintapäivät tai -viikonloput. Niissä esitellään koulujen liittämisessä sähköiseen verkkoon tehtyä työtä ja siinä tapahtunutta edistystä. Yrityksiä ja järjestöjä pyydetään sponsoroimaan kouluja eri tavoin ja antamaan käytännön tukea uusien koulujen liittämiseksi verkkoon. Nämä Euroopan laajuiset tapahtumat ovat kehyksenä siihen osallistuvien koulujen avoimien ovien päivälle, joiden aikana jaetaan vanhemmille, oppilaille, laitosten johtajille ja paikallisille viranomaisille tietoa koulujen multimediatoiminnasta. Tapahtumat järjestetään Eurooppa-päivän (9. toukokuuta) jälkeisenä viikonloppuna. • Kilpailu parhaiden eurooppalaisten multimediatuotteiden (jossa myönnetään eurooppalainen tavaramerkki) järjestetään säännöllisesti komission tuella. yhteistyössä nuorten ja opettajien kanssa jatkoksi kokeilulle, joka on järjestetty "Euroopan elinikäisen oppimisen vuonna". Kilpailun tarkoituksena on kannustaa oppilaitoksia löytämiseksi 16 tuottamaan ja levittämään multimediasisältöä verkoissa ja esitellä lahjakkaita nuoria kustantajille. PÄÄTELMÄT Eurooppalaisten on vastaisuudessa opittava jo pienestä pitäen hallitsemaan uusia tieto- ja viestintävälineitä, tietoon perustuvassa yhteiskunnassa. Heidän työllistymismahdollisuutensa ja tulevaisuutensa riippuu siitä, kuten työllisyyttä koskevassa eurooppalaisessa luottamussopimuksessa todettiin. löytävät paikkansa yhä enemmän jotta he Eurooppa-neuvosto on ymmärtänyt, miten tärkeää on toimia viipymättä, jotta koulut eivät jäisi tietoyhteiskunnan kaksivuotinen toimintasuunnitelma keskittää yhteisön eri välineiden suomat keinot tiettyihin toimiin, jotka tuovat paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin aloitteisiin eurooppalaisen ulottuvuuden ja arvonlisän. ulkopuolelle. Neuvoston kehotuksesta tämä Yhdistetään koulut toisiinsa tietoyhteiskunnan keinoin, tuetaan eurooppalaisten sisältöjen tuotantoa ja vaihtoa sekä edistetään opetukseen tarkoitettua multimediaa koskevia hyviä käytäntöjä. Siten autetaan kulttuureja lähentymään ja vahvistetaan eurooppalaista identiteettiä ja yhdentymistä. Toimintasuunnitelman täysi onnistuminen edellyttää, että jäsenvaltiot, alueet ja yksityinen sektori osallistuvat siihen vahvasti. Yhteisön on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa valvottava, että kaikki koulut, yliopistot ja kirjastot ovat tietoverkoissa 2000-luvulle tultaessa, jotta kaikki Euroopan nuoret hyötyvät mahdollisimman paljon multimedian kehityksestä. 17 Liite: Hiljattain käynnistetyt julkiset aloitteet opetukseen tarkoitetun multimedian käytön edistämiseksi kouluissa 1. Eurooppa Saksa Saksan opetus-, tiede- ja tuella kolmivuotisen aloitteen "Schulen Ans Netz", jonka tarkoituksena on liittää 10 000 koulua sähköisiin tietoverkkopalveluihin. teknologiaministeriö käynnisti Deutsche Telekomin Tanska Vuonna 1994 käynnistämässään yleistoimintasuunnitelmassa "INFO 2000 IT&T Action Pian" Tanskan hallitus pyrkii liittämään kaikki ala- ja keskiasteen koulut kansalliseen ja kansainväliseen verkkoon vuoteen 2000 mennessä. Suomi Suomen opetusministeriö käynnisti vuonna 1995 viisivuotissuunnitelman nimeltä "Koulutuksen ja tutkimuksen tietostrategia", jonka tarkoituksena on erityisesti liittää kaikki koulut ja oppilaitokset tietoverkkoihin vuoteen 2000 mennessä. Ranska Ranskan hallitus nimesi vuonna 1995 "julkisen edun mukaisiksi" 244 hanketta, joista osa kuuluu koulutuksen ja kulttuurin alaan. Opetusministeriö laatii luetteloa digitaalisesta materiaalista ja on alkanut rakentaa palveluja yhdessä sisällön ja verkkoyhteyksien tarjoajien kanssa. Yhteensä 13 korkeakoulun laitokset yhdistetään tutkimusalan RENATER-verkkoon. 1995 Italian Italia Lokakuussa perustettiin asiantuntijatyöryhmä kehittämään tekniikan käyttöä koulujärjestelmässä ja käynnistettiin toimintasuunnitelma, jonka tarkoituksena on toimittaa vuoteen 2005 mennessä 20 prosentille ala-asteen kouluista ja 30 prosentille keskiasteen kouluista tarvittavat multimediamateriaali ja - ohjelmat. opetusministeriön asetuksessa antamassa Yhdistynyt kuningaskunta Marraskuussa 1995 Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus käynnisti aloitteen nimeltä "Superhighways in Education - The Way Forward\ jolla liitetään koulut ja yliopistot tietoverkkoihin. Aloite perustuu huhtikuusta alkaen tehtyyn laajaan 400 organisaation kuulemiseen. Aloitteen myötä 23 pilottihanketta saa 12 miljoonaa ecua. Ruotsi Kansallinen koulujen välinen verkko Skolnätet on toiminut Internetissä vuodesta 1994. Vuodesta 1995 kaikkien kuntien on täytynyt valmistella uuden tekniikan käyttöä kouluissa koskevia lakiesitys, jonka mukaan uuden opetustekniikan käyttö tehdään pakolliseksi perustason opettajakoulutuksessa. Tätä aluetta vahvistetaan myös opettajien täydennyskoulutuksessa. toimenpiteitä. Eduskunnalle on annettu Euroopan yhteisö Monet ohjelmat kuten Telemaattiset sovellukset (1994-98), MEDIA II ja INFO 2000 (96-99) sekä SOKRATES ja LEONARDO (95-99) tukevat opetukseen tarkoitetun multimedian tutkimusta, tuotantoa ja levitystä sekä opettajien koulutusta tällä alalla. 2. Yhdysvallat Helmikuussa 1996 presidentti Clinton käynnisti kansallisen aloitteen nimeltä "The technology literacy challenge" kaikkien amerikkalaisten koulujen liittämiseksi tiedon valtateille vuoteen 2000 mennessä. Viideksi vuodeksi perustettiin 1,6 miljardin ecun rahasto nimeltä "Technology Literacy Challenge Fund\ joka edistää tasapuolisesti osavaltioiden ja yksityisten yritysten välistä yhteistyötä. Paikallisia yhtä lailla julkisen kuin yksityisen sektorin aloitteita rahoitetaan 39 miljoonan ecun rahastosta nimeltä "Local Innovation Fund'. 3. Japani Japanin opetusministeriö käynnisti vuonna 1990 yhdeksäksi vuodeksi tarkoitetun toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena on tutustuttaa oppilaat multimedian käyttöön, toimittaa kaikille kouluille tarvittavat multimediamateriaali ja -ohjelmat, kouluttaa opettajia käyttämään multimediaa opetuksessaan ja tukea pitkälle kehittyneen tekniikan käyttöä. MITI käynnisti toukokuussa 1994 viestinnän infrastruktuureja koskevan ohjelman, jossa korostetaan erityisesti multimediasovellusten kehittämistä opetuksessa (katso erityisesti "Sadan koulun verkko" -hanke). 19 •OPPIMINEN TIETOYHTEISKUNNASSA" Ohjeellinen aikataulu vuosiksi 1996-1998 tietoyhteiskunnassa -toimintasuunnitelma että Oppiminen yhteensovitetaan tiiviisti komission hallinnoimat yhteisön rahoitusvälineet (ohjelmat ja budjettikohdat), siten että niiden sääntöjä ja erityisvaatimuksia noudatetaan. Mitään lisätalousarviota ei tarvita. Tarkoituksena on yhdistää kyseiset välineet keskenään ja muihin Euroopan ja kansallisen tason julkisiin ja yksityisiin välineisiin, jotta ne täydentävät toisiaan, kuten opetukseen tarkoitettuihin ja multimediaa hyödyntäviin tietokoneohjelmiin keskittyvä asiantuntijatyöryhmä suosittaa. perustuu siihen, Toimintalinja n:o 1 Tuetaan koulujen välisten verkkojen yhteenliittämistä Euroopassa ^ Määräaika Kartoitus paikallisista, kansallisista ja kansainvälisistä koulujen välisistä verkoista (työskentelyasiakirja) lokakuu 1996 Konferenssi Teknis-taloudellinen toteutettavuustutkimus verkkojen ^ liittämiseksi yhteen Euroopan tasolla Valmistellaan ja seurataan koulujen liittämistä verkkoon Pilottihanke kokeiluluontoisten multimediakurssien liittämiseksi verkkoon joulukuu 1996 maaliskuu 1997 1997-1998 1997-1998 Toimintalinja n:o 2 Edistetään sisältöjen kehittämistä ja levittämistä Määräaika Työpajoja "Kuva ja tieteellinen koulutus Euroopassa" lokakuu 1996 Valmistellaan ja perustetaan työryhmä, jossa on opetukseen tarkoitetun multimedian ja audiovisuaalisen materiaalin asiantuntijoita 1997 Sisältöjen ja käytäntöjen kartoitus (tutkimustuloksia) kesäkuu 1997 Eurooppalaisten opetuskäyttöön tarkoitettujen tuotteiden yhteistuotantohankkeiden edistäminen ja seuranta 1997-1998 Kartoitus multimediamateriaalikeskuksista Keskusten verkkoliitännän toteutettavuus ja valmistelu joulukuu 1996 maaliskuu 1997-1998 20 Toimintalinja n:o 3 Edistetään opettajien ja kouluttajienkoulutusta ja tukemista Koulutushankkeiden hallinnointi Verkkoon liitettyjen kokeiluluontoisten multimediakurssien pohjalta toteutettujen teknisten ja pedagogisten tutkimushankkeiden hallinnointi Määräaika 1997-1998 1997-1998 Koulutuskeskusten verkkohankkeiden hallinnointi 1997-1998 Toimintalinja n:o 4 Tiedotetaan kaikille toimijoille multimedian tarjoamista mahdollisuuksista opetuksessa Määräaika Kartoitus sähköisissä verkoissa olevista opetukseen liittyvistä sivuista ja palveluista joulukuu 1996 Toteutettavuustutkimus tiedonvaihtofoorumin perustamiseksi Internetiin maaliskuu 1997 Internet-foorumia koskevan hankkeen perustaminen ja koordinointi Tiedonvaihtoa ja yhteydenpitoa toimivaltaisten viranomaisten kanssa Yleistä tiedottamista perinteisistä välineistä syyskuu 1997 1996-1998 1996-1998 Yleisiä tukitoimenpiteitä Käytetään hyväksi yhteisön varoja ja edistetään julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä Valmistellaan yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyötä koskevia sopimuksia ja Euroopan laajuisen järjestön perustamista Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksia koskeva työpaja; edistetään kumppanuuksien perustamista Koetetaan saada ihmiset kiinnostuneiksi ja innostuneiksi Euroopan koulujen multimediapäivät Määräaika joulukuu 1996 1997-1998 yhteydessä Bangemannin työryhmään Määräaika toukokuu 1997 ja 1998 Eurooppalaisia multimediatuotteita koskeva kilpailu joulukuu 1997 ja 1998 21 ISSN 1024 4492 KOM(%)47i lopullinen ASIAKIRJAT FT 16 IS 04 Luettelonumero : CB-C0-96-492-FI-C ISBN 92-78-09755-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiato L-2985 Luxemburg


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1910/96 av den 2 oktober 1996 om öppnande av förfarande för tilldelning av exportlicenser för export av ost till Amerikas förenta stater under 1997 inom ramen för tilläggskvoterna enligt GATT-avtalen

eurovoc_concepts:
GATT
United States
cheese
export licence
quantitative restriction


title: 97/238/EC: Commission Decision of 2 October 1996 concerning aid granted by the French State to the audiovisual production company Société française de Production (Only the French text is authentic) (Text with EEA relevance)

eurovoc_concepts:
France
State aid
audiovisual production
control of State aid
national production
restriction on competition