title: KOMMISSIONENS ARBEJDSPROGRAM FOR 1997 - De politiske prioriteter

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 17. 10. 1996 KOM(96) 507 endelig udg. KOMMISSIONENS ARBEJDSPROGRAM FOR 1997 De politiske prioriteter 4H s '. A M ty? i fer OSES1 »J I #^ 4. Kort efter sin indsættelse i 1995 udstak Kommissionen de overordnede retningslinjer for arbejdet i den nye embedsperiode. Målene drejede sig især om vækst og beskæftigelse, den europæiske samfundsmodel baseret på solidaritet, øget europæisk tilstedeværelse på den internationale scene og de store udfordringer, som Europa står over for. Kommissionens arbejdsprogram for 1997 tager sigte på at virkeliggøre disse mål. Ved gennemførelsen af det vil Kommissionen forsøge at vise, at Den Europæiske Union er en effektiv organisation til gavn for alle. Unionen kan og må indebære en reel gevinst for EU-borgerne. Det er denne dynamiske opfattelse af initiativretten, som Kommissionen ønsker at fremme. Problemerne må i hvert enkelt tilfælde behandles på det rigtige niveau. Derfor vil Kommissionen også i 1997 uden tøven tage de nødvendige initiativer i de tilfælde, hvor den føler sig overbevist om, at Unionen må inddrages for at opnå en effektiv behandling af et spørgsmål af fælles interesse. Det vil være uacceptabelt, at man under henvisning til principperne subsidiaritet eller proportionalitet anfægter l'acquit communautaire eller vender tilbage til den mellemstatslige metode, der er og bliver ineffektiv og lidet demokratisk. Unionen bør fungere effektivt. Kommissionen kan bedst demonstrere, at den er fast besluttet på at nå dette mål, ved at udvise den størst mulige stringens i sin egen interne forvaltning. Der vil da også i 1997 blive indledt en gennemgribende reform, der skal modernisere dens funktion og forbedre dens resultater. Reformen kan sammenfattes i følgende tre nøgleord: decentralisering, rationalisering, forenkling. Der skal således udvises større stringens både i forbindelse med de opgaver, som Kommissionen har fået tillagt ved traktaten, og som den varetager i den daglige forvaltning, og i forbindelse med gennemførelsen af fællesskabspolitikkerne. Det bør nemlig ikke glemmes, at en stor del af Kommissionens arbejde i dag hidrører fra dens rolle som udøvende organ, især i forbindelse med den fælles landbrugspolitik, det indre marked og forvaltningen af strukturfondene. Kommissionen stræber til stadighed efter at skabe større åbenhed omkring sine tiltag og efter at gøre sine forslag letlæselige og så korrekte som muligt. Der vil således blive gennemført tre informationskampagner rettet mod borgerne: "Lad os sammen opbygge Europa", "Europa-borgere og "Euro, en fælles mønt for Europa". Kommissionen vil endvidere igangsætte tredje fase af programmet SEM 2000 om sund og effektiv forvaltning. Denne del af programmet sigter mod øget samarbejde mellem EU-institutionerne og medlemsstaterne. Kommissionen finder det nemlig vigtigt, at medlemsstaterne involveres direkte i forsøget på at opnå en mere stringent forvaltning af EU-borgernes skattekroner, og at de gennemfører aftalerne om bedrageribekæmpelse. På dette samme område vil Kommissionens foranstaltninger blive styrket yderligere. At opbygge Europa vil sige at gøre en indsats for fred, velstand og velvære, til gavn for borgerne. Stillet over for den tiltagende internationalisering af økonomien og de store selskaber, som gør EU mere nødvendig end nogen sinde, vil Kommissionen i 1997 forsøge at nå disse mål både under virkeliggørelsen af de store prioriteter - Den Økonomiske og Monetære Union, 1 tillidspagten for beskæftigelse, regeringskonferencen, udvidelsen m. m. - og i den daglige forvaltning. Dette er grundlaget for Kommissionens arbejdsprogram for 1997, der fokuserer på følgende fire store prioriteter: vækst, beskæftigelse og euro'en, fremme af den europæiske samfundsmodel, EU's tilstedeværelse på den internationale scene og forberedelse af Unionens fremtid. VÆKST, BESKÆFTIGELSE OG EURO'en Siden Det Europæiske Råd i Essen har det vist sig, at kun en strategi på mellemlang og lang sigt vil kunne give EU-borgerne håb om en bedre fremtid. Initiativet vedrørende en europæisk tillidspagt tager udgangspunkt i denne kendsgerning: heri sker der en uddybning og klar fastlæggelse af de opgaver, der påhviler de forskellige aktører både på EU-plan og på nationalt plan. Kommissionen ønsker i 1997 at videreføre og styrke samtlige de foranstaltninger, der gennemføres i den forbindelse, for således at øge multiplikatoreffekten på europæisk plan til fordel for beskæftigelsen og en bæredygtig vækst. Den agter at foretage en regelmæssig evaluering af de foranstaltninger, der gennemføres inden for rammerne af initiativet, for således bedre at kunne vurdere, hvor meget der mangler at blive gjort. Dens indsats vil blive koncentreret i tillidspagten: den makro-økonomiske politik, det indre marked, om hovedpunkterne arbejdsmarkedsordningerne og strukturpolitikkerne. EN SUND MAKRO-ØKONOMISK POLITIK I 1996 lykkedes det, på baggrund af de positive resultater af Det Europæiske Råd i Madrid, at komme et afgørende skridt videre hen imod Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU), idet der blev skabt et gunstigt klima. Euro'en vil derfor som planlagt blive indført den 1. januar 1999, og et betydeligt antal medlemsstater vil komme til at deltage heri fra starten. 1997 vil i den forbindelse være et år af skelsættende betydning. Det forberedende arbejde i forbindelse med overgangen til ØMU'ens tredje fase skal færdiggøres, og desuden er det vigtigt at sikre konvergensen mellem de økonomiske politikker og koordinationen af dem. Kommissionen vil komme til at deltage aktivt i udformningen af det nye system, der skal gælde for omregning mellem euro'en og valutaerne i de medlemsstater, der ikke deltager i møntunionen. Den vil hen imod slutningen af året udarbejde en rapport med en vurdering af, hvilken grad af konvergens medlemsstaterne har nået. Formålet er at forberede den beslutning, som Det Europæiske Råd helt i begyndelsen af 1998 skal træffe angående overgangen til ØMU'ens tredje fase. FÆRDIGGØRELSE AF DET INDRE MARKED Det indre marked er begyndt at tage form, men er stadig ufuldendt. I pagten om beskæftigelse slås der til lyd for en fuldstændig gennemførelse af det indre marked. Det er absolut nødvendigt, at Rådet og Parlamentet i 1997 vedtager de endnu ikke vedtagne forslag til lovtekster, navnlig om statutten for det europæiske selskab, retsgrundlaget for bioteknologien, og det indre marked for gas. Samtidig vil Kommissionen - navnlig inden for rammerne af samarbejdet med de nationale myndigheder og behandlingen af overtrædelsesprocedurer - lægge større pres på medlemsstaterne for at få dem til at gennemføre direktiverne og anvende dem i praksis. Gennemførelsen af konkurrencepolitikken udgør i den sammenhæng et nødvendigt supplement. Kommissionen regner med i 1997 at vedtage foranstaltninger inden for sektorerne distribution og statsstøtte med det formål at tydeliggøre, hvad der er gældende ret. Kommissionen vil desuden tage en række initiativer med det formål at decentralisere behandlingen af en del af sagerne om overtrædelse af konkurrencereglerne, at forenkle procedurerne og at udbygge samarbejdet med de nationale myndigheder. Der vil blive opstillet kriterier, der gør det lettere at målrette Kommissionens indsats. Under den videre liberalisering vil der fuldt ud blive taget hensyn til behovet for tjenester af almindelig interesse og til forbrugernes interesser. Med udgangspunkt i de retningslinjer, der skal vedtages på Det Europæiske Råd i Dublin, vil der blive lagt særlig vægt på forenkling af lovgivningen om det indre marked, navnlig som led i pilotprojektet SLIM. De lovgivningsmæssige rammer, der fastlægges efter disse retningslinjer, vil imidlertid ikke være optimale, hvis de ikke fremmer jobskabelsen inden for den fremtidsorienterede sektor, som tjenesteydelser udgør, der tænkes her navnlig på informationssamfundet og audiovisuelle tjenester. Konkrete tiltag, der skal vedtages på Det Europæiske Råd i Dublin, vil blive iværksat i 1997 for at fjerne hindringerne for udviklingen af denne sektor. Desuden indledte Kommissionen i 1996 en indgående debat om skattepolitikken i EU-landene. Den skulle udmunde i en række konkrete konklusioner i 1997. Udarbejdelsen af retningslinjer for øget koordination af EU-landenes skattepolitikker vil blive fremskyndet, navnlig for at vende den nuværende tendens til, at obligatoriske afgifter og bidrag belaster arbejdsmarkedet. FORBEDRING AF KONKURRENCEMILJØET I EUROPA Det indre marked er en nødvendig forudsætning for et beskæftigelsesfremmende miljø. Skal de europæiske virksomheder drage fuld fordel heraf, er det nødvendigt at forbedre industriens konkurrenceevne, f. eks. inden for rumfartssektoren og den elektroniske industri at udvikle et miljø, der er gunstigt for små og mellemstore virksomheder (SMV), at tilvejebringe et effektivt videnskabeligt og teknologisk grundlag, at fremme innovation og avancerede sektorer, og endelig at investere i infrastruktur. Med hensyn til forskning og teknologisk udvikling er Kommissionens vigtigste prioritet i 1997 forelæggelsen af 5. rammeprogram. En stor del af programmet vedrører forskning, der tager sigte på borgernes behov på områder som sundhed, ernæring og levevilkår. Desuden agter Kommissionen at udnytte Det Fælles Forskningscenters kapacitet til udvikling af viden og teknologi på så vigtige områder som forebyggelse af sygdomme og teknologiske risici samt analyse af produktkvalitet. Hvad angår innovation foreslår Kommissionen en række konkrete foranstaltninger i forlængelse af dens grønbog og handlingsplan. Prioriteterne for så vidt angår informationssamfundet vedrører gennemførelsen af en ny handlingsplan. Desuden bør retsgrundlaget for telekommunikationspolitikken suppleres, og det må sikres, at medlemsstaterne gennemfører direktiverne, så telekommunikationssektoren kan blive åbnet for fri konkurrence inden fristens udløb den 1. januar 1998. Moderne og effektive infrastrukturer er stadig en nødvendig forudsætning for velstand i Europa og harmonisk udvikling af regionerne. Derfor ønsker Kommissionen, at der bliver gjort alt for at udbygge de transeuropæiske net og sørge for, at de fungerer effektivt. Finansieringen af transportnet, bl. a. gennem øget anvendelse af partnerskab mellem den offentlige og private sektor, prioriteres højt, og det samme gælder etablering af jernbane-"motorveje" til godstransport. Kommissionen opfordrer i øvrigt til, at man færdiggør det indre marked for så vidt angår sektorerne transport, energi og telekommunikation. HURTIGERE GENNEMFØRELSE AF ARBEJDSMARKEDSREFORMERNE Kommissionen vil i 1997 forsøge at fremme gennemførelsen af tillidspagtens henstillinger vedrørende reform af arbejdsmarkedsordningerne. Det skal ske i nært samarbejde med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter. Kommissionen skal bidrage til Rådets og Kommissionens fælles rapport om beskæftigelse beregnet for Det Europæiske Råd. Dette forventes at medføre, at medlemsstaterne fører en aktiv beskæftigelsespolitik, der er tilpasset omstændighederne. Det vil i den forbindelse være ønskeligt, at der sker en styrkelse af tilsynet med de flerårige nationale programmer. Kommissionen ønsker i øvrigt at stimulere gennemførelsen af fremtidsorienterede projekter. Kommissionen vil i høj grad fremhæve den rolle, som socialpolitikken spiller for de økonomiske resultater. Der vil blive gennemført særlige undersøgelser vedrørende ligestilling, social sikkerhed, arbejdsmarkedsparternes information og høring al arbejdstagerne. rolle, arbejdstilrettelæggelse samt TILPASNING AF STRUKTURPOLITIKKERNE instrumenter Fællesskabets strukturpolitikker bør udgøre væsentlige i kampen mod arbejdsløsheden og formindskelsen af skævheder og således bidrage til at øge den økonomiske og sociale samhørighed. Kommissionen vil i 1997 foreslå en tilpasning af disse politikker i forbindelse med midtvejsundersøgelsen vedrørende mål 1 (regioner, der er bagefter i udvikling) og programmeringen for den nye periode 1997-1999 for mål 2 (regioner under omstilling). Der vil blive forelagt nye retningslinjer for politikken vedrørende udvikling af landdistrikter. I øvrigt har Kommissionen foreslået geografisk afgrænsede beskæftigelsespagter, der skulle inddrage de regionale og lokale aktører i gennemførelsen af konkrete foranstaltninger til fordel for beskæftigelsen. DEN EUROPÆISKE SAMFUNDSMODEL Den fælles mønt og det indre marked er ikke mål i sig selv, men instrumenter til gavn for borgerne, ikke mindst i forbindelse med kampen mod arbejdsløsheden. Men Kommissionen ønsker at gå videre og opbygge et solidarisk og menneskeligt Europa i overensstemmelse med den særlige europæiske samfundsmodel, et Europa der er nærmere borgernes hverdag. I den sammenhæng bør undervisning og uddannelse anvendes som prioriterede instrumenter. Kommissionen vil tage en række initiativer vedrørende adgangen til videreuddannelse samt vedrørende erhvervelse og opdatering af kvalifikationer gennem hele livet. Forslaget om en europæisk statut for lærlinge, lancering af et "ERASMUS-program for lærlingeuddannelse" og gennemførelsen af handlingsplanen "Uddannelse i informationssamfundet" er alt sammen eksempler på, hvad der kan udrettes på unionsplan. På dette område vil der i 1997 desuden blive forelagt en række pilotprojekter på grundlag af hvidbogen "Undervise og lære: På vej mod det kognitive samfund" og grønbogen om fjernelse af hindringer for den mellemstatslige mobilitet. Endelig vil den europæiske frivillige tjeneste blive endelig lanceret i 1997 på grundlag af det igangværende pilotforsøg. Europa går således ungdommen i møde. Den økonomiske og sociale samhørighed og de dertil knyttede fællesskabsinstrumenter er direkte med til at give den europæiske samfundsmodel sit særpræg. Kommissionen vil i 1997 tage en række initiativer vedrørende tilpasning og styrkelse af samhørighedspolitikken. Der vil i samarbejde med medlemsstaterne blive udarbejdet en udviklingsplan for Fællesskabets område. Samarbejdet på tværs af grænserne vil blive styrket. EU må - for at være solidarisk - være opmærksom på borgernes livskvalitet, forbrugernes interesser og betydningen af tjenesteydelser af almindelig interesse. Kommissionen vil forsøge at gøre sit bedste. Den vil feks. på fødevareområdet fortsat være yderst årvågen. De prioriteter, der blev fastlagt på miljøområdet under den fornyede gennemgang af 5. rammeprogram, fastlægger samtidig arbejdsområderne for de kommende år: indarbejdelse af miljøhensyn i de andre fællesskabspolitikker, forbedring af instrumenter til beskyttelse af miljøet og gennemførelse og anvendelse af fællesskabsretten samarbejde. Kommissionen kommer til at spille en aktiv rolle under forberedelsen af konferencen om opfølgning af miljø-topmødet i Rio. internationalt samt Endvidere skal Europa være et område, der virkelig er karakteriseret ved frihed og sikkerhed. De hindringer, der endnu findes for personers fri bevægelighed, skal fjernes. Kommissionen vil foreslå en række konkrete foranstaltninger på grundlag af analyser udført af den gruppe på højt niveau, der er nedsat til at behandle dette spørgsmål. Men narkotika, terrorisme, organiseret kriminalitet samt trafik med og seksuel udnyttelse af de svageste er fænomener, der plager vore samfund, og som ikke lader sig stoppe af landegrænser. Alle disponible midler må derfor tages i brug for at bekæmpe dem. Man bør forsøge at opnå konkrete resultater gennem samarbejdet om retlige og indre anliggender. Kommissionen vil bestræbe sig på at få vedtaget de nødvendige beslutninger i så henseende. Ganske vist giver de nuværende institutionelle rammer ikke mulighed for at gøre det fornødne. Det er Kommissionen klar over og vil derfor fortsat kæmpe for, at de eksisterende mekanismer styrkes under regeringskonferencen. Kommissionen vil udnytte alle de midler, den råder over, for at imødekomme EU-borgernes legitime forventninger. EUROPÆISK TILSTEDEVÆRELSE PÅ DEN INTERNATIONALE SCENE EU har knyttet et tæt net af forbindelser med alle dele af kloden. Unionen er verdens største yder af udviklingsbistand. Den europæiske udenrigspolitik giver imidlertid undertiden indtryk af at være ufuldstændig. Værre er det, at det ikke er lykkedes EU at samle de forskellige disponible instrumenter til et effektivt hele. Man har derfor det indtryk, at EU's økonomiske og handelspolitiske vægt ikke afspejles på det politiske plan. Forbindelserne udadtil er et område, hvor opstilling af årlige programmer ikke er et velegnet middel. Sådanne forbindelser opbygges nemlig gradvis over en længere årrække. På den baggrund vil Kommissionen i 1997 arbejde på at udbygge forbindelserne med tredjelande, især med: de associerede lande, der kan blive berørt af en eventuel udvidelse; USA, som led i den nye transatlantiske dagsorden; de lande, der er opstået på ex-Jugoslaviens område, med hovedvægten på fredsprocessen og genopbygningsarbejdet; Middelhavslandene og udviklingen af det partnerskab, der blev etableret ved Barcelona-konferencen; Rusland; Kina; Asien, navnlig inden for rammerne af ASEM; Latinamerika; AVS-landene; Sydafrika. forsøge at opretholde en effektiv og Kommissionen vil under regeringskonferencen sammenhængende fælles handelspolitik, der skal tilpasses de faktiske internationale økonomiske forbindelser i dag. I 1997 begynder gennemførelsen af det arbejdsprogram, der blev besluttet på Verdenshandelsorganisationens (WTO) ministerkonference i december 1996. I den forbindelse vil Kommissionen forsøge at fremme så vigtige sager som handel og miljø, den sociale klausul og konkurrence. Endvidere bør liberalisering på områderne forhandlingerne telekommunikation og finansielle tjenester afsluttes: I 1997 vil endvidere strategien for adgang til tredjelandsmarkeder komme til fuld udfoldelse. Kommissionen vil etablere en interaktiv database om markedsadgang, og denne vil supplere de allerede eksisterende foranstaltninger. om Prioriteterne inden for udviklingspolitikken vil - foruden de allerede igangværende overordnede drøftelser om de fremtidige forbindelser mellem AVS og EU og om Lomé-konventionens fremtid - komme til at dreje sig om gennemførelsen af 8. EUF og om effektivisering af udviklingsbistanden. I den sammenhæng bør der sikres bedre samordning mellem bistandsyderne og bedre kontrol med udviklingsforanstaltningernes kvalitet. Kommissionen vil i øvrigt fortsat forsøge at fremme respekten for menneskerettighederne og demokratiet, også i internationale fora. Kommissionen vil videreføre sin humanitære indsats i 1997 med henblik på at hjælpe nødstedte befolkningsgrupper, flygtninge og ofre for konflikter og naturkatastrofer. Denne europæiske solidaritet vil komme til udtryk i de store kriseområder (omkring de store søer i Afrika, ex- Jugoslavien), men også i andre regioner, hvis situation er mindre kendt. Endvidere vil gennemførelsen af den nye forordning om humanitær bistand blive fortsat i 1997. FORBEREDELSE AF FREMTIDEN Regeringskonferencen vil blive afsluttet i 1997. Det er vigtigt, at man her når til enighed om en dybtgående reform, da Unionen ellers ikke vil være i stand til virkelig at tackle spørgsmålet om udvidelsen. Derfor vil Kommissionen med udgangspunkt i sin udtalelse om regeringskonferencen gøre sig til talsmand for et højt ambitionsniveau. Efter Kommissionens opfattelse bør konferencen koncentrere sig om følgende tre prioriterede mål. For det første bør der etableres et institutionelt system, så Unionen efter udvidelsen får mulighed for at fungere effektivt. Det vil lamme Unionen, hvis man opretholder princippet om enstemmighed samt de nuværende komplekse beslutningsprocedurer. Dernæst bør der gøres noget for virkelig at imødekomme borgernes forventninger med hensyn til beskæftigelse, intern sikkerhed og miljø. Endelig bør Unionen sættes i stand til at føre en virkelig udenrigspolitik. Dette forudsætter både, at den fælles handelspolitik og de økonomiske forbindelser udadtil tilpasses til de nuværende internationale forhold, og at der gennemføres en grundig reform af FUSP. Målet er at give Unionen en sammenhængende, effektiv og synlig identitet udadtil. Udvidelsen og Unionens finansielle ramme for perioden efter 1999, hvor de nuværende finansielle overslag udløber, er to nært forbundne spørgsmål, der tilsammen udgør den såkaldte "Agenda 2000". De forberedelser, der er nødvendige for at klare denne helt ekstraordinære udfordring her i århundredets slutning, går i 1997 ind i en afgørende fase. Efter afslutningen af regeringskonferencen vil Kommissionen, i overensstemmelse med konklusionerne af Det Europæiske Råd i Madrid (december 1995), forelægge en række vigtige dokumenter. For det første individuelle udtalelser om de forskellige lande, der ansøger om tiltrædelse. Kommissionen vil udarbejde dem på en stringent og objektiv måde, uden fordomme, men også uden eftergivenhed. Dernæst vil den forelægge et større dokument om en sammenhængende strategi for udvidelsen. Kommissionen vil i den forbindelse også foretage en indgående vurdering af den virkning, som udvidelsen vil have på Unionens politikker. Endelig vil den forelægge en meddelelse om den finansielle ramme, der skal gælde fra år 2000. Opgaven, der på ingen måde er let selv under normale forhold, vil blive endnu vanskeligere på grund af udvidelsen. Det er klart, at der sideløbende må foregå en indgående drøftelse af fællesskabspolitikkernes fremtid, navnlig den fælles landbrugspolitik og strukturpolitikken. KONKLUSION De vigtigste udfordringer i 1997 bliver: regeringskonferencen, Den Økonomiske og Monetære Union, finansieringspakken for tiden efter 1999, udvidelsen. Året vil i mange henseender blive et overgangsår, idet arbejdet med revisionen af traktaterne afsluttes og man i stedet tager fat på Agenda 2000. Desuden går Unionen ind i den afsluttende fase af forberedelserne forud for den beslutning, der i foråret 1998 skal træffes om ØMU'ens tredje fase. Kommissionen vil komme til at spille en helt afgørende rolle for den konkrete igangsætning af Agenda 2000. Det er nemlig Kommissionen, der skal foretage en objektiv analyse af situationen og udarbejde en sammenhængende strategi, der tilgodeser både Unionen som helhed og medlemsstaterne - de nuværende såvel som de fremtidige. Kommissionen vil tage fat på sine opgaver for at give medlemsstaterne og de andre institutioner mulighed for at påtage sig deres del af ansvaret. De store udfordringer vil være med til at forme billedet af Unionen i det 21. århundrede. Det drejer sig således om at udforme fremtidens Europa, men man bør ikke glemme nutidens Europa og sidde borgernes ønsker overhørig. Arbejdsløsheden svækker vore samfund og undergraver tilliden til institutionerne, de være sig nationale eller europæiske. Kommissionen kan ikke ved egen kraft skabe arbejdspladser. Men den kan medvirke til at udarbejde en fælles strategi og opfordre de forskellige aktører til at påtage sig deres del af opgaven. Det er netop tankegangen bag tillidspagten for beskæftigelse, der blev foreslået i 1996. Den således påbegyndte udvikling skal videreføres og uddybes i 1997. Et Europa, der skaber vækst og arbejdspladser, vil bedre være i stand til at klare de udfordringer, der ligger i Agenda 2000. ISSN 0254-1459 KOM(96) 507 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 Katalognummer : CB-CO-96-518-DA-C ISBN 92-78-10309-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2770/96 af Georges BERTHU til Rådet. Regeringskonferencen og Fællesskabets kompetence på beskæftigelsesområdet

eurovoc_concepts:
EU competence
European Parliament
competence of the Member States
constitution
intergovernmental conference (EU)
national parliament
national sovereignty
political responsibility
principle of subsidiarity
veto

formats: html print


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1996/96 av den 17 oktober 1996 om fastställande av exportbidragen för malt

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
export refund
malt


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1992/96 of 17 October 1996 determining the extent to which the applications for import licences submitted in October 1996 for certain dairy products under certain tariff quotas opened by Regulation (EC) No 1600/95 can be accepted

eurovoc_concepts:
import licence
milk product
quantitative restriction
ratio
tariff quota


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2770/96 del Georges BERTHU al Consejo. CIG - Competencia de la Comunidad en materia de empleo


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2775/96 του Georges BERTHU προς το Συμβούλ ο. ΔΚΔ - Νομισματική ένωση και "πολιτική στέγη"


title: 96/624/CE: Décision de la Commission du 17 octobre 1996 modifiant la décision 79/542/CEE du Conseil établissant une liste des pays tiers en provenance desquels les États membres autorisent l'importation des animaux des espèces bovine, porcine, des équidés, des ovins et des caprins, des viandes fraîches et des produits à base de viande (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
fresh meat
import
livestock
meat product
third country
veterinary inspection

formats: html pdfa1b print


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1992/96 af 17. oktober 1996 om i hvilket omfang de ansøgninger om importlicenser, som er indgivet i oktober 1996 vedrørende visse mejeriprodukter inden for de toldkontingenter, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 1600/95, kan imødekommes


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1992/96 DELLA COMMISSIONE del 17 ottobre 1996 che stabilisce in quale misura possano essere accettate le domande di titoli di importazione presentate nel mese di ottobre 1996 per determinati prodotti lattiero-caseari nell'ambito di taluni contingenti tariffari aperti dal regolamento (CE) n. 1600/95


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2772/96 do Deputado Georges BERTHU ao Conselho. CIG - Sistema monetário a várias velocidades


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2771/96 του Georges BERTHU προς το Συμβούλ ο. ΔΚΔ - Άσκηση των εμπορικών αρμοδιοτήτων της Κοινότητας


title: QUESTION ECRITE no 2754/96 de Freddy BLAK au Conseil. Criminalisation de l'homosexualité

eurovoc_concepts:
Council of Europe
European convention
Romania
accession to the European Union
crime
human rights
imprisonment
sexual discrimination
sexual minority


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2771/96 van Georges BERTHU aan dee Raad. IGC - Uitoefening van de handelsbevoegdheden van de Gemeenschap


title: VERORDENING (EG) Nr. 1996/96 VAN DE COMMISSIE van 17 oktober 1996 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer voor mout


title: PROGRAMMA DI LAVORO DELLA COMMISSIONE PER IL 1997 - Le priorità politiche

eurovoc_concepts:
EU policy
EU programme
Economic and Monetary Union
single market

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, COM(96) 507 def. iv. io. i996 PROGRAMMA DI LAVORO DELLA COMMISSIONE PER IL 1997 Le priorità politiche In occasione della sua investitura, nel 1995, la ( ommissione aveva fissato le grandi linee d'azione del proprio mandato, puntando in particolare sulla crescita e l'occupazione, su un modello europeo di società basato sulla soh"irietà, sul rafforzamento della presenza dell'Europa sulla scena internazionale, e stabilendo le grandi scadenze cui l'Europa dovrà prepararsi. su questa linea. Nella sua attuazione, la Il programma di lavoro 1997 prosegue Commissione sarà guidata dall'intento di dimostrare che l'Unione europea è al servizio di tutti ed è efficiente. L'Unione può e deve apportare un reale valore aggiunto ai cittadini europei. Questa concezione dinamica del suo diritto di iniziativa è proprio quella che la Commissione intende promuovere: in ogni occasione trattare i problemi al livello appropriato. Per questa ragione, anche nel 1997 la Commissione non esiterà ad avviare delle iniziative se è convinta che il contributo dell'Unione sia necessario a trattare efficacemente un problema di interesse comune. La sussidiarietà o la proporzionalità non devono essere un pretesto per rimettere in causa quanto già acquisito sul piano comunitario o per tornare al metodo intergovernativo rivelatosi inefficace e poco democratico. L'Unione deve essere efficiente. Per dimostrarlo, la Commissione deve in primo luogo dimostrare un grande rigore nella propria gestione interna. Nel 1997 sarà varata una profonda riforma per modernizzarne il funzionamento e migliorare i risultati. La riforma si articolerà attorno a tre parole chiave: decentramento, razionalizzazione, semplificazione. La Commissione si applicherà con rigore a svolgere i compiti che le sono stati affidati dal trattato e che essa cura nella sua gestione quotidiana e nella messa in atto delle sue politiche. Non va infatti dimenticato che gran parte dell'attività della Commissione è di carattere esecutivo, a titolo della politica agricola comune, del mercato interno o della gestione dei fondi strutturali. La trasparenza delle azioni della Commissione, la chiarezza e la giustezza delle sue proposte sono degli obiettivi che la Commissione si pone in permanenza. Verranno organizzate per i cittadini tre azioni d'informazione - ""Costruiamo l'Europa insieme", "Cittadini d'Europa", "L'euro, una moneta unica per l'Europa". La Commissione avvierà inoltre la terza fase del suo programma SEM 2000 per una gestione sana ed efficace. Questo esercizio deve ora vertere su una cooperazione accresciuta tra le istituzioni europee e gli Stati membri. La Commissione ritiene infatti essenziale che essi siano direttamente coinvolti nella gestione rigorosa del denaro del contribuente europeo e che applichino le convenzioni intese a lottare contro le frodi. Inoltre, proprio in materia di lotta contro le azioni avviate dalla saranno ulteriormente potenziate Commissione. la frode, Costruire l'Europa significa agire per la pace, la prosperità e il benessere. Costruire l'Europa significa agire per i suoi cittadini. Di fronte alla mondializzazione dell'economia e delle società che rendono l'Europa più indispensabile che mai, la Commissione si applicherà a conseguire questi obiettivi nel 1997, sia nella realizzazione delle grandi priorità - Unione economica e monetaria, patto di fiducia per l'occupazione, conferenza intergovernativa, ampliamento - che nella gestione quotidiana. Basandosi su questo approccio, il programma di lavoro della Commissione per il 1997 si svilupperà attorno a quattro grandi priorità: la crescita, la promozione del modello europeo di società, la presenza dell'Europa sulla scena internazionale e la preparazione del futuro dell'Unione. l'occupazione e l'euro, CRESCITA, OCCUPAZIONE E EURO Dopo il Consiglio di Essen si è constatato che solo una strategia a medio e a lungo termine può offrire ai cittadini europei la speranza di un futuro migliore. L'iniziativa di un patto europeo di fiducia è un logico proseguimento di questa affermazione: essa approfondisce e fissa chiaramente le responsabilità dei vari operatori tanto a livello europeo che a livello nazionale. Nel 1997 la Commissione intende far progredire e potenziare l'insieme delle misure auspicate in quest'ambito, valorizzando l'effetto moltiplicatore europeo a favore dell'occupazione e di una crescita sostenibile. Essa si propone di esaminare regolarmente le azioni avviate a tale titolo soppesando meglio gli sforzi ancora da compiere. La sua azione si svilupperà attorno ai quattro assi del patto di fiducia: la politica macroeconomica, il mercato interno, i sistemi di organizzazione dell'occupazione e le politiche strutturali. UNA POLITICA MACROECONOMICA SANA Sulla scorta dei risultati positivi del Consiglio europeo di Madrid, il 1996 ha consentito di fare dei progressi decisivi sulla via dell'Unione economica e monetaria (UEM) permettendo che si sviluppi un clima favorevole. L'euro verrà introdotto quindi, come previsto, il 1° gennaio 1999 e un buon numero di Stati membri vi parteciperà sin dall'inizio. In questo processo, il 1997 rappresenta un anno chiave: bisognerà completare i lavori preparatori per il passaggio alla terza fase dell'UEM, ma anche migliorare la convergenza e il coordinamento delle politiche economiche. La Commissione contribuirà attivamente alla definizione del nuovo sistema di cambio tra l'euro e le monete degli Stati membri non partecipanti e preparerà alla fine dell'anno una relazione sul grado di convergenza raggiunto dagli Stati membri, per preparare la decisione che il Consiglio europeo dovrà prendere quanto prima, all'inizio del 1998, sull'entrata nella terza fase dell'UEM. PORTARE A COMPIMENTO IL MERCATO INTERNO Il mercato interno è ben avviato, ma è ancora incompleto. Il patto per l'occupazione chiede la sua attuazione effettiva. Nel 1997, il Parlamento e il Consiglio devono assolutamente adottare i testi legislativi ancora in sospeso, in particolare sullo statuto della società europea, il quadro giuridico delle biotecnologie e il mercato interno del gas. Parallelamente, nel quadro della cooperazione con le autorità nazionali e del trattamento delle procedure d'infrazione, la Commissione continuerà a premere sugli Stati membri perché recepiscano le direttive e le applichino concretamente. La messa in atto della politica di concorrenza constituisce il complemento indispensabile a questo dispositivo. intende adottare dei provvedimenti nel settore della Nel 1997 distribuzione e degli aiuti di Stato che concorreranno a migliorare la trasparenza della normativa. La Commissione adotterà inoltre delle iniziative destinate a decentrare il trattamento di una parte delle infrazioni alla concorrenza, a snellire le procedure e a la Commissione rafforzare la coopcrazione con le autorità nazionali. Saranno definiti dei criteri per orientare meglio l'intervento della Commissione La liberalizzazione proseguirà nel pieno rispetto delle missioni di interesse generale e a vantaggio del consumatore. Fra gli orientamenti che dovrà adottare il Consiglio europeo di Dublino, particolare attenzione sarà data alla semplificazione della legislazione del mercato interno, in particolare nel quadro del progetto pilota SLIM. Il panorama legislativo che risulterà da questi orientamenti sarà tuttavia completo solo se favorirà la creazione di posti di lavoro nel settore di punta rappresentato dai servizi, soprattutto nella società dell'informazione e nell'audiovisivo. Per eliminare gli ostacoli allo sviluppo del settore in questione saranno attuate nel 1997 delle misure concrete da decidere nel Consiglio europeo di Dublino. Inoltre, la Commissione ha avviato nel 1996 una riflessione di fondo sulle politiche fiscali in Europa che condurrà a conclusioni operative nel 1997. Saranno rapidamente elaborate delle linee direttrici per migliorare il coordinamento delle politiche fiscali in Europa allo scopo di invertire in particolare l'attuale tendenza che fa pesare sul lavoro gli oneri e i prelievi obbligatori. MIGLIORARE L'AMBIENTE COMPETITIVO IN EUROPA Il mercato interno è la base indispensabile per creare un ambiente propizio alla creazione di posti di lavoro. Perché le imprese europee ne traggano il maggior benefìcio bisogna promuovere la competitività dell'industria, ad esempio nei settori dello spazio e del commercio elettronico, sviluppare un terreno favorevole per le piccole e medie imprese (PMI), creare una base scientifica e tecnologica efficace, incentivare l'innovazione e far progredire i settori di punta e, infine, investire nelle infrastrutture. Nel settore della ricerca e dello sviluppo tecnologico una delle priorità fondamentali della Commissione nel 1997 è la presentazione del quinto programma quadro. Questo programma darà ampio spazio alla ricerca orientata verso le esigenze dei cittadini in settori quali la salute, l'alimentazione e la qualità della vita. Inoltre, la Commissione intende valorizzare il potenziale del Centro comune di ricerca per sviluppare conoscenze e tecnologie in settori importanti come la prevenzione delle malattie e dei rischi tecnologici e l'analisi della qualità dei prodotti. In materia di innovazione, la Commissione proporrà delle misure concrete facendo seguito al libro verde e al suo piano d'azione. Le priorità nel campo della società dell'informazione riguarderanno la messa in atto di un nuovo piano d'azione. Bisognerà l'adozione del quadro regolamentare in materia di politica delle telecomunicazioni e assicurare il recepimento delle normative da parte degli Stati membri onde rispettare la data limite del 1° gennaio 1998 per settore delle telecomunicazioni. l'apertura completa alla concorrenza del inoltre completare Delle infrastrutture moderne ed efficaci restano un'obiettiva necessità per la prosperità dell'Europa e uno sviluppo armonioso delle sue regioni. Per questa ragione la Commissione insiste perchè sia fatto il possibile per completare e rendere realmente operative le reti transeuropee. Il finanziamento delle reti di trasporto, con un ricorso più importante al partenariato tra il settore pubblico e il settore privato, costituisce una priorità, come pure il lancio di "freeways" ferroviarie nel settore del trasporto merci. Essa chiede che si arrivi al completamento del mercato unico nei settori dei trasporti, dell'energia e delle telecomunicazioni. ACCELERARE LA RIFORMA DEI SISTEMI DI ORGANIZZAZIONE DELL'OCCUPAZIONE la Commissione si applicherà per far progredire Nel 1997 l'attuazione delle raccomandazioni del Patto di fiducia legate alla riforma dei sistemi di organizzazione dell'occupazione, in stretto collegamento con gli Stati membri e le parti sociali. Essa contribuirà all'elaborazione di una relazione congiunta del Consiglio e della Commissione sull'occupazione, destinata al Consiglio europeo. Ne dovrebbero conseguire politiche nazionali dell'occupazione attive e adeguate alle sfide. In tale contesto è opportuno potenziare la procedura di monitoraggio dei programmi nazionali pluriennali. La Commissione intende peraltro stimolare l'apertura dei grandi cantieri del futuro del lavoro. La Commissione darà grande rilievo al contributo della politica sociale alle azioni di carattere economico. Saranno portati avanti lavori specifici sulle pari opportunità, la protezione sociale, il ruolo delle parti sociali; l'organizzazione del lavoro nonché sull'informazione e la consultazione dei lavoratori. ADEGUARE LE POLITICHE STRUTTURALI Le politiche strutturali della Comunità devono essere degli strumenti essenziali nella lotta contro la disoccupazione e la riduzione delle disparità e contribuire quindi alla coesione economica e sociale. Nel 1997 la Commissione proporrà un loro adeguamento in occasione dell'esame a metà percorso per l'obiettivo 1 (regioni in ritardo di sviluppo) e della programmazione concernente il nuovo periodo 1997-1999 per l'obiettivo 2 (regioni in riconversione). Saranno presentati nuovi orientamenti per quanto riguarda la politica Inoltre, la Commissione ha proposto dei patti territoriali per di sviluppo rurale. l'occupazione che dovrebbero coinvolgere gli operatori regionali e locali nell'attuazione di azioni e di misure concrete a favore dell'occupazione. IL MODELLO EUROPEO DI SOCIETÀ La moneta unica e il mercato interno non sono obiettivi fine a se stessi ma degli strumenti al servizio di tutti i cittadini e della priorità costituita dall'occupazione. Ma la Commissione vuole andare più in là e costruire un'Europa solidale, a misura d'uomo e fedele al modello di società che la caratterizza, più vicina alle preoccupazioni dei cittadini. In tale prospettiva, l'istruzione e la formazione sono le leve più importanti. La Commissione prenderà delle iniziative concernenti l'accesso alla formazione permanente nonché l'acquisizione di competenze e il loro perfezionamento lungo tutto l'arco della vita lavorativa. La proposta di uno statuto europeo delF apprendista, il varo di un programma "Erasmus dell'apprendistato" e l'attuazione del piano d'azione "Apprendere nella società dell'informazione" sono solo degli esempi di ciò che l'Europa può fare al proprio livello. Nel 1997 saranno anche presentate delle azioni pilota che fanno seguito al libro bianco "Insegnare e apprendere : verso la società conoscitiva" e al libro verde dedicato agli ostacoli alla mobilità transnazionale. Sarà varato, infine, nel 1997, il servizio volontario europeo sulla base dell'azione pilota in corso. In questo modo l'Europa va incontro ai giovani. La coesione economica e sociale e i relativi strumenti comunitari contribuiscono direttamente alla specificità del modello europeo di società. Nel 1997 la Commissione avvierà delle iniziative destinate ad adeguare e rafforzare la politica di coesione. In collegamento con gli Stati membri sarà elaborato uno schema di sviluppo del territorio comunitario e sarà rafforzata la cooperazione transfrontaliera. Un'Europa solidale deve essere attenta alla qualità della vita dei cittadini, agli interessi dei consumatori, al ruolo dei servizi di interesse generale. È quanto cercherà di fare la Commissione, ad esempio, nel campo dell'alimentazione, dove essa rimarrà estremamente attenta. Le priorità emerse in materia di ambiente in occasione del riesame del quinto programma definiscono i campi di azione per i prossimi anni: integrazione di considerazioni di carattere ambientale nelle altre politiche comunitarie, perfezionamento degli strumenti destinati alla tutela dell'ambiente, recepimento e applicazione della normativa comunitaria, cooperazione internazionale. La Commissione si attiverà nella preparazione della conferenza che farà seguito al vertice di Rio. L'Europa deve inoltre costituire un reale spazio di libertà e di sicurezza. Gli ostacoli che ancora sussistono alla libera circolazione delle persone dovranno essere eliminati. La Commissione proporrà misure concrete sulla base di analisi effettuate dal gruppo di alto livello creato a tale scopo. Ma la droga, il terrorismo, la criminalità organizzata, il traffico e lo sfruttamento sessuale dei più vulnerabili sono dei flagelli che minano le nostre società e non si fermano alle frontiere. Dovranno quindi essere impiegati per combatterle tutti i mezzi d'azione disponibili. La cooperazione in materia di giustizia e di affari interni dovrà tendere a risultati concreti. La Commissione si applicherà perché vengano prese delle decisioni in questo senso. Il dispositivo istituzionale è lungi dal consentire un'azione che sia all'altezza della sfida ma la Commissione ne è cosciente e continuerà a lottare perché i meccanismi esistenti siano rafforzati nel corso della Conferenza intergovernativa. La Commissione metterà in atto tutti i mezzi di cui dispone per andare incontro alle legittime attese dei cittadini europei. UN'EUROPA PRESENTE SULLA SCENA INTERNAZIONALE L'Europa ha tessuto una densa rete di relazioni con tutte le parti del globo e rappresenta il primo donatore mondiale di aiuto allo sviluppo, ma la politica estera europea dà a volte l'impressione di un insieme incompiuto. È grave il fatto che l'Europa non sia riuscita ad integrare i vari strumenti a sua disposizione in un insieme coerente ed efficace. E ciò dà l'impressione che il peso economico e commerciale dell'Europa non si concretizzi a livello politico. Le relazioni esterne non si prestano ad un programma su base annuale; si costruiscono progressivamente. In tale prospettiva, nel 1997 la Commissione si preoccuperà di approfondire le relazioni con i paesi terzi e in particolare con i paesi associati interessati dall'ampliamento; con gli Stati Uniti nello spirito della nuova agenda transatlantica; con i paesi dell'ex Iugoslavia, consolidando il processo di pace e gli sforzi di ricostruzione; con i paesi mediterranei sviluppando il partenariato stabilito dalla Conferenza di Barcellona; con la Russia; con la Cina; con l'Asia in particolare nel quadro dell'ASEM; con l'America latina; con gli Stati ACP; con il Sudafrica. Con la sua partecipazione e il suo contributo alla Conferenza intergovernativa la Commissione si preoccuperà di preservare l'efficacia e la coerenza della politica commerciale comune che deve essere adattata per tener conto delle realtà delle relazioni economiche internazionali. Il 1997 vedrà l'avvio del programma di lavoro deciso nella Conferenza ministeriale dell'Organizzazione mondiale del Commercio (OMC) che si terrà a Singapore nel dicembre 1996. In tale contesto la Commissione cercherà di far progredire dei dossier importanti come il commercio e l'ambiente, la clausola sociale o la concorrenza. Bisognerà inoltre concludere i negoziati relativi alla liberalizzazione nei settori delle telecomunicazioni e dei servizi finanziari. Nel 1997 verrà messa pienamente in atto la strategia d'accesso ai mercati dei paesi terzi, dispositivo che sarà completato dal lancio, da parte della Commissione, di una base di dati interattiva sull'accesso ai mercati. Le priorità concernenti la politica di sviluppo, al di là della riflessione sul futuro dell'insieme delle relazioni ACP-UE e della Convenzione di Lomé IV, si articoleranno attorno alla messa in atto dell'ottava quota del Fondo europeo di sviluppo e il miglioramento dell'efficacia dell'aiuto allo sviluppo. Bisognerà di conseguenza rafforzare il coordinamento tra i donatori ed esercitare un maggior controllo sulla qualità delle azioni di cooperazione. La Commissione continuerà inoltre a promuovere il rispetto dei diritti dell'uomo e della democrazia, anche nel quadro dei dibattiti internazionali. La Commissione proseguirà la propria azione umanitaria nel 1997 per aiutare le popolazioni in difficoltà, i rifugiati e le vittime di conflitti e catastrofi naturali. Questa manifestazione della solidarietà europea riguarderà i grossi teatri di crisi (Grandi Laghi, ex-Iugoslavia) ma anche regioni la cui situazione è meno nota. Nel 1997 verrà proseguita l'attuazione del nuovo regolamento concernente l'aiuto umanitario. PREPARARE L'AVVENIRE Il 1997 vedrà la conclusione della Conferenza intergovernativa (CIG). La CIG deve assolutamente arrivare ad un accordo su una riforma di fondo perché l'Unione sia in grado di rispondere realmente alla sfida dell'ampliamento. Per questa ragione la Commissione, sulla base del suo parere concernente la Conferenza intergovernativa, intende proporre obiettivi ambiziosi. Per la Commissione, la Conferenza dovrà concentrarsi su tre obiettivi prioritari. In primo luogo, darsi un sistema istituzionale in grado di funzionare efficacemente in un'Unione ampliata. Il principio dell'unanimità e la complessità delle attuali procedure decisionali finirebbe per paralizzarla. In secondo luogo, rispondere concretamente alle preoccupazioni dei cittadini in materia di sicurezza interna, di occupazione e di ambiente. Infine, dare all'Unione una reale politica esterna. Ciò presuppone, nel contempo, che la politica commerciale comune e le relazioni esterne siano in grado di adattarsi all'evoluzione del mondo moderno e che si operi una profonda riforma della PESC. Si tratta di dare coerenza, efficacia e visibilità all'immagine esterna dell'Unione. L'ampliamento e il quadro finanziario dell'Unione alla scadenza delle prospettive finanziarie attuali, nel 1999, sono due questioni strettamente collegate che costituiscono, insieme, 1'"Agenda 2000". La preparazione per affrontare questa sfida in quest'ultimo scorcio di secolo entrerà, nel 1997, nella sua fase decisiva. Dopo la conclusione della CIG, la Commissione, secondo le conclusioni del Consiglio europeo di Madrid (dicembre 1995), presenterà un certo numero di documenti importanti. In primo luogo i pareri su ciascuno dei paesi candidati all'adesione. La Commissione preparerà questi pareri in modo rigoroso e obiettivo, scevro da pregiudizi o falsi compiacimenti. Quindi essa preparerà un documento globale su un approccio coerente della problematica dell'ampliamento e procederà in tale contesto anche ad un profonda valutazione dell'impatto dell'ampliamento sulle politiche dell'Unione. Infine, una comunicazione sul quadro finanziario a partire dal 2000. Già difficile in tempi normali, quest'operazione resa più complicata dalle prospettive dell'ampliamento. È evidente che dovrà essere accompagnata da una riflessione approfondita sul futuro delle politiche comunitarie e in particolare della politica agricola comune e delle politiche strutturali. sarà CONCLUSIONE Il 1997 sarà contrassegnato da quelle che fin d'ora chiameremo le grandi scadenze: la Conferenza intergovernativa, l'Unione economica e monetaria, il pacchetto finanziario post 1999, l'ampliamento. Sotto molti aspetti sarà un anno chiave dal momento che termineranno i lavori sulla riforma dei trattati, cedendo il posto all'Agenda 2000. L'Unione entrerà inoltre nella fase finale dei preparativi per la decisione, nella primavera 1998, sulla terza fase dell'UEM. Nel lancio concreto dell'Agenda 2000 il ruolo della Commissione sarà determinante perchè sarà la Commissione a dover procedere ad un'analisi rigorosa della situazione per evidenziare un approccio coerente nell'interesse dell'Unione nel suo insieme e dei suoi membri attuali e futuri. Per permettere agli Stati membri di assumersi le loro responsabilità la Commissione non esiterà ad assumersi le proprie. Le grandi scadenze forgeranno l'immagine dell'Unione del XXI secolo. Ma bisogna delineare l'Europa del futuro senza dimenticare quella di oggi e senza trascurare le preoccupazioni dei cittadini. La disoccupazione indebolisce le nostre società e mina la fiducia nelle istituzioni, tanto in quelle nazionali che in quelle europee. La Commissione non può da sola creare dei posti di lavoro ma può dare il proprio contributo all' elaborazione di una strategia comune e può richiamare tutti gli operatori interessati alle loro responsabilità. È questo il significato del Patto di fiducia per l'occupazione proposto nel 1996. Il processo lanciato dovrà proseguire e essere approfondito nel 1997. Un'Europa generatrice di crescita e creatrice di posti di lavoro sarà pronta ad affrontare le sfide legate all'Agenda 2000. 9 ISSN 0254-1505 COM(96) 507 def. DOCUMENTI IT Dl N. di catalogo : CB-C0-96-518-IT-C ISBN 92-78-10314-4 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2767/96 του Georges BERTHU προς το Συμβούλ ο. ΔΚΔ - Προστασία του περιβάλλοντος


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2772/96 του Georges BERTHU προς το Συμβούλ ο. ΔΚΔ - Νομισματικό σύστημα με πολλές ταχύτητες


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2775/96 do Deputado Georges BERTHU ao Conselho. CIG - União monetária e enquadramento político


title: 96/627/EY: Komission päätös, tehty 17 päivänä lokakuuta 1996, pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktorien kuljettajalle kantautuvan äänen tasoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä neuvoston direktiivin 77/311/ETY 2 artiklan täytäntöönpanosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
drivers
noise level
noise protection
tractor


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2774/96 del Georges BERTHU al Consejo. CIG - Representación exterior de la Unión


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2775/96 van Georges BERTHU aan dee Raad. IGC - een "politieke paraplu" voor de monetaire unie


title: 96/627/EG: Entscheidung der Kommission vom 17. Oktober 1996 zur Umsetzung von Artikel 2 der Richtlinie 77/311/EWG des Rates zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über den Geräuschpegel in Ohrenhöhe der Fahrer von land- oder forstwirtschaftlichen Zugmaschinen auf Rädern (Text von Bedeutung für den EWR)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2767/96 dell'on. Georges BERTHU al Consiglio. Conferenza intergovernativa - Protezione dell'ambiente


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1991/96, annettu 17 päivänä lokakuuta 1996, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2767/96 von Georges BERTHU an den Rat. Regierungskonferenz - Umweltschutz


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2860/96 van Alex SMITH aan dee Raad. Eerste Transco-pijpleiding

eurovoc_concepts:
Ireland
Scotland
exploitation of the sea-bed
gas
marine pollution
pipeline transport
storage of waste


title: 96/624/EG: Entscheidung der Kommission vom 17. Oktober 1996 zur Änderung der Entscheidung 79/542/EWG des Rates zur Aufstellung einer Liste von Drittländern, aus denen die Mitgliedstaaten die Einfuhr von Rindern, Schweinen, Einhufern, Schafen und Ziegen sowie von frischem Fleisch und Fleischerzeugnissen zulassen (Text von Bedeutung für den EWR)


title: Komisjoni otsus, 17. oktoober 1996, millega muudetakse nõukogu otsust 79/542/EMÜ, millega koostatakse kolmandate riikide loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida veiseid, sigu, hobuslasi, lambaid, kitsi, värsket liha ja lihatooteidEMPs kohaldatav tekst

formats: html pdf print

text: 03/20. kd ET Euroopa Liidu Teataja 3 31996D0624 31. 10. 1996 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 279/33 KOMISJONI OTSUS, 17. oktoober 1996, millega muudetakse nõukogu otsust 79/542/EMÜ, millega koostatakse kolmandate riikide loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida veiseid, sigu, hobuslasi, lambaid, kitsi, värsket liha ja liha- tooteid (EMPs kohaldatav tekst) (96/624/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, otsust 79/542/EMÜ tuleb vastavalt muuta; võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiivi 72/462/EMÜ (tervishoiu- ja veterinaarinspektsiooni problee- mide kohta veiste, lammaste, kitsede ja sigade ning värske liha riikidest, (1) viimati ja muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga), eriti selle artiklit 3, impordil kolmandatest lihatoodete käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise veterinaarkomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 ning arvestades, et: Otsuse 79/542/EMÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga. nõukogu otsuses 79/542/EMÜ, (2) viimati muudetud komisjoni otsusega 96/605/EÜ, (3) kehtestatakse loetelu kolmandatest riikidest, millest liikmesriigid lubavad importida veiseid, sigu, hobuslasi, lambaid, kitsi, värsket liha ja lihatooteid; Argentiina ja Uruguay ametiasutused on esitanud komisjonile rahuldava teabe tervishoiu olukorra ja veterinaarstruktuuride kohta, mis vastutavad sõralistest ulukite liha kontrollimise eest mõlemas nimetatud riigis; Tšehhi Vabariigi ametiasutused on esitanud komisjonile rahul- dava teabe tervishoiu olukorra ja veterinaarstruktuuride kohta, mis vastutavad sigade katku vältimise eest metssigade puhul; Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 17. oktoober 1996 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER (1) EÜT L 302, 31. 12. 1972, lk 28. (2) EÜT L 146, 14. 6. 1979, lk 15. (3) EÜT L 267, 19. 10. 1996, lk 29. LISA “LISA Käesolev loetelu on põhimõtteline, import peab vastama asjaomastele loomatervishoiu ja tervisekaitse nõuetele 1. OSA ELUSLOOMAD, VÄRSKE LIHA JA LIHATOOTED ISO-riigikood Riik Värske liha ja lihatooted “Koduloomad” Värske liha “Ulukid” Elusloomad Loomatervishoid Tervisekaitse AL AR AU BG BH BR BW BY BZ BA CA CH CL CN CO CR Albaania Argentiina Austraalia Bulgaaria Bahrein Brasiilia Botswana Valgevene Belize Bosnia ja Hertsegoviina Kanada Šveits Tšiili Hiina Rahvavabariik Kolumbia Costa Rica V o x x x o x x x x x x x x o x x L/K x x x x o x x x o x x x x o o o S x o x x o o o x o x x x o x o o H x x x x o x x x x x x x x x x x SÕ o x x x o o x x o x x x x x o o H x x x x o x x x x x x x x x x x V o x x x o o o x o x x x o o o o L/K o x x x o o o x o x x x x o o o S o x x x o o o x o o x x o o o o H o x x x o x o x o x x x x o o o Värske liha Lihatooted Elus- loomad Jäägid (3) (3) (4) (3) (3) (3) (3) (3) (1) (1) (2) (1) (1) (1) (1) (5) (c) o XR XR XR o XR XR o o XR (a) XR XR o o o 4 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 0. k d CU CY CZ DZ EE ET GL GT HK HN HR HU IL IN IS KE LI LV MA MG MK MT MU Kuuba Küpros Tšehhi Vabariik Alžeeria Eesti Etioopia Gröönimaa Guatemaala Hongkong Honduras Horvaatia Ungari Iisrael India Island Keenia Leedu Läti Maroko Madagaskar Jugoslaavia Vabariik Make- Endine doonia Malta Mauritius x x x o x o x x o x x x o o x o x x o x o x o o x x o x o x o o o x x o o x o x x o x x o o o x x o x o o o o o x x o o x o x x o o o x o x x x o x o x x o x x x x o x o x x x x x x o o x x o x o x o o o x x o o x o x x o o o o o x x x o x o x x o x x x x o x o x x x x x x o o o x o x o o o o o x x o o x o x x o o o x o o o x o x o o o o o x x o o x o x x o o o x o o x x o x o o o o o x x o o x o x x o o o x o (1) (1) (1) (1) (1) o x x x x o x o o o x x x o x o x x x o x x x (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (c) (c) o XR XR o o XR o o o XR XR o o XR o o XR XR XR XR o 0 3 / 2 0. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 5 MX NA NI NO NZ PA PL PY RO RU SG SI SK SV SZ TH TN TR UA US UY ZA Mehhiko Namiibia Nikaraagua Norra Uus-Meremaa Panama Poola Paraguai Rumeenia Venemaa Singapur Sloveenia Slovaki Vabariik El Salvador Svaasimaa Tai Tuneesia Türgi Ukraina Ameerika Ühendriigid Uruguai Lõuna-Aafrika Vabariik ZW Zimbabwe x x x x x x x x x o x x x x o o o o x x x x o x o x x o x x x x o x x x o o o o o x x x o o o o x o x o x x o x x o o o o o o x o x o x x x x x x x x x o x x x x o o x o x x x o o x o x o x o x x o x x o x o o o o x x x o x x x x x x x x x o x x x x o o x o x x x o o o o x o x o x x o x x o o o o o o x o o o o o o x x o x o x x o x x o o o o o o x o o o o o o x o x o x x o x x o o o o o o x o o o x o o x o x x x x o x x o o o x o x x x x o (1) (2) (3) (1) (1) (1) (2) (1) (1) (1) (2) (1) (2) (3) (3) (3) (3) (3) (4) (3) (3) (3) XR XR o XR XR o XR XR XR o XR XR o XR o o XR (b) XR XR XR (c) (c) (c) (5) (6) 6 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 0. k d = veised (sealhulgas pühvlid ja piisonid) V L/K = lambad/kitsed S = sead H = hobuslased SÕ = sõralised = lubatud x = keelatud o Erimärkused (1) Välja arvatud metssealiha. (2) Välja arvatud kondiga liha ja rups. (3) Olenemata eespool toodud loetelus olevatest piirangutest, lubatakse importida lihatooteid, mida on kuumtöödeldud hermeetiliselt suletud nõus Fo-väärtuseni vähemalt 3. (4) Olenemata eespool toodud loetelus olevast mistahes piirangust, lubatakse importida lihatooteid, mida on kuumtöödeldud sisetemperatuurini vähemalt 80 °C. (5) (6) Kuni erisätete vastuvõtmiseni vastavalt nõukogu direktiivi 90/426/EMÜ artikli 13 lõikele 2 ei impordi liikmesriigid nimetatud riigist hobuslasi. Liikmesriigid impordivad hobuslasi ainult vastavalt komisjoni otsusele 92/160/EMÜ, millega sätestatakse piirkondadeks jaotamine. Täiendavad märkused XR Komisjon on heaks kiitnud kava loomades ja värskes lihas sisalduvate türeostaatilise, androgeense, östrogeense või gestageense toimega ainete jääkide kohta või muude kui hormonaalse toimega ainete jääkide kohta. (a) (b) Muid hobuslasi, kui tapmiseks ettenähtud hobuslasi, imporditakse ilma asjaomase kolmanda riigi kava esitamise kohustuseta. Elusveiste import on piiratud aretamiseks ettenähtud loomade ja alla kahe nädala vanuste nuumvasikatega. Inimtoiduks ettenähtud veise- ja vasikaliha import on piiratud: i) ainult piimatootmiseks kasutatud lehmade lihaga; või ii) lihaga: — mis vastab Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Majandusühenduse vahel kokkulepitud tingimustele, ja — mis on saadud värske liha tootmisettevõtetest, kuhu tapaloomad saabuvad komisjoni heakskiidetud majanditest. Kõnealuste ettevõtete nimed edastab komisjon eriteatega liikmesriikidele. (c) Tapmiseks ettenähtud elushobuste impordi osas on importimise lubamiseks saadud piisavad garantiid. 0 3 / 2 0. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 7 8 ET Euroopa Liidu Teataja 03/20. kd 2. OSA ERITULP REGISTREERITUD HOBUSTE KOHTA ISO-riigikood Riik Araabia Ühendemiraadid Barbados Bahrein Bermuda Boliivia Columbia Costa Rica Kuuba Ecuador Egiptus Hongkong Jamaica Jordaania Jaapan Kuveit Liibüa Aomen Malaisia (poolsaar) Omaan Peruu Katar Singapur Süüria Türgi Venezuela Regist- reeritud hobused Eri- märkused x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) = lubatud Liikmesriigid impordivad hobuslasi ainult vastavalt komisjoni otsusele 92/160/EMÜ, millega sätestatakse teatavate kolmandate riikide piirkondadeks jaotamine seoses hobuslaste impordiga. ” AE BB BH BM BO CO CR CU EÜ EG HK JM JO JP KW LY MO MY OM PE QA SG SY TR VE x (1)


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1994/96 DE LA COMMISSION du 17 octobre 1996 fixant le correctif applicable à la restitution pour les céréales

eurovoc_concepts:
cereals
export
export refund
third country


title: Odločba Komisije z dne 17. oktobra 1996 o spremembi Odločbe Sveta 79/542/EGS o seznamu tretjih držav, iz katerih države članice odobrijo uvoz goveda, prašičev, kopitarjev, ovc in koz, svežega mesa in mesnih izdelkovBesedilo velja za EGP

text: 03/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 3 31996D0624 31. 10. 1996 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 279/33 ODLOČBA KOMISIJE z dne 17. oktobra 1996 o spremembi Odločbe Sveta 79/542/EGS o seznamu tretjih držav, iz katerih države članice odobrijo uvoz goveda, prašičev, kopitarjev, ovc in koz, svežega mesa in mesnih izdelkov (Besedilo velja za EGP) (96/624/ES) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ker je torej treba spremeniti Odločbo 79/542/EGS; ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Direktive Sveta 72/462/EGS z dne 12. decembra 1972 o problemih glede zdravstvenih in veterinar- skih pregledov ob uvozu govedi, prašičev, ovc in koz ter svežega mesa in mesnih izdelkov iz tretjih držav (1), kakor je bila nazadnje spremenjene z Aktom o pristopu Avstrije, Finske in Švedske, in zlasti člena 3 Direktive, ker Odločba Sveta 79/542/EGS (2), kakor je bila nazadnje spre- menjena z Odločbo Komisije 96/605/EGS (3), določa seznam tretjih držav, iz katerih države članice odobrijo uvoz goveda, prašičev, kopitarjev, ovc in koz, svežega mesa in mesnih izdelkov; ker so organi v Argentini in Urugvaju predložili Komisiji zado- voljive podatke o zdravstvenem stanju in veterinarskih struk- turah, odgovornih za kontrolo mesa divjih parkljarjev v obeh državah; ker so organi Češke republike predložili Komisiji zadovoljive podatke o zdravstvenem stanju in veterinarskih strukturah, odgovornih za preprečevanje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih; ker so ukrepi, predvideni s to odločbo, v skladu z mnenjem Stalnega veterinarskega odbora, SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO: Člen 1 Prilogo k Odločbi 79/542/EGS se nadomesti s Prilogo k tej odločbi. Ta odločba je naslovljena na države članice. Člen 2 V Bruslju, 17. oktobra 1996 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije (1) UL L 302, 31. 12. 1972, str. 28. (2) UL L 146, 14. 6. 1979, str. 15. (3) UL L 267, 19. 10. 1996, str. 19. PRILOGA ‘PRILOGA To je načelni seznam, pri uvozu se izpolni ustrezne zahteve glede zdravstvenega stanja živali in javnega zdravstva DEL 1 ŽIVE ŽIVALI, SVEŽE MESO IN MESNI IZDELKI Koda države ISO Država AL AR AU BG BH BR BW BY BZ BA CA CH CL CN CO CR Albanija Argentina Avstralija Bolgarija Bahrajn Brazilija Bocvana Belorusija Belize Bosna in Hercegovina Kanada Švica Čile Ljudska republika Kitajska Kolumbija Kostarika Sveže meso in mesni izdelki „Domače“ Sveže meso „Divje“ Žive živali Zdravstveno stanje živali Javno zdravstvo G O X X X O X X X X X X X X O X X O/K X X X X O X X X O X X X X O O O P X O X X O O O X O X X X O X O O K X X X X O X X X X X X X X X X X Pa O X X X O O X X O X X X X X O O K X X X X O X X X X X X X X X X X G O X X X O O O X O X X X O O O O O/K O X X X O O O X O X X X X O O O P O X X X O O O X O X X X O O O O K O X X X O X O X O X X X X O O O Sveže meso Mesni izdelki Žive živali Ostanki (3) (3) (4) (3) (3) (3) (3) (3) (1) (1) (2) (1) (1) (1) (1) (1) (5) (c) O XR XR XR O XR XR O O XR (a) XR XR O O O 4 S L U r a d n i l i s t E v r o p s k e u n i j e 0 3 / Z v. 2 0 CU CY CZ DZ EE ET GL GT HK HN HR HU IL IN IS KE LI LV MA MG MK MT MU Kuba Ciper Češka Alžirija Estonija Etiopija Grenlandija Gvatemala Hongkong Honduras Hrvaška Madžarska Izrael Indija Islandija Kenija Litva Latvija Maroko Madagaskar Nekdanja Makedonija Malta Mauritius jugoslovanska republika X X X O X O X X O X X X O O O O X X O X O X O O X X O X O X O O O X X O O O O X X O X X O O O X X O X O O O O O X X O O O O X X O O O X O X X X O X O X X O X X X X O O O X X X X X X O O X X O X O X O O O X X O O O O X X O O O O O X X X O X O X X O X X X X O O O X X X X X X O O O X O X O O O O O X X O O O O X X O O O X O O O X O X O O O O O X X O O O O X X O O O X O O X X O X O O O O O X X O O O O X X O O O X O O X X X X O X O O O X X X O O O X X X O X X X (1) (1) (1) (1) (1) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (c) (c) O XR XR O O XR O O O XR XR O O XR O O XR XR XR XR O 0 3 / Z v. 2 0 S L U r a d n i l i s t E v r o p s k e u n i j e 5 MX NA NI NO NZ PA PL PY RO RU SG SI SK SV SZ TH TN TR UA US UY ZA Mehika Namibija Nikaragva Norveška Nova Zelandija Panama Poljska Paragvaj Romunija Rusija Singapur Slovenija Slovaška Salvador Svazi Tajska Tunizija Turčija Ukrajina Združene države Amerike Urugvaj Južna Afrika ZW Zimbabve X X X X X X X X X O X X X X O O O O X X X X O X O X X O X X X X O X X X O O O O O X X X O O O O X O X O X X O X X O O O O O O X O X O X X X X X X X X X O X X X X O O X O X X X O O X O X O X O X X O X X O X O O O O X X X O X X X X X X X X X O X X X X O O X O X X X O O O O X O X O X X O X X O O O O O O X O O O O O O X X O X O X X O X X O O O O O O X O O O O O O X O X O X X O X X O O O O O O X O O O X O O X O X X X X O X X O O O X O X X X X O (1) (2) (3) (1) (1) (1) (2) (1) (1) (1) (2) (1) (2) (3) (3) (3) (3) (3) (4) (3) (3) (3) XR XR O XR XR O XR XR XR O XR XR O XR O O XR (b) XR XR XR (c) (c) (c) (5) (6) 6 S L U r a d n i l i s t E v r o p s k e u n i j e 0 3 / Z v. 2 0 = = govedo (vključno z bivolom in bizonom) B O/K = = ovce/koze = = prašiči P = = kopitarji K = = parkljarji Pa = = odobreno x = = neodobreno o Posebne opombe (1) Razen mesa divjih prašičev. (2) Razen mesa s kostjo in drobovine. (3) Kljub omejitvam, označenih na seznamu, se odobri mesne izdelke, ki so bili toplotno obdelani v hermetično zaprti posodi do F0 vrednosti 3 ali več. (4) Kljub omejitvam, označenih na zgornjem seznamu, se odobri mesne izdelke, ki so bili toplotno obdelani do temperature v sredini vsaj 80 oC. (5) Države članice uvažajo samo kopitarje v skladu z Odločbo Komisije 92/160/EGS o vzpostavitvi regionalizacije. (6) Dokler niso sprejete posebne določbe iz člena 13(2) Direktive Sveta 90/426/EGS, države članice ne uvažajo kopitarjev iz te države. Dodatne opombe XR Načrt za nadzor ostankov škodljivih snovi v živalih in svežem mesu za snovi, ki imajo tireostatski, androgenski, estrogenski ali gestagenski učinek, in za snovi, ki nimajo hormonskega učinka, je odobrila Komisija. Kopitarji, ki niso za zakol, se uvozijo, ne da bi zadevna tretja država morala predložiti načrt. (a) Uvoz živih živali goveda je omejen na živali za razmnoževanje in na teleta, mlajša od dveh tednov, za pitanje. (b) Uvoz govedine in teletine za prehrano ljudi je omejen na: (i) meso krav, ki so se uporabljale izključno za proizvodnjo mleka, ali (ii) meso: — ki izpolnjuje pogoje, dogovorjene med Združenimi državami Amerike in Evropsko gospodarsko Skupnostjo in — ki izvira iz obratov svežega mesa, ki dobivajo zaklane živali iz kmetijskih gospodarstev, ki jih je Komisija odobrila. Imena teh obratov so predmet posebnega sporočila Komisije državam članicam. (c) Kar zadeva uvoz živih konjev za zakol je bilo prejetih dovolj jamstev, da se uvoz dovoli. 0 3 / Z v. 2 0 S L U r a d n i l i s t E v r o p s k e u n i j e 7 8 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 20 DEL 2 POSEBNA RUBRIKA ZA REGISTRIRANE KONJE Koda države ISO Država Registrira- ni konji Posebne opombe AE BB BH BM BO CO CR CU EC EG HK JM JO JP KW LY MO MY OM PE QA SG SY TR VE Združeni arabski emirati Barbados Bahrajn Bermudi Bolivija Kolumbija Kostarika Kuba Ekvador Egipt Hongkong Jamajka Jordanija Japonska Kuvajt Libija Makao Malezija (Polotok) Oman Peru Katar Singapur Sirija Turčija Venezuela X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) = odobreno x (1) Države članice uvažajo kopitarje samo v skladu z Odločbo Komisije 92/160/EGS o določitvi regionalizacije nekaterih tretjih držav za uvoz kopitarjev. “


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2767/96 af Georges BERTHU til Rådet. Regeringskonferencen og miljøbeskyttelse


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2860/96 af Alex SMITH til Rådet. Premier Transco Pipeline


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2775/96 af Georges BERTHU til Rådet. Regeringskonferencen og Den Monetære Union med en politisk overbygning


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1993/96, annettu 17 päivänä lokakuuta 1996, tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2775/96 del Georges BERTHU al Consejo. CIG - Unión monetaria y "techo político"


title: WRITTEN QUESTION No. 2774/96 by Georges BERTHU to the Council. IGC: external representation of the Union


title: WRITTEN QUESTION No. 2765/96 by Georges BERTHU to the Council. IGC: monitoring application of the subsidiarity principle


title: 96/627/EG: Beschikking van de Commissie van 17 oktober 1996 houdende uitvoering van artikel 2 van Richtlijn 77/311/EEG van de Raad betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der Lid-Staten inzake het geluidsniveau op oorhoogte van bestuurders van landbouw- of bosbouwtrekkers op wielen (Voor de EER relevante tekst)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2774/96 af Georges BERTHU til Rådet. Regeringskonferencen og Unionens repræsentation udadtil


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2766/96 von Georges BERTHU an den Rat. Regierungskonferenz - Artikel 235


title: Indice des prix à la production industrielle.

eurovoc_concepts:
EU Member State
industrial production
industrial statistics
price index


title: Arbeitsprogramm der Kommission für 1997 - Politische Prioritäten

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den iv. 10. 1996 KOM(96) 507 endg. Arbeitsprogramm der Kommission für 1997 Politische Prioritäten Bei ihrem Amtsantritt 1995 hat die Kommission die Schwerpunkte ihrer Politik für die gesamte Dauer ihrer Amtszeit festgelegt, nämlich Wachstum und Beschäftigung, ein auf Solidarität gründendes europäisches Gesellschaftsmodell, eine stärkere internationale Präsenz der Union und die Vorbereitung auf einschneidende Veränderungen. Diese Prioritäten bestimmen das Arbeitsprogramm 1997, bei dessen Durchführung die Kommission stets im Auge behalten wird, daß die Europäische Union im Dienste aller steht und effizient sein muß. Die Union kann und muß dem europäischen Bürger ein Plus bringen. Für diese dynamische Auffassung ihres Initiativrechts will sich die Kommission einsetzen. Alle anstehenden Probleme müssen auf der jeweils geeigneten Ebene in Angriff genommen werden. Die Kommission wird deshalb auch 1997 nicht zögern, die Initiative zu ergreifen, wenn sie überzeugt ist, daß ein Problem, das alle angeht, nur durch ein Tätigwerden der Union gelöst werden kann. Es geht nicht an, daß unter dem Vorwand der Subsidiarität oder der Verhältnismäßigkeit der gemeinschaftliche Besitzstand in Frage gestellt oder die nach wie vor ineffiziente und wenig demokratische Methode der Regierungszusammenarbeit wieder eingeführt wird. Die Union muß effizient sein. Wie ernst es der Kommission mit dieser Forderung ist, beweist sie damit, daß sie bei ihrer eigenen internen Verwaltung ansetzt und 1997 einen breit angelegten Modernisierungsprozeß einleiten wird, um ihre Leistungsfähigkeit zu verbessern. Diese Reform wird sich an drei Zielen orientieren: Dezentralisierung, Rationalisierung und Vereinfachung. Die Kommission wird sich Disziplin auferlegen bei den Aufgaben, die ihr vom Vertrag zugewiesen werden, und die sie bei der Durchführung der gemeinsamen Politiken sowie bei der laufenden Verwaltung wahrnimmt. Ein Großteil ihrer Maßnahmen ergibt sich aus ihrer Rolle als Exekutivorgan, beispielsweise in den Bereichen der Gemeinsamen Agrarpolitik, des Binnemarktes und der Strukturfondsverwaltung. Die Kommission achtet stets auf die Transparenz, Verständlichkeit und Angemessenheit ihrer Maßnahmen. So wird sie 1997 drei breitangelegte Informationskampagnen zu den Themen - "Europa gemeinsam gestalten", "Bürger Europas" und "Der Euro- eine einheitliche Währung für Europa" durchführen. Außerdem wird sie in diesem Sinne die dritte Phase ihres Programms für ein effizientes Finanzmanagement (SEM 2000) einleiten und dabei eine verstärkte Zusammenarbeit zwischen den europäischen Institutionen und den Mitgliedstaaten anvisieren. Letztere müssen sich unmittelbar an den Bemühungen um eine sparsame Verwaltung der von den europäischen Bürgern abgeführten Steuern beteiligen und die Übereinkommen zur Betrugsbekämpfung - ein Bereich, in dem die Kommission ihre Maßnahmen noch weiter ausbauen wird - umsetzen. - 1 - Europa aufbauen heißt, sich einsetzen für Frieden, für Wohlstand, für den Bürger. Die Globalisierung der Märkte und der Gesellschaften macht Europa notwendiger denn je. Diese Ziele wird die Kommission 1997 sowohl bei der Verwirklichung der großen Projekte (Wirtschafts- und Währungsunion, Beschäftigungsbündnis, Regierungskonferenz, Erweiterung usw. ) als auch bei der täglichen Verwaltungsarbeit vor Augen haben. Vier Prioritäten prägen somit das Arbeitsprogramm 1997: Beschäftigung, Wachstum und Euro, einheitliche Währung, Förderung des europäischen Gesellschaftsmodells, internationale Präsenz der Union und Vorbereitung der Zukunft der Union. BESCHÄFTIGUNG, WACHSTUM UND EURO verfügt. Diese Überlegung Seit dem Europäischen Rat von Essen steht fest, daß die Union ihren Bürgern nur dann den Weg in eine bessere Zukunft weisen kann, wenn sie über eine mittel- und langfristige eines Europäischen hat Strategie Beschäftigungsbündnissses geführt, das die Aufgaben aller Beteiligten auf europäischer und einzelstaatlicher Ebene genau festlegt. Die Kommission beabsichtigt, 1997 sämtliche in diesem Bündnis vorgesehenen Maßnahmen voranzutreiben, um den europäischen Multiplikatoreffekt zugunsten von Beschäftigung und nachhaltigem Wachstum zu nutzen. Sie wird das Erreichte immer wieder einer Bewertung unterziehen, um besser beurteilen zu können, welche Wegstrecke die des Beschäftigungsbündnisses, nämlich die makroökonomische Politik, der Binnenmarkt, die Beschäftigungssysteme und die Strukturpolitiken. ist. Die Schwerpunktbereiche zurückzulegen Initiative noch sind zur EINE SOLIDE MAKRO-ÖKONOMISCHE POLITIK Die positiven Ergebnisse des Europäischen Rats von Madrid haben 1996 entscheidende Fortschritte auf dem Weg zur Wirtschafts- und Währungsunion (WWU) und somit die Schaffung eines günstigen Klimas ermöglicht. Der Euro, wird also wie geplant am 1. Januar 1999 eingeführt. Eine signifikante Zahl von Mitgliedstaaten wird von Anfang an dabei sein. 1997 wird ein Schlüsseljahr sein: es gilt, die Arbeiten zur Vorbereitung des Übergangs zur dritten Phase der WWU abzuschließen, und die Konvergenz sowie die Koordinierung der Wirtschaftspolitiken zu verbessern. Die Kommission wird an der Festlegung des neuen Wechselkurssystems für den Euro und die Währungen der nichtteilnehmenden Mitgliedstaaten mitwirken. Zum Jahresende wird sie einen Bericht über den Stand der Konvergenz zwischen den Mitgliedstaaten vorlegen. Dieser wird die Grundlage bilden für den Beschluß des Europäischen Rates über den Eintritt in die dritte Phase, der möglichst rasch zum Jahresbeginn 1998 ergehen sollte. - 2 - DEN BINNENMARKT VOLLENDEN ist nur bislang unvollkommen verwirklicht worden. Das Der Binnenmarkt Beschäftigungsbündnis sieht vor, daß der Binnenmarkt effektiv vollendet wird. 1997 müssen seit Jahren im Rat und im Parlament blockierte Vorschläge (u. a. Statut der europäischen Aktiengesellschaft, Rechtsrahmen für Biotechnologien und Binnenmarkt für Gas) unbedingt angenommen werden. Gleichzeitig wird die Kommission u. a. im Rahmen der Zusammenarbeit mit den innerstaatlichen Behörden sowie im Zuge von Vertragsverletzungsverfahren die Mitgliedstaaten erneut auffordern, die einschlägigen Richtlinien umzusetzen und anzuwenden. Die Wettbewerbspolitik stellt die unerläßliche Ergänzung dieser Maßnahmen dar. Die Kommission plant für 1997 Maßnahmen in den Bereichen Vertrieb und staatliche Beihilfen, die insbesondere die Transparenz des geltenden Rechts verbessern werden. Außerdem wird sie Maßnahmen zur dezentralen Bearbeitung der Verstöße gegen das Wettbewerbsrecht, zur Vereinfachung der Verfahren und zur verstärkten Zusammenarbeit mit den innerstaatlichen Behörden ergreifen. Ferner sollen Kriterien festgelegt werden, die der Kommission ein gezielteres Vorgehen ermöglichen. Die Liberalisierung wird unter voller Wahrung des Gemeinwohlauftrags und zum Nutzen des Verbrauchers fortgesetzt. Unter den Themen, zu denen der Europäische Rat von Dublin Orientierungen verabschieden wird, kommt der Vereinfachung der Binnenmarktvorschriften, insbesondere im Rahmen des SLIM-Vorhabens, besondere Bedeutung zu. Soll der legislative Rahmen, der aus diesen Leitlinien hervorgehen wird, indessen umfassend sein, so muß er zur Schaffung von Arbeitsplätzen in zukunftsträchtigen Bereichen, beispielsweise Informationsgesellschaft und audiovisuelle Dienstleistungen, beitragen. 1997 sollen konkrete Maßnahmen, die auf der Tagung des Europäischen Rates in Dublin zu beschließen sind, durchgeführt werden, um die Hindernisse für einen Ausbau des Dienstleistungssektors zu beseitigen. 1996 hat die Kommission eine umfassende Diskussion über die Steuerpolitiken in Europa eingeleitet, die 1997 zu umsetzbaren Ergebnissen führen dürfte. So soll die Ausarbeitung von Leitlinien für eine engere Koordinierung der Steuerpolitiken in der Union beschleunigt werden, um eine Umkehr der gegenwärtigen Tendenz zur übermäßigen Belastung des Faktors "Arbeit" durch obligatorische Abgaben zu bewirken. EIN GÜNSTIGERES WETTBEWERBSUMFELD IN EUROPA Der Binnenmarkt ist unabdingbare Voraussetzung für die Schaffung beschäftigungsfördernder Rahmenbedingungen. Soll er seine volle Wirkung für die europäischen Unternehmen entfalten, gilt es, deren Wettbewerbsfähigkeit - insbesondere in den Bereichen Raumfahrt und Elektronik - zu stärken, günstigere Rahmenbedingungen für den Mittelstand zu schaffen, ein leistungsfähiges wissenschaftliches und technologisches Fundament zu legen, Innovation und zukunftsträchtige Sektoren (z. B. Informationsgesellschaft) zu fördern sowie in Infrastrukturen zu investieren. Im Bereich der Forschung und technologischen Entwicklung wird sich die Kommission 1997 auf die Vorlage des Fünften Rahmenprogramms konzentrieren, in dem die Forschungsvorhaben in "bürgernahen" Bereichen wie der Gesundheit, der Ernährung und den die Lebensbedingungen einen breiten Raum einnehmen werden. Außerdem wird sie Möglichkeiten der Gemeinsamen Forschungsstelle nutzen, um die Erkenntnisse und Techniken auf so wichtigen Gebieten wie der Gesundheitsvorsorge, der Vermeidung technologischer Risiken sowie der Analyse der Produktqualität weiterzuentwickeln. Auf dem Gebiet der Innovation wird die Kommission praktische Maßnahmen zur Umsetzung ihres Grünbuchs und ihres Aktionsplans vorschlagen. Im Bereich Informationsgesellschaft wird der Schwerpunkt auf der Durchführung eines neuen Aktionsprogramms die Telekommunikationspolitik zu ergänzen und dafür Sorge zu tragen, daß die Mitgliedstaaten die Rechtsvorschriften bis zur völligen Liberalisierung des Telekommunikationssektors, d. h. bis zum 1. Januar 1998, umsetzen. es, den Rechtsrahmen liegen. Zudem gilt für Ohne moderne und wirksame Infrastrukturen kann es in Europa keinen Wohlstand und keine harmonische Entwicklung der Regionen geben. Die Kommission wünscht daher, daß alles getan wird, um die transeuropäischen Netze fertigzustellen und deren effizienten Betrieb zu gewährleisten. Ein vordringliches Anliegen ist in diesem Zusammenhang die Finanzierung der Verkehrsnetze, insbesondere durch eine stärkere Partnerschaft zwischen öffentlicher Hand und dem Privatsektor, sowie die Einführung von "Freeways" im Eisenbahnverkehr. Darüber hinaus fordert die Kommission mit Nachdruck die Verwirklichung des Binnenmarkts in den Bereichen Verkehr, Energie und Telekommunikation. DIE REFORM DER BESCHÄFTIGUNGSSYSTEME BESCHLEUNIGEN Die Kommission wird 1997 in enger Abstimmung mit den Mitgliedstaaten und den Sozialpartnern dafür Sorge tragen, daß die Empfehlungen des Beschäftigungsbündnisses zur Reform der Beschäftigungssysteme umgesetzt werden. Gemeinsam mit dem Rat wird sie den Beschäftigungsbericht ausarbeiten, der dem Europäischen Rat vorgelegt werden soll. Dies sollte seitens der Mitgliedstaaten zu gezielten, den Herausforderungen angemessenen Beschäftigungspolitiken führen. Auch empfiehlt es sich in diesem Zusammenhang, das Verfahren zur Beobachtung der einzelstaatlichen Mehrjahresprogramme zu verstärken. Darüber hinaus beabsichtigt die Kommission, zukunftsweisende Projekte zu fördern. Die Kommission will den gewichtigen Beitrag der Sozialpolitik zur wirtschaftlichen Leistungsfähigkeit Europas ins Zentrum ihrer Aktion rücken. Geplante Schwerpunktthemen sind Chancengleichheit, sozialer Schutz, Rolle der Sozialpartner, Arbeitsorganisation sowie Unterrichtung und Anhörung der Arbeitnehmer. - 4- DIE STRUKTURPOLITIKEN ANPASSEN Die Strukturpolitiken der Gemeinschaft müssen als zentrale Instrumente zur Bekämpfung der Arbeitslosigkeit und zur Verringerung der Ungleichgewichte eingesetzt werden, und so zum wirtschaftlichen und sozialen Zusammenhalt beitragen. Die Kommission wird 1997 bei der Halbzeit-Überprüfung der Ziel 1-Programme (Gebiete mit Entwicklungsrückstand) und bei der Programmplanung für den neuen Geltungszeitraums 1997-1999 für Ziel-2-Gebiete (Umstellung von Industriegebieten) eine Anpassung dieser Politiken vorschlagen. Sie wird neue Leitlinien für die Politik zugunsten des ländlichen Raums vorschlagen. Ferner hat die Kommission gebietsbezogene Beschäftigungspakte vorgeschlagen, in die alle regionalen und lokalen Akteure eingebunden werden, um beschäftigungsfördernde Maßnahmen durchzuführen. DAS EUROPÄISCHE GESELLSCHAFTSMODELL Die einheitliche europäische Währung und der Binnenmarkt sind kein Selbstzweck. Sie stehen im Dienste aller Bürger und sind Instrumente zur Verwirklichung eines unserer vorrangigen Ziele, nämlich der Beschäftigung. Die Kommission will jedoch noch weiter gehen: ihr Ziel ist ein solidarisches, menschliches Europa, das dem ihm eigenen Gesellschaftsmodell verpflichtet ist und den Anliegen jedes einzelnen Rechnung trägt. Der allgemeinen und beruflichen Bildung ist hierbei ein zentraler Stellenwert beizumessen. Die Kommission wird Maßnahmen zum lebenslangen Lernen sowie zum Erwerb neuer Qualifikationen und deren Anerkennung vorlegen. Der Vorschlag für ein europäisches Statut der Auszubildenden, das Programm "ERASMUS für Auszubildende" und der Aktionsplan "Lernen in der Informationsgesellschaft" sind Beispiele dafür, wie die Union ihren Spielraum nutzen kann. In diesem Bereich ist für 1997 ferner die Vorstellung von Pilotmaßnahmen zur Umsetzung des Weißbuchs "Lehren und lernen - auf dem Weg zur kognitiven Gesellschaft" und des Grünbuchs über Hindernisse für die grenzübergreifende Mobilität geplant. Und schließlich soll 1997 auch mit der praktischen Einführung des europäischen Freiwilligendienstes begonnen werden - ein weiterer Schritt, mit dem Europa auf die Jugend zugeht. Maßgeblich beeinflußt wird das spezifisch europäische Gesellschaftsmodell außerdem von der Idee des wirtschaftlichen und sozialen Zusammenhalts und den damit verbundenen Gemein schaftsinstrumenten. Die Kommission wird 1997 eine Reihe von Initiativen zur Stärkung und in Abstimmung mit den Anpassung Mitgliedstaaten ein Entwicklungskonzept für das gesamte Gemeinschaftsgebiet erarbeitet und die Zusammenarbeit über die Grenzen hinweg verstärkt werden. ihrer Kohäsionspolitik ergreifen. Überdies soll In einem solidarischen Europa müssen die Lebensqualität der Bürger und die Interessen der Verbraucher ein grundsätzliches Anliegen sein, d. h. daß gemeinwohlorientierte Leistungen - 5 - insgesamt eine wichtige Rolle spielen. Die Kommission wird sich nachdrücklich dafür einsetzen und beispielsweise im Lebensmittclbcrcich besondere Aufmerksamkeit walten lassen. Für den Umweltsektor wurden im Zuge der Überarbeitung des 5. Rahmenprogramms die prioritären Aktionsbereiche der kommenden Jahre festgelegt: Einbindung des Umweltaspekts in alle übrigen Gemeinschaftspolitiken, Ausbau und Verfeinerung der Gemeinschafts instrumente für den Schutz der Umwelt, Umsetzung und Anwendung des Gemeinschaftsrechts, internationale Zusammenarbeit. Außerdem wird die Kommission eine tragende Rolle bei der Vorbereitung der Folgekonferenz zum Umweltgipfel von Rio zu spielen haben. Und schließlich muß Europa einen echten Raum der Freiheit und der Sicherheit bieten, ein Ziel, das die Beseitigung der noch bestehenden Behinderungen der Freizügigkeit voraussetzt. Die Kommission wird hierzu konkrete Maßnahmen vorschlagen, die auf der Grundlage der Analysen einer speziell eingerichteten hochrangigen Arbeitsgruppe konzipiert wurden. Indessen machen so gesellschaftszersetzende Phänomene wie Drogenhandel, Terrorismus, organisiertes Verbrechen, kommerzielle und sexuelle Ausbeutung von Frauen und Kindern nicht an Grenzen halt und müssen daher mit allen verfügbaren Mitteln bekämpft werden. Die Zusammenarbeit in den Bereichen Justiz und Inneres muß zu greifbaren Ergebnissen führen. Die Kommission wird sich dafür einsetzen, daß möglichst bald konkrete Beschlüsse in diesem Sinne gefaßt werden. Sie ist sich durchaus bewußt, daß das derzeit vorhandene institutionelle Instrumentarium den Herausforderungen keineswegs gewachsen ist. Deshalb wird sie aktiv darauf hinwirken, daß die Regierungskonferenz eine Stärkung dieses Instruments beschließt. Ihrerseits wird sie alles daransetzen, den legitimen Erwartungen der europäischen Bürger gerecht zu werden. DIE INTERNATIONALE PRÄSENZ EUROPAS Europa ist durch ein dichtgeknüpftes Netz internationaler Beziehungen mit allen Ländern der Erde verbunden und nimmt weltweit den ersten Rang unter den Geldgebern für Ent wicklungshilfe ein, und dennoch vermittelt die europäische Außenpolitik häufig den Eindruck eines unfertigen Stückwerks. Noch gravierender ist die Tatsache, daß es der Union bislang nicht gelungen ist, die ihr zur Verfügung stehenden Instrumente in ein kohärentes, in sich schlüssiges Konzept einzubinden. Dadurch entsteht unvermeidlich der Eindruck, daß das wirtschaftliche Gewicht Europas auf politischer Ebene nicht ausreichend zum Tragen kommt. Der Bereich der Außenbeziehungen eignet sich nicht für eine jährlich angelegte Programmplanung, da solche Beziehungen sich zwangsläufig längerfristig und progressiv entwickeln. So will die Kommission 1997 ihre Beziehungen zu den Drittländern weiter vertiefen, insbesondere zu den in Erwartung ihres Beitritts mit der Union assoziierten Ländern, zu den Vereinigten Staaten (um im Anschluß an die Wahlen wieder zu einem dynamischen und kooperationsfreundlichen Verhältnis im Sinne der neuen transatlantischen Agenda zurück zufinden), zum ehemaligen Jugoslawien (zur Unterstützung des Friedensprozesses und der - 6 - Wiederaufbaubestrebungen), zu den Mittelmeerländern (zwecks Ausbau der auf der Konferenz von Barcelona etablierten Partnerschaft), zu Rußland, China, den ASEAN-Staaten, Lateinamerika, den AKP-Ländern sowie Südafrika. Die Kommission wird in ihren Aktionen und Beiträgen zur Regierungskonferenz die Effizienz und Kohärenz der gemeinschaftlichen Handelspolitik wahren. Allerdings bedarf es dabei verschiedentlicher Anpassungen, um den Erfordernissen der internationalen Wirtschafts beziehungen angemessen Rechnung zu tragen. Im Jahr 1997 läuft das auf der Minister konferenz der Welthandelsorganisation (WTO) von Singapur im Dezember 1996 zu be schließende Arbeitsprogramm an. Der Schwerpunkt wird dabei auf dem möglichst baldigen Abschluß der Verhandlungen über die Liberalisierung der Sektoren "Telekommunikation" und "Finanzdienste" liegen. Außerdem wird in diesem Jahr auch die Strategie für den Zugang zu Drittlandsmärkten in vollem Umfang zur Wirkung kommen. Ergänzend plant die Kommission die Inbetriebnahme einer interaktiven Datenbank mit einschlägigen Marktinformationen. Bei der Entwicklungspolitik liegen die Prioritäten neben den globalen Überlegungen zur künftigen Gestaltung der Beziehungen AKP/EU und des Abkommens von Lomé IV im wesentlichen in der Durchführung der 8. Tranche des Europäischen Entwicklungsfonds (EEF) und der Verbesserung der Wirksamkeit der Entwicklungshilfe. Hier scheint es angezeigt, die Koordinierung zwischen einzelnen Gebern zu verbessern und die Kontrolle der Kooperations maßnahmen unter qualitativen Gesichtspunkten zu verschärfen. Des weiteren wird die Kommission ihre Maßnahmen zum Schutz der Menschenrechte und zur Förderung der Demokratie, unter anderem auch internationalen Gremien, fortführen. in den Die gemeinschaftlichen Maßnahmen der humanitären Hilfe zur Unterstützung von Flüchtlingen und Vertriebenen, Opfern von kriegerischen Auseinandersetzungen und Naturkatastrophen sowie sonstigen notleidenden Bevölkerungskreisen werden auch 1997 fort geführt. Die Solidarität Europas wird in besonderem Maße in akuten Krisengebieten (Afrika, ehemaliges Jugoslawien), daneben aber auch in anderen, der Öffentlichkeit weniger bekannten Regionen, zum Tragen kommen. Ein weiteres prägendes Element des Jahres 1997 wird die Anwendung des neuen Regelwerks für die humanitäre Hilfe sein. DIE ZUKUNFT VORBEREITEN Für 1997 ist der Abschluß der Regierungskonferenz geplant. Im Zuge dieser Konferenz muß es gelingen, tiefgreifende Entscheidungen über Reformen zu treffen, damit die Union auf die Herausforderungen, die mit der anstehenden Erweiterung auf sie zukommen, angemessen reagieren kann. Die Kommission wird daher in ihrer Stellungnahme zur Regierungskonferenz dafür plädieren, möglichst ehrgeizige Ziele zu stecken. Ihrer Auffassung nach sollte sich die Konferenz an drei - 7- Schwerpunkten orientieren. Zunächst muß ein funktionsfähiges, den Anforderungen einer erweiterten Union gewachsenes institutionelles System aufgebaut werden. Die Beibehaltung des Einstimmigkeitsvotums und der bisherigen schwerfälligen Beschlußfassungsverfahren würde unweigerlich zu einer Lähmung der Union führen. Sodann muß wirklich auf so zentrale Anliegen der europäischen Bürger wie innere Sicherheit, Beschäftigung und Umweltschutz eingegangen werden. Und schließlich braucht die Union eine echte Außenpolitik. Voraus setzung dafür ist, daß die Handelspolitik der Union ebenso wie ihre Außenwirtschafts beziehungen den neuen Entwicklungen angepaßt und eine tiefgreifende Reform der GASP in Angriff genommen wird. Nur so kann die Union ihre Identität kohärent, effizient und überzeugend nach außen vertreten. Die geplante Erweiterung sowie der neue Finanzrahmen der Union für die Zeit nach 1999, wenn die Geltungsdauer der derzeitigen Finanziellen Vorausschau abläuft, sind zwei eng miteinander verknüpfte Themen, die zusammen die "Agenda 2000" ausmachen. 1997 treten die Vorbereitungen auf die zentralen Herausforderungen, die mit dem Ende dieses Jahrhunderts auf uns zukommen, in eine neue entscheidende Phase ein. Nach Abschluß der Regierungskonferenz wird die Kommission entsprechend den Schluß folgerungen des Europäischen Rates von Madrid (Dezember 1995) eine Reihe wichtiger Dokumente unterbreiten. Zunächst individuelle Stellungnahmen zur Beitrittskandidatur jedes der assoziierten Länder: bei ihrer Ausarbeitung wird die Kommission streng objektiv, sachlich und konsequent verfahren. Sodann ein Arbeitspapier, in dem sie die voraussichtlichen Auswirkungen der Erweiterung auf die Politikbereiche der Union im einzelnen bewerten und ein globales Konzept für die Behandlung aller erweiterungsbedingten Fragen und Probleme anbieten will. Und schließlich eine Mitteilung zum künftigen Finanzrahmen ab 2000. Eine solche langfristige Planung, die sich schon unter normalen Bedingungen als problematisch erweisen muß, wird zusätzlich erschwert durch die bevorstehende Erweiterung. Fundierte Überlegungen zur Zukunft der verschiedenen gemeinschaftspolitischen Aktionsbereiche, ganz besonders der Gemeinsamen Agrarpolitik und der Strukturpolitiken, sind daher unverzichtbar. - 8- SCHLUSSFOLGERUNCEN 1997 wird geprägt sein von "großen Herausforderungen": Regierungskonferenz, Wirtschafts und Währungsunion, Finanzpaket für die Zeit nach 1999, Erweiterung. Auch wird es ein Schlüsseljahr sein, denn die Beratungen zur Reform der Verträge werden abgelöst durch die Agenda 2000, und es beginnt die letzte Phase zur Vorbereitung des im Frühjahr 1988 fälligen Beschlussses über die dritte Stufe der Wirtschafts- und Währungsunion. Der Kommission wird entscheidend daran mitwirken, die Agenda 2000 auf den Weg zu bringen, denn ihr obliegt es, die Sachlage gründlich zu analysieren und ein kohärentes Konzept auszuarbeiten, daß den Interessen sowohl der Union als auch ihrer - derzeitigen und künftigen - Mitgliedstaaten Rechnung trägt. Die Kommission wird sich ihren Aufgaben stellen, damit die Mitgliedstaaten und die übrigen Organe ihren Teil der Verantwortung übernehmen können. Die "großen Herausforderungen" werden die Union des 21. Jahrhunderts prägen. Indessen gilt es nicht nur, das künftige Europa zu entwerfen. Das heutige Europa und die Belange der Bürger dürfen nicht vernachlässigt werden. Die Arbeitslosigkeit schwächt unsere Gesellschaften und untergräbt das Vertrauen in die nationalen und gemeinschaftlichen Institutionen. Die Kommission allein kann keine Arbeitsplätze schaffen. Gleichwohl kann sie an der Ausarbeitung einer gemeinsamen Strategie mitwirken und alle Akteure in die Pflicht nehmen. In diesem Sinne hat sie 1996 mit ihrem Beschäftigungsbündnis einen Prozeß eingeleitet, den es 1997 fortzuführen und zu vertiefen gilt. Einem Europa, das Wirtschaftswachstum erzeugt und Arbeitsplätze schafft, wird es leichter fallen, die Agenda 2000 erfolgreich zu bewältigen. - 9- ISSN 0254-1467 KOM(96) 507 endg. DOKUMENTE DE dl Katalognummer : CB-CO-96-518-DE-C ISBN 92-78-10310-1 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2774/96 van Georges BERTHU aan dee Raad. IGC - Vertegenwoordiging van de Unie naar buiten


title: Decizia Comisiei din 17 octombrie 1996 de punere în aplicare a articolului 2 din Directiva 77/311/CEE a Consiliului din 29 martie 1977 de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la nivelul sonor perceput de conducătorii de tractoare agricole sau forestiere pe roțiText cu relevanță pentru SEE.

formats: pdf print xhtml

text: 38 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 31996D0627 1. 11. 1996 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 282/72 DECIZIA COMISIEI din 17 octombrie 1996 de punere în aplicare a articolului 2 din Directiva 77/311/CEE a Consiliului din 29 martie 1977 de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la nivelul sonor perceput de conducătorii de tractoare agricole sau forestiere pe roți (Text cu relevanță pentru SEE) (96/627/CE) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Directiva 77/311/CEE a Consiliului din 29 mar- tie 1977 de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la nivelul sonor perceput de conducătorii de tractoare agricole sau forestiere pe roți (1), în special articolul 2, având în vedere Directiva 74/150/CEE a Consiliului din 4 martie 1974 de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la omologarea tractoarelor agricole sau forestiere pe roți (2), în spe- cial articolul 13, întrucât este necesară stabilirea datei de încheiere a perioadei de tranziție prevăzute de Directiva 77/311/CEE, astfel încât să poată intra în vigoare limitele pentru nivelul sonor perceput de condu- cător stabilite la articolul 2 alineatul (1) din respectiva directivă; întrucât această inițiativă este necesară pentru a institui un cadru de reglementare stabil ș(cid:13)i previzibil ș(cid:13)i pentru a asigura aplicarea uniformă a aceloraș(cid:13)i niveluri sonore în toate statele membre; întrucât măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu tehnic a avizul Comitetului pentru adaptarea la progresul directivelor în vederea eliminării barierelor tehnice în realizarea comerțului în sectorul tractoarelor agricole ș(cid:13)i forestiere, Articolul 1 Perioada de tranziție menționată la articolul 2 alineatele (1) ș(cid:13)i (2) din Directiva 77/311/CEE expiră la 1 octombrie 1999. Articolul 2 Statele membre adoptă dispozițiile necesare pentru a se conforma prezentei decizii înainte de 30 septembrie 1999. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta. Articolul 3 Prezenta decizie se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, 17 octombrie 1996. Pentru Comisie Franz FISCHLER Membru al Comisiei (1) (2) JO L 105, 28. 4. 1977, p. 2. JO L 84, 28. 3. 1974, p. 10


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2736/96 dell'on. Amedeo AMADEO al Consiglio. Organizzazioni non governative

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
environmental policy
environmental protection
non-governmental organisation


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2770/96 του Georges BERTHU προς το Συμβούλ ο. ΔΚΔ - Αρμοδιότητα της Επιτροπής σε θέματα απασχόλησης


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2768/96 von Georges BERTHU an den Rat. Regierungskonferenz - Reform der dritten Säule


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1992/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 17ης Οκτωβρίου 1996 που καθορίζει το κατά πόσον μπορούν να γίνουν δεκτές οι αιτήσεις πιστοποιητικών εισαγωγής που υπεβλήθησαν τον Οκτώβριο 1996 για ορισμένα γαλακτοκομικά προϊόντα στο πλαίσιο ορισμένων δασμολογικών ποσοστώσεων που θεσπίσθηκαν με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1600/95


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2766/96 του Georges BERTHU προς το Συμβούλ ο. ΔΚΔ - Άρθρο 235


title: WRITTEN QUESTION No. 2772/96 by Georges BERTHU to the Council. IGC: multi-speed monetary system