title: Grundutbildning - Vidareutbildning - Forskning - Hinder för rörlighet över gränserna - Grönbok

eurovoc_concepts:
EU programme
education
geographical mobility
research
vocational training

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION *** * * * * * * *** Bryssel den 02. 10. J 996 KOM(96) 462 slutlig GRUNDUTBILDNING - VIDAREUTBILDNING - FORSKNING HINDER FOR R0RLIGHET OVER GRANSERNA GR0NBOK (framlagt av kommissionen) INNEHALLSFORTECKNING SAMMANF A TTNING. 4 I. 2. Del A: SATSNING PA FRI RORLIGHET OVER GRANSERNA. 8 Rorlighet och europeiskt medborgarskap. 8 Betydelsen av fri rorlighet for gmndutbildning, vidareutbildn. ing och forskning. 8 Personers fria rorlighet i kommissionens forslag. 10 Resultat. 11 Gronbokens mal. 12 Berorda kategorier av manniskor. 13 3. 4. 5. 6. Del B: HINDER FOR FRI RORLIGHET. 14 Svarigheter med ratten till bosattning. 14 Skillnader i hur olika lander behandlar forskare under utbildning. 18 Obligatorisk skatt. 19 Social skydd. 23 Erkannande av utbildningsbevis och av yrkesmeriter. 25 Medflyttning av studiestod. 28 Sociala och ekonomiska hinder. 28 Hinder pa grund av utbildningens upplaggning. 28 Sprakliga och kulturella hinder. 29 Praktiska hinder. 30 I. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. Del C: HANDLINGSALTERNATIV. 32 Handlingsaltemativ 1: Handlingsaltemativ 2: Handlingsaltemativ 3: Handlingsaltemativ 4: Handlingsaltemativ 5: Handlingsaltemativ 6: Handlingsaltemativ 7: Handlingsaltemativ 8: Handlingsaltemativ 9: Att erkanna praktikanters och volontiirers rattsliga stallning. 32 Att behandla gemenskapens forskar- stipendiater enhetligt. 33 Att borga for ett socialt skydd at alla som utbildar sig utomlands. 34 Att skapa ett europeiskt yrkesmeriterings- omrade. 34 Att tillata medflyttning av nationellt studie- stod. 36 Att ge medborgare i tredje land som iir legalt bosatta i EU battre mojlighet till utbildning. 36 Att begransa de sociala och de ekonomiska hindren. 36 Att begransa de sprakliga och de kulturella hindren. 37 Att forbattra information och handlaggning. 3 8 BILAGOR. 40 Definition av berorda kategorier av manniskor. 40 Bilaga 1: 2 Bilaga2a: Bilaga 2b: Bilaga 3: Bilaga 4: Bilaga 5: Bilaga 6: Bilaga 7: Rorlighet over granserna in om gemenskapens program. 44 Beskrivning av gemenskapsprogrammen pa omradet grundutbildning och vidareutbildning. 49 Gemenskapsprogram och ovriga omstandigheter kring gemenskapsstipendier for utbildning och rorlighet for forskare (Marie Curie-stipendier). 56 Referensmaterial. 62 Gemensamt yttrande fran arbetsmarknadens parter. 63 Hinder i EG-Iandema och i EES-landema som medborgare i central- och osteuropeiska lander med bidrag fran gemenskapen konfronteras med. 64 Ordlista. 66 3 SAMMANFATTNING Att avsk. affa hindren for personers fria rorlighet ar ett grundlaggande element i de europeiska integreringsstravandena. Malet lades fast redan i Romfordraget. Mojligheten att rora sig fritt ar uppenbart en grundforutsattning for ett verkligt medborgamas Europa. Utan den friheten kan man inte tala om ett europeiskt, socialt omrade. Friare rorlighet ar dessutom ett satt att mota de forandringar i <let ekonomiska livet som foljer av att den inre marknaden inrattas och av att handeln intemationaliseras samt dessa forandringars sociala foljdverkningar, sarskilt nar det galler nya arbetstillfallen. Den fria rorligheten ar dessutom ett maste for europeisk forskning, som lider av att verksamheten ar alltfor uppdelad och spridd, och darmed tOr Europeiska gemenskapens formaga till innovation, som inte alltid ar vad den horde vara, sarskilt nar det galler tillampningar av avancerad teknik. Varfijr denna gronbok? En stadigt vaxande grupp unionsmedborgare upplever intuitivt att det forhfiller ::;ig pa detta viset. Allt fler efterfragar rorlighet. De gemenskapsprogram som ar inriktade pa att framja utbyten och forflyttningar over gransema. for forskare, studenter, larare, arbetstagare, arbetslosa under utbildning och handledare har stor framgang. Lasaret 1987 /88 omfattade Erasmus-rorligheten 3 000 studenter och 745 larare. Lasaret 1995/96 hade antalet stigit till 170 000 studenter och 14 000 larare. Tyvarr finns det fortfarande alldeles for manga hinder for personers ratt att rora sig fritt. Man tvingas konstatera att kapital, varor och tjanster cirkulerar mycket lattare inom Europeiska gemenskapen an manniskor. Och detta ar ett fOrhAllande som inverkar negativt pa den bild medborgarna har av den europeiska integreringsprocessen. Under arbetet med att genomfora gemenskapsprogrammen pa utbildnings- och forskningsomradet stater man hela tiden pa detta slags hinder som bromsar utbredningen och begransar effekten. Manga enskilda vittnar om detta nar de berattar om outnyttjade utbildningsmojligheter och om forsummade chanser till utbyten, kommunikation och samarbete mellan studenter, larare och forskare inom EU. Hindren for rorlighet drab bar sarskilt unga manniskor fran under eller medelklass samt arbetslosa. Enligt Fordraget om upprattandet av Europeiska gemenskapen skall gemenskapen framja rorlighet inom grundutbildning, vidareutbildning och forskning. Det ar mot bakgrund av denna uppgift som kommissionen lagger fram en gronbok om gransoverskridande rorlighet. Gronboken innehaller en genomgang av hindren for gransoverskridande rorlighet och f6rslag pa handlingsaltemativ f6r att undanroja hindren. Handlingsaltemativen ar tankta som utgangspunkt for debatt och eftertanke. Gronboken ar darmed ett svar pa en begaran som i synnerhet kom till uttryck nar radsmOtet av den 21 juli 1991 inrattade programmet PETRA II och som galler de hinder for rorlighet unga manniskor i fard med att skaffa sig en praktisk yrkesutbildning moter. Vilka hinder, vilka IOsningar? I gronboken stalls hindren, som analyseras med hjalp av konkreta exempel, mot forslag till handlingsaltemativ. Dessa kommer att granskas och provas under tillborlig respekt for vad 4 som faller under vars och ens behorighet (Europeiska gemenskapen, medlemsstatema, andra instanser och organisationer). FOljande fem huvudsakliga hinder kan iakttas: 1. Hinder for att arbetslOsa utbildar sig i utlandet Exempel : Arbetssokande som vill utbilda sig i en annan medlemsstat forlorar sin ratt till arbetsloshetsersattning och till socialforsakring om utbildningen varar langre an tre manader. I vissa lander tillampas en karenstid efter aterkomsten till hemlandet innan den arbetssokande aterf'ar sina rattigheter. I andra lander galler att arbetssokande som lamnar landet i mer an tre manader forlorar sina rattigheter. Handlingsaltemativ : Att utstracka den gemenskapsrattsregel som tillater att man soker ett arbete i en annan medlemsstat under sex manader utan att forlora sina rattigheter till att aven omfatta arbetslosa som utbildar sig. Att sakerstiilla bibehallen ratt till arbetsloshetsersattning for arbetslosa som utbildar sig i en annan medlemsstat. 2. Problem fdrknippade med praktikanters och volontarers rattsliga stiillning Exempel: a. b. c. Studenter som vill praktisera i ett foretag i en annan medlemsstat upplever svArigheter att hitta ett vardfdretag i lander som har en lagstiftning som likstaller praktikanter med arbetstagare, eftersom detta innebar att foretaget mAste betala praktikanten lagstadgad minimilon och erlagga sociala avgifter. Nyutexaminerade unga manniskor som deltar i utbildningspraktik utan ersattning ( varken pengar ell er naturaformaner) i en annan medlemsstat hamnar utanfor gemenskapssamordningen av systemen for social trygghet eftersom de varken ar arbetstagare eller ingAr i en arbetstagarf amilj. I och med att de faller utanfdr gemenskapsratten saknar de socialforsakring. De kan ocksa fA problem med uppehallstillstand om utbildningen i utlandet varar langre an tre manader. Volontarer befinner sig i samma situation nar de arbetar ideellt i langre an tre manader eftersom de inte har nagon rattsligt erkand stallning. I vissa medlemsstater alaggs de t. o. m. att betala skatt pa ersattning for bostad och uppehalle. Handlingsaltemativ : Att ge en rattslig ram at praktikanters och volontarers verksamhet inom Europeiska gemenskapen. -"'. 3. Medflyttnlng av stipendier och studiestOd Exempel : I de fiesta medlemsstater fdrlorar studentema ratten till studiestOd om de studerar i en annan medlemsstat inom Europeiska gemenskapen. Studiestod ges endast 5 tOr studier i det land dar studiestodet beviljas. Detta ar i synnerhet ett problem for unga manniskor som kommer fran familjer med Higa inkomster utan mojlighet att betala bamens kostnader for studier utomlands. Handlin~salternativ : Att sakerstiilla medflyttning av stipendier och studiestod. 4. Skatterattslii bebandlini av forskarstjpenclier Exempel : Gemenskapens forskarstipendier beskattas olika inom Europeiska gemenskapen beroende pa om vardlandet betraktar de formAnstagande forskarna som studenter, arbetstagare ell er egenfOretagare. Detta leder till skillnader i skatterattslig behandling och inverkar direkt pa forskarnas mojligheter till rorlighet. Vissa medlemsstater drar 50 % av stipendiebeloppet i skatt (skatt och sociala avgifter). Detta tillstand aterverkar ocksa pa gemenskapens forskningspolitik. Inom ramen for det fjarde ramprogrammet beslutade kommissionen att kompensera forskarna for forlorade medel genom att anpassa stipendiebeloppet. Detta betyder att en del av anslagen till europeisk forskning gar till att kompensera forskarna och anvands inte till att finansiera forskning utan omvandlas till skatteinkomster for medlemsstaterna. Summan av kardemumman blir att gemenskapens medel racker till farre forskare. Handlinisalternativ : Att tillampa en enhetlig form av beskattning pa gemenskapens forskarstipendiater i alla EU-stater, antingen genom att befria stipendiema fran skatt eller genom att samordna den skattelagstiftning som tillfunpas i medlemsstatema. 5. Problem med Omsesjdj~ erkannande av akademjska meriter ocb yrkesmeriter Exempel : Arbetstagare som vill ga en utbildning i ett annat land an hemlandet drabbas av att det inte finns nagra overenskommelser om omsesidigt erkannande av kvalifikationer, kurser och praktikperioder. Bristema pa omradet har en mycket tydligt avskriickande effekt. Tillvaxten inom gransoverskridande fortbildning hfunmas mycket kraftigt och detta galler aven, som en naturlig foljd, yrkesverksamma manniskors rorlighet inom unionen. Handlin2salteroativ : Att verka for omsesidigt erkannande av praktikperioder och yrkesinriktade kurser. Att utvidga systemet for overforing av studiemeriter (ECTS) som pa gemenskapens initiativ inforts pa hogskoleniva till att aven omfatta praktiska yrkesutbildningar. A ven andra hinder motverkar rorligheten inom grw1dutbildning, yrkesutbildning och forskning. En del ar allmanna, t. ex. brist pa traning i att anvanda frammande sprak eller otillrackliga tillgangar i befolkningsgrupper med laga inkomster (kraftig sparr mot att utbilda sig utomlands ), andra ror avgransade omraden, t. ex. sv!righeten for legalt bosatta medborgare i tredje land ( elever, studenter, arbetstagare) att fa tillgang till utbildningar och kurser som ges i andra medlemsstater an i bosattningslandet. 6 Det betonas slutligen i gronboken att det behovs en genomgripande upplysningskampanj i rorlighetsfragor. Medborgama behover upplysning ilir att ta kunskap om de mt>jligheter som star till deras fOrfogande och som de inte alltid kanner till. Dessutom behover olika offentliga myndigheter och deras tjanstem§. n infonnation om gemenskapsrlitten, eftersom deras okunskap om vad som galler for gransoverskridande rorlighet ibland i sig blir till ett hinder for denna rorlighet. For att komma till ratta med hindren presenteras forslag som ar avsedda att stimulera alla berorda aktorer till att reflektera, diskutera och agera tillsammans. 7 Del A: SATSNING PA FRI RORLIGHET OVER GRANSERNA 1. Rorlighet och europeiskt medborgarskap Europeiska gemenskapen har blivit ett granslost omrade. Inom omradet ar <let mojligt att rora sig fritt fran en stat till en annan for alla som ar medborgare och alla kanner sig som en del av en helhet. Detar viktigt att fri rorlighet garanteras alla utan hinder. Den skenbara rorlighet som ny informationsteknik skapar, exempelvis arbete pa distans, kan vara ett komplement till verklig rorlighet. Men det rcider ingen tvivel om att de mojligheter infonnationssamhallet erbjuder inte kan ersatta en verklig forflyttning over gransema. Rorelsefriheten bor leda till att ett europeiskt medvetande vaxer fram efter hand som man lar kanna varandra battre och upptiicker varandras kulturella och sociala varldar. Rorligheten inom gemenskapen bor bidra till att solidariteten europeer emellan utvecklas, till att europeiskt valstand vaxer och erbjuder alla goda mojligheter nu och i framtiden. 2. Betydelsen av fri rorlighet fdr grundutbildning, vidareutbildning och forskning Principen om fri rorlighet for personer star i centrum for Europeiska gemenskapens satsning pa manskliga resurser, Det ror sig om ett prioriterat omrade och insatserna gar ut pa att inom fOr olika gransoverskridande rorlighetsprogram uppmuntra enskilda manniskors att fOrflytta sig over granserna fOr att utbilda sig, ta nya upplevelser, fortbilda sig eller bidra till utbildningen i en annan medlemsstat. ramen I forlangningen leder detta ocksa till art manniskor lar sig forsta andra samhallen och kulturer i Europa. De f°ar battre social kompetens genom art de tranar sig art kommunicera och att leva tillsammans, samt aven att respektera skillnadema. Slutligen utvecklar de sina sprakfardigheter och sin kansla fOr ett "europeiskt medborgarskap" fOrutom det egna medborgarskapet. F orflyttningar over gransema gynnar samverkan dels mellan inrattningar for undervisning och forskning, dels inom arbetslivet. Samtidigt leder de till battre kvalitet i grundutbildning, vidareutbildning och forskning. Att personer ror sig fritt over gransema betyder att mojligheterna pa omradet breddas och gor det mojligt att overfora yrkeskunnande och kunskaper, sarskilt pa omraden som ny teknik och nya metoder fOr att leda och organisera arbete. Rorligheten utvecklar ocksa fOnnagan att skapa och att ta initiativ samt foretagarandan. Den erbjuder dem som kan anvanda mojligheterna battre fOrutsattningar att foranderliga behov pa tackla arbetsmarknaden. framtidens utmaningar och att anpassa sig till Vad yrkeslivet betraffar ar personers fria rorlighet ett utmarkt satt att astadkomma ett europeiskt sysselsattnings- och arbetsmarknadsomrade. Fri rorlighet ger ju var och en mojlighet att tillagna sig sadana teoretiska, praktiska eller beteendemassiga fardigheter - 8 eller allmant sett kvalifikationer - som man behover pa den gemensamma marknadens granslosa omrade. Fri rorlighet ar en grundlaggande konkurrensfaktor eftersom den stimulerar till att dela med sig av nytiinkande inom teknik, organisation eller produktion. Parlamentet1 bedomde stOrre rorlighet bland studenter som en nodvandighet for att ta fram personer med battre kvalifikationer och med erfarenhet av studier, vistelse och arbete fran andra medlemsstater. Parlamentet har ocksa vid flera tillfallen understrukit hur viktigt det ar att Iara sig sprak med tanke pa fri rorlighet. ~2 har gang pa gang forordat * * samarbete med betoning pa uppmuntran till rorlighet for studenter och larare, vilket i synnerhet skall ske genom att man undanrojer administrativa och sociala hinder samt forbattrar undervisningen i frammande sprak, uppmuntran till atgarder som innebar att elever och larare fran olika lander traffas. Arbetsmarknadens parter har a sin sida betonat att det ar viktigt att gynna bade geografisk och yrkesrelaterad rorlighet f6r att manniskor skall skaffa sig kvalifikationer som dels ar tillrackligt breda, dels gar att tolka och att overfora pa europeisk niva. Det bor rora sig om kvalifikationer som svarar mot arbetsmarknadens behov, mot standigt pagaende tekniska och strukturella forandringar och mot individemas onskemai3. 3. Personers fria rorlighet i kommissionens fdrslag Resolution om kommissionens memorandum om h6gskoleutbildningen i Europeiska gemenskapen, 15 juli 1993, EGT nr C 2551161. Resolution om undervisningen i fiiimmande sprak i Europeiska gemenskapen, EGT nr C 68/105, 14. 3. 1993, och resolution om spridningen av sprAken i gemenskapen, EGTnrC 127/39, 14. 5. 1984. Europaparlamentets resolution av den 22 september 1995 om att skapa en civil europatjlinst, EGT nr C 269/232, 16. 10. 1995. Utbildningsministrarnas resolution av den 16 november 1971 om samarbete pa utbildningsomrlldet (publicerad rad, Generalsekretariatet, 3:e utgavan, juni 1987, Luxemburg, Europeiska gemenskapemas byra fOr officiella publikationer, 1988). i "Texter om EG:s utbildningspolitik", Europeiska gemenskapemas Utbildningsministramas resolution vid radsm6tet den 6 juni 1974 om samarbete p{l utbildningsomradet, EGT nr C 98, 20. 8. 1974. Radets och utbildningsradets slutsatser av den 27 november 1992 om atgfu'der fOr att utveckla den europeiska dimensionen inom h6gre utbildning, EGT nr C 336, 19. 12. 1992. Radets och utbildningsradets slutsatser om samarbete och gemenskapspolitik pa utbildningsomradet ur 1993 ars perspektiv, EGT nr C 277, 31. 10. 1989. Radets och utbildningsradets resolution av den 24 maj 1988 om den europeiska dimensionen i utbildningen, EGT nr C 177, 6. 7. 1988. Gemensam standpunkt om gemenskapens agerande och kommande roll pa utbildningsomradet, varvid hlinsyn tagits till den roll arbetsmarknadens parter har. SEK (94) 1758, 24. 10. 1994. 2 3 9 Forslagen i vitboken med titeln Tillvaxt, konkurrenskraft och sysselsattning: Utmaningarna och vagarna in i 2000-talet (1993) betonar rorligheten. De bygger pa tva tillgangar, namligen humankapitalet, som ar Europeiska gemenskapens viktigaste resurs och en konkurrensfordel gentemot tredje land, samt mangfalden nar det galler kultur, tradition, sprak, forskning och utbildning. For manniskoma innebar. detta storre formaga till anpassning och mojligheter till utveckling. Det betonas i vitboken om den europeiska socialpolitiken att Europeiska gemenskapen maste anta den utmaning det ar att skapa ett europeiskt omrade med verklig rorlighet, dvs. ett omrade dar personers ratt att rora sig fritt over gransema inte enbart ar en rattighet utan ocksa en konkret mojlighet4. Det star i vitboken om utbildning och fortbildning Lara och Iara ut: Pa vag mot kunskapssamhallet5 , som kommissionen godkande den 29 november 1995, att om breda befolkningsskikt skall ha tillgang till grundutbildning och vidareutbildning kravs det rorlighet mellan utbildningsanstaltema och att rorligheten, som redan uppmuntras kraftigt av statema, okar. Det star ocksa att personers ratt att rora sig fritt over gransema bor gora det mojligt fOr den enskilde att "ta ansvar for att bygga upp sina kvalifikationer". I vitboken slas vidare fast att "rorligheten ocksa har utvecklats pa europeisk niva och att gemenskapens bidrag har varit betydande, sarskilt genom handlingsprogram pa omradet grundutbildning, vidareutbildning och forskning, men denna rorlighet ar dock fortfarande otillracklig. " Bland kommissionens forslag till atgarder i gronboken om innovation 6 namns att "uppmuntra till rorlighet hos studerande, ingenjorer och forskare inom ramen for programmen Leonardo da Vinci och Utbildning och rorlighet for forskare. " I arbetsdokumentet 7 "Riktlinjer for en europeisk volontartjanst for ungdomar" papekar kommissionen att det inte finns nAgon rattslig stallning pa gemenskapsniva for unga volontarer. Detta fOrhfillande innebar ytterligare svArigheter fOr ungdomar att rora sig fritt och skapar ett antal problem med anknytning till beskattning och social trygghet. Initiativet "Medborgamas Europa" som kommissionen kommer att inleda mot slutet av 1996 syftar till att med hjalp av informationsskrifter och faktablad ge unionsmedborgama praktisk information om vilka rattigheter de har och om vilka mojligheter de har att arbeta, studera, resa och bosatta sig inom Europeiska gemenskapen. Vidare har kommissionen8 inrattat en expertgrupp pa hog niva som leds av Simone Veil och som har till uppgift att utreda kvarstAende hinder for arbetstagares och enskildas fria 4 5 6 7 8 KOM (94) 333, 27. 7. 1994. Utgiven. av Europeiska gemenskapemas byrA llir officiella publikationer (ISBN-92-827-5699-8). GrOnboken om innovation, KOM(95)688 slutlig, 20. 12. 1995. Kommissionens arbetsdokument, XXIl/24/96. Meddelande till kommissionen den 24. 1. 1996 "Expertgrupp pA Mg nivA om personers fria rOrlighet". 10 rorlighet. Gruppen skall lagga fram en rapport i februari 1997 och darpa kommer kommissionen att ge ut en vitbok med fdrslag pa hur alla rattsliga, administrativa eller praktiska hinder for fri rorlighet skall undanrojas. I det meddelande som godkandes av kommissionen den 5 juni 1996 framfordes forslag pa en "Europeisk fortroendepakt om sysselsattningen". Huvuddragen i forslaget anammades av Europeiska rAdet vid motet i Florens den 20-21 juni 1996. Det omfattar vissa kraftigare insatser mot arbetsloshet och utslagning. Malsattningen ar att astadkomma tillvaxt pa framtidsomraden och pa sysselsattningsskapande omrAden. Pa ett overgripande plan a. r strategin inriktad pa att starka foretagens konkurrenskraft och framja sysselsattningen, varvid aven kvalifikationer och rorlighet mellan branscher och geografiska omrAden skall beaktas. 4. Resultat Gemenskapsprogrammen pa omradet grundutbildning, vidareutbildning och forskning bar bidragit till att utveckla rorligheten inom gemenskapen genom att bland annat tillata manga ungdomar, studenter, arbetstagare och forskare att utbilda sig i en annan medlemsstat (se bilagoma 2 och 3). Personers ratt att rora sig fritt over gransema ar en av grundsatsema i Romfordraget ( artikel 3. c, nedan EG-f6rdraget). Flera artiklar i fordraget behandlar fri rorlighet. I artikel 8a garanteras varje unionsmedborgare ratten att fritt rora sig och uppehaJ. la sig inom medlemsstaternas territorier, om inte annat foljer av de begransningar och villkor som foreskrivs i f6rdraget eller i sekundarratten. Beroende pa vilka personer eller fragor det galler stadgas det om ratten till rorlighet inom gemenskapen i fordragets bestammelser om fri rorlighet for arbetstagare, etableringsfrihet, tillhandahallande av tjanster samt i ett antal rattsakter in om sekundarratten 9. Att rorlighet over granserna ar ett viktigt mal framgAr av att rorligheten forts in i EG fdrdraget. I artiklarna 126, 127 och l 30g. d anges att rorlighet over granserna skall stimuleras och inga som del i gemenskapens politik pa omradena grundutbildning, vidareutbildning och forskning. I artikel 126. 2 framhalls saledes att en utbildning av god kvalitet i gemenskapen skall utvecklas genom att "malen for gemenskapens insatser skall vara att framja rorligheten for 9 De manniskor som behandlas i denna gronbok kan sarskilt omfattas av nAgon av lliljande riittsakter: Direktiv 68/360 av den 15 oktober 1968 om avskaffande av restriktioner llir rtlrlighet och bosiittning inom gemenskapen for medlemsstatemas arbetstagare och deras familjer, EGT nr L 257, 19. 10. 1968 (Svensk text: EGT, Specialutg6va 1994, omn\de 5, vol. I, s. 44). FOrordning nr 1612/68 av den 15 oktober 1968 om arbetskraftens fria rOrlighet inom gemenskapen, EGT nr L 257, 19. 10. 1968 (Svensk text: EGT, SpecialutgAva 1994, omrade 5, vol. 1, s. 33). Direktiv 73/ l 48 av den 21 maj 1973 om avskaffande av restriktioner fflr rOrlighet och bos!ttning inom gemenskapen fflr medborgare i medlemsstatema i frAga om etablering och tillhandaMllande av tjllnster, EGT nr L 172, 28. 6. 1973 (Svensk text: EGT, SpecialutgAva 1994, omrade 6, vol. I, s. 135). Direktiv 90/364 av den 28 juni 1990 om rtttt till bos!ttning, EGT nr L 180, 13. 7. 1990 (Svensk text: EGT, SpecialutgAva 1994, omrade 6, vol. 3, s. 58). Direktiv 93/96 av den 29 oktober 1993 om rlttt till bos~ttning ilir studerande, EGT L 317, 18. 12. 1993. 11 studerande och la. rare, bl. a. genom att verka for ett akademiskt erkannande av examensbevis och studietider". I artikel 127, som behandlar gemenskapens yrkesutbildningspolitik, anges dessutom att "malen for gemenskapens insatser skall ocksa vara att framja rorligheten for yrkeslarare och for elever i sadan utbildning, sarskilt de unga". I artikel 130g. d sags att "gemenskapen som komplement till de verksamheter som bedrivs i medlemsstatema skall stimulera utbildning och rorlighet for forskare inom gemenskapen" for att starka den vetenskapliga och tekniska grund som gemenskapens industri vilar pa, stimulera till battre intemationell konkurrenskraft och stotta forskningen. 5. Gronbokens mal Trots att det alltsa finns en gemensam vilja att framja fri rorlighet och manga rattsliga bestfunmelser pa den inre marknadens omrade aterstar fortfarande manga hinder for att reellt genomf6ra fri rorlighet f6r personer som ar under utbildning eller yrkesmassigt verksamma inom utbildning. Rorlighet over gransema, i den mening som anvands i denna gronbok, omfattar inte endast f6rflyttningar inom ramen for gemenskapsprogram. DarutOver inkluderas alla andra former av rorlighet over gransema, som kommer att kallas "spontan" rorlighet. Rorligheten kan vara bilateral eller multilateral och organiseras pa olika nivaer (regional, lokal, m. m. ). Initiativtagaren kan vara offentlig (regionala fora, lander), halvoffentlig, privat (handelskamrar, stiftelser, arbetsmarknadsorganisationer, m. m. ) eller ocksa kan det rora sig om ett personligt initiativ. Bland aktorema finns bade utbildningsanstalter, organ inom ungdoms utbildningssystemet, organisationer och frivilligorganisationer. arbetsmarknadsorganisationer, forskningscentrum, Det bor betonas att det ar mycket svarare for personer som pa eget initiativ forsoker ga en utbildning i en annan medlemsstat att ta sig over de hinder som finns. Det ar inte meningen att denna gronbok skall inskranka sig till att vara en forteckning over det slags svarigheter personer med ambitionen att flytta pa sig under sin studietid moter idag. Tanken ar snarare att fokusera vissa sarskilda problem inom gemenskapens behorighetsomrade utan inom avkall pa medlemsstatemas behorighet pa omradet grundutbildning, vidareutbildning och forskning. I laggs handlingsaltemativ fram som utgangspunkt for diskussioner pa gronboken gemenskapsniva och pa nationell niva kring lOsningar pa de svarigheter som de berorda fortfarande konfronteras med. subsidiaritetsprincipen, att ge samt Kommissionen amnar folja upp det radfragningsforfarande som inleds med denna gronbok med konkreta atgarder inom sitt behorighetsomrade. 6. Berorda kategorier av minniskor 12 I gronboken beaktas alltsa manniskor som har medborffiarskap i en stat som ar medlem i EG eller Europeiska ekonomiska samarbetsomradet (EES 1 ) samt manniskor som inte har detta slags medborgarskap men som ar legalt och fast bosatta i Europeiska gemenskapen. Pa sikt bor sarskild uppmarksamhet agnas medborgare fran de tio associerade landema i Central- och Osteuropa samt fran Cypem och Malta. Dessa lander har ansokt om anslutning och borjar delta i gemenskapsprogrammen 1997. Dessa manniskor kan vara saval elever, studenter, ungdomar - aven unga akademiker - som sprAkassistenter, forskare, Ia. rare, handledare eller volontarer. Manga som hor till dessa kategorier kan betraktas som arbetstagare 11 enligt artikel 48 i EG fordraget och omfattas darmed av de rattigheter som ar knutna till den stallningen (sarskilt lika ratt till arbete, ratt till likabehandling i fraga om levnads- och arbetsvillkor och ratt till bosattning). For att manniskor skall betraktas som arbetstagare enligt gemenskapsratten maste de vara medborgare i ett gemenskapsland och foljande tre krav skall vara uppfyllda: En verklig och faktisk verksamhet skall utovas. Det skall finnas ett torhAllande till en overordnad. Ersattning skall uppbaras. For barn till sadana migrerande arbetstagare som bott lange i ett vardland innebar rorlighet inom gemenskapen inte att vistas och studera i det land foraldrarna rest till for att arbeta, utan att resa till en annan medlemsstat och kanske t. o. m. att resa till familjens hemland 12 • * * * 10 11 12 Island, Lichtenstein och Norge. Begreppet "arbetstagare" har en i hela gemenskapen faststlllld betydelse, som definierats narrnare av Europeiska gemenskapemas domstol och som ar oberoende av om individen enligt nationell lag i vardlandet betecknas som arbetstagare, egentbretagare eller student. Med "arbetslt>s" avses en person som har tbrlorat sin avlOnade verksamhet och/eller som sOker ansUUlning. Se dom av den 13. 11. 1990 i mAI C-308/89, di Leo. 13 Del B: HINDER FOR FRI RORLIGHET Oberoende av om manniskor som for gemenskapsprogram eller utanfor dessa ar de normalt skyddade av grundlaggande principer i gemenskapsratten. forflyttar sig gor detta ramen inom Gemenskapens arbetstagare och deras familjemedlemmar omfattas av gemenskapsratten bade nar de utovar sin ratt till fri rorlighet i egenskap av enskilda och nar de deltar i ett gemenskapsprogratn. Medborgare i Europeiska gemenskapens medlemslander har ratt att studera och utbilda sig var som heist inom gemenskapen. De har den rattigheten oavsett om de beger sig till en annan medlemsstat for detta andamal eller om de redan ar bosatta i en ruman medlemsstat pa grund av att de sjalva eller deras foraldrar ar verksamma dar som arbetstagare eller egenforetagare. Rattigheten har emellertid inte samma rackvidd i varje enskilt fall. Det bor understrykas, och Europeiska gemenskapemas domstol har bekraftat det fl. era ganger, att EG-fordraget aven ar tillampligt pa tilltrade till praktiska yrkesutbildningar13 • Forbudet mot "all diskriminering pa grund av nationalitet", som ar en av gemenskapsrattens grundsatser, fick utvidgad rackvidd genom anvandningen av begreppet "indirekt diskriminering" om bestammelser som kanske inte i sig innebar en diskriminerande behandling mellan inhemska medborgare och medborgare fran andra medlemslander men. , som anda i realiteten skapar specifika svArigheter for sistnamnda grupp. Manga hinder kvarstar dock. Det kan rora sig om sadana som satter stopp for rorlighet och sadana som forsvarar rorlighet. Ibland handlar det om hinder av rent rattslig eller reglerande karaktiir och ibland om svArigheter pa grund av att lagregler tillampas mer eller mindre strangt eller av att gemenskapsratten tolkas felaktigt eller alltfor snavt i medlemsstatema eller ocksa kan det rent av vara byrfilaatiskt krangel. Darutover finns andra tillbakahallande faktorer som kan vara ekonomiska, sprakliga, praktiska eller helt enkelt psykologiska och som pa ett eller annat satt bromsar rorligheten over granserna. Ett visst motstand mot rorlighet kan ocksa skapas av att forhfillandena i medlemsstatema ar sa olika och av att det ibland saknas samordning och information. 1. Svarigheter med ratten till bosattning Medborgare i Europeiska unionen som ar under utbildning, under forskarutbildhlng eller yrkesmassigt verksamma med undervisning i en annan medlemsstat omfattas inte av en identisk uppsattning gemenskapsregler. , ' 13 Artiklama 126 och 127 i EG-fOrdraget ar tillampliga pa omradet. Det finns ett betydande antal riittsfall att httnvisa till (bl. a. domama i malen Forcheri och Gravier om direkt tillamplighet av artikel 7, som nu iir artikel 6 i fOrdraget). 14 14 Studenter sorri gar en yrkesutbildning omfattas av direktiv. 93/96 om ratt till bosattning for studerande • De maste da uppfylla kraven i direktivet, dvs. vara inskrivna vid en godkand utbildningsanstalt for att dar huvudsakligen ga en yrkesutbildning, omfattas av en sjukforsakring 'samt intyga for den behoriga myndigheten, genom en forsakran eller pa nagot annat likvardigt satt, att de forf ogar over tillrackliga ekonomiska medel och inte kommer att 1igga vardlandet. till last. De studenter som uppfyller dessa krav rar en ratt att bosatta sig som stracker sig over den tid utbildningen varar. Rattigheten bekraftas genom ett uppehallstillstand som de sokande rar efter att ha visat upp ett pass eller ett identitetskort, lamnat en f6rsakran om tillrackliga tillgangar samt bevis pa att de omfattas av en sjukforsakring och ar inskrivna vid en godkand: utbild~ingsanst. alt. Om utbildningen ar langre an ett ar, kan uppehallstillstandet utfardas for ett Ar i taget. \ Dock torde vissa personer under utbildning inte kunna aberopa direktiv 93/96 pa grund av att de inte gar pa en "godkand inrattning" i direktivets mening. A ven andra medborgare i Europeiska unionen f6rflyttar. sig inom gemenskapen f6r att utbilda sig eller f6r att utbilda andra. Ibland kan de betraktas som arbetstagare enligt artikel 48 i EG-f6rdraget. Men <let ar inte alltid sa enkelt att i ett givet fall avgora om en person ar att beteckna som arbetstagare. Det ankommer pa de nationella domstolarna att, eventuellt faktiska med stOd av ett omstandigheterrta i varje enskilt fall och avgora om en viss persons verksamhet verkligen uppvisar de sarskilda kannetecknen pa ett anstallningsforhallande. fran EG-domstolen, granska de forhandsavgorande Praktikanter och forskare kan saledes betecknas som arbetstagare enligt artikel 48 om de under en viss tid utfor ett arbete at en annan overordnad person och om de rar betalt for arbetet 15. Eventuellt kan en enskild dessutom. havda ratt till bosattning enligt bestammelsema om til1handahallande av tjanster ( direktiv 73/148 av den 21 maj 1973). Bestammelsema omfattar bade personer som saljer tjanster (t. ex. timlarare som under en kortare tid ger lektioner vid en utbildningsanstalt mot ersattning) och som koper tjanster (t. ex. personer som deltar i utbildning mot betalning av en avgift). Bade for den som koper och for den som saljer tjanster ar ratten att bosatta sig begransad till den tid utbildningsverksamheten varar. Efter tre manader bekraftas ratten till bosattning 14 15 Direktiv 93/96 av den 29 oktober 1993 om ratt till bosattning for studerande, EGT nr L 137, 18. 12. 1993. Observera att barn till migrerande arbetstagare, vad betraffar bosattningsratten i fOraldramas vardland, upp till 21 ars ;\Ider omfattas av bestammelsema om bosattningsratt for avlonade eller icke avlonade arbetstagare, eller till <less att de inte langre ar ekonomiskt beroende av sina foraldrar. De omfattas darmed ocksa av bestammelsema om ratt till likabehandling i forhallande till den inhemska befolkningen. Arbetstag. ares bosattningsratt bekraftas genom att ett uppehallstillstand utflirdas mot att sokanden visar upp sitt pass eller ett identitetskort och ett intyg om anstallning. 15 genom ett uppehallstillstand som utfardas mot att sokanden visar upp sitt pass eller ett identitetskort och bevis pa tjanstema som skall saljas eller kopas. Slutligen kan en person som inte hor till nagon av ovannamnda kategorier alltid aberopa direktiv 90/364 for att havda sin ratt till bosattning. Enligt detta direktiv kan bosattningsratt beviljas pa villkor att den sokande forfogar over tillrackliga ekonomiska tillgangar och en sjukforsakring som tacker alla risker i vardlandet. De lander som har infort direktivet i sin nationella lagstiftning ger klart besked om vad detta dubbla krav pa tillgangar och sjukforsakring skall omfatta. Det kan ofta bli ett hinder, sarskilt for manniskor i en utsatt social stallning. I ett visst antal fall visar det sig att den berorda personen inte hor hemma i nagot av de fack som sekundarratten forutser. Det galler t. ex. dem som inte kan visa att de har tillrackliga tillgangar och darmed inte kan aberopa direktiv 90/364. Om studenter vill stanna langre an tre manader - manga utbildningar och kurser ar langre an tre mltnader - maste de ta kontakt med vardlandets myndigheter och ansoka om uppehallstillstand. For detta andamaI skall de visa upp ett intyg pa att dear inskrivna vid en utbildningsanstalt och forsakra att de har medel for sin forsorjning och ar anslutna till en sjukforsakringskassa. a. Praktikanter och volontiirer Praktikanter, dvs. personer som praktiserar i ett foretag i en annan medlemsstat och som ar ungdomar men varken studenter eller arbetstagare/erkant arbetslosa (utan ratt till ersattning), saknar sarskild rattslig inramning. Darfor konfronteras de med sa stora svangheter att fragan ar om de alls har nag on moj lighet att utova ratten till rorlighet. Enligt gemenskapsratten ankommer det pa de nationella domstolama att, med utgangspunkt i de faktiska omstandighetema kring varje enskilt fall, avgora om en viss praktik uppvisar de sarskilda kannetecknen pa ett anstallningsforhallande, dvs. en verklig och faktisk verksamhet, ett forhallande till en overordnad, uppburen ersattning. Alla unionsmedborgare ett pass eller ett identitetskort har ditt att vistas i tre manader i en annan medlemsstat som turister eller enligt direktiv 73/148 som kopare av tjanster. Om de daremot vill stanna utomlands langre an tre manader, vilket Europeiska gemenskapens program uppmuntrar 6 till myndighetema i vardlandet och ansoka om ett till 1 uppehallstillstand. De maste da antingen visa upp ett intyg pa avlonad anstallning eller ett intyg pa att de ar inskrivna vid en utbildningsanstalt och i bada fallen forsakra att de har medel for sin forsorjning och att dear anslutna till en sjukforsakringskassa. Detta ar svart att astadkomma om man inte·langre ar studerande och deltar i oavlonad praktik. , mltste de vanda sig Sprltkassistenter inom programmet Sokrates/Lingua kan stota pa samma problem. 16 F~retagspraktik stracker sig ofta upp till ett Ar. Detta gltller i synnerhet praktik inom ramen fOr gemenskapsprogrammet Leonardo da Vinci. 16 De svarigheter som praktikanter moter drabbar i lika hog grad volontarer, eftersom de inte heller bar nagon bestamd rattslig stiillning. Pa s. 26 i gronboken finns handlingsalternativ 1 med fdrslag for praktikanter och volontarer. b. Medborgare i tredje land med legal riitt till bosiittning i nagon av Europeiska unionens medlemsstater Den situation som uppstar nar medborgare i tredje land onskar resa till en medlemsstat for att studera regleras for narvarande i nationell ratt. Medlemsstatema uppmanas emellertid att tillampa andemeningen i radets resolution av den 30 november 1994 om medborgares i tredje land ratt till bosattning for studieandamal. I princip innebar inte ratt att uppehalla sig i en medlemsstat nagon ratt till tillstand att uppehalla sig i en annan medlemsstat. Men fdr det mesta kan utlandska medborgare med uppehallstillstand resa till och uppehalla sig i andra medlemsstater an bosattningsstaten under hogst tre manader (med eller utan visum beroende pa nationalitet). En sadan resa leder inte till att uppehallstillstandet i den forsta medlemsstaten gar fOrlorat. De far da inte utova avlonad verksamhet under resan men tillats normalt delta i vissa typer av utbildning ( sommarkurser, sprakkurser etc. ) I Schengenkonventionen 17 lagger man fast principen att ett uppehallstillstand skall vara likvardigt med ett visum. Detta betyder att personer med medborgarskap i tredje land och uppehallstillstand i ett Schengen-land kan resa till andra Schengen-lander utan att i forvag skaffa sig visum fOr inresa i de lander de vill besoka. Vid inresa i ett annat Schengen-land skall de ha med sig en identitetshandling och sitt uppehfillstillstand. Likstallighetsprincipen innebar att medborgare i tredje land med uppehfillstillstand oberoende av andamalet med resan inte langre behover visum for en kortare vistelse i en annan medlemsstat. Detta galler aven vid utbildning. I Schengenkonventionen behandlas dock endast kortare vistelser. Den ror inte langre vistelser (dvs. langre an tre manader), mojligheten att ta anstallning eller att utova egen verksamhet. Forslaget till radets direktiv om ratt for medborgare i tredje land att resa inom gemenskapen (KOM (95)346 slutlig) ar intressant i detta sammanhang. Forslaget innehfiller principen om att likstalla uppehallstillstand med visum vid vistelser pa hOgst tre manader. Detta forslag :fran kommissionen ar under behandling i parlamentet och i radet. Principen om att likstalla uppehAllstillstand med visum gynnar medborgare i tredje land med uppehAllstillstand som beger sig till ett annat medlemsland for att vistas dar i hogst tre manader, aven med syfte att utbilda sig. 17 For narvarande omfattas sju medlemsstater, natnligen BE, DE, FR, ES, LU, NL, PT, av Schengen konventionen. 17 Pa s. 29 i gronboken finns handlingsalternativ 6 med fdrslag for medborgare i tredje land. 2. Skillnader i bur olika Hinder behandlar forskare under utbildning Forskare som tilldelats gemenskapens rorlighetsstipendier "Marie Curie" har inte samma rattsliga stiillning i alla medlemsstater. V arje medlemsstat tillampar sitt eget system for uppbord av sociala avgifter och kallskatt. Stipendiatema beskattas oftast som arbetstagare men ibland som studenter eller egenforetagare. Olikhetema i de skattesystem som tillampas pa forskarna och deras stipendier tar tva konsekvenser. Den forsta hanger samman med vad gemenskapens anslag till forskning tar for reellt genomslag. Nar gemenskapen delar ut stipendier antingen via en vardinrattning eller direkt till stipendiater paverkar vardlandets system for avgifter och skatter direkt storleken pa den slutliga andel av gemenskapens stipendianslag som faktiskt kommer att ga till forskning. Slutsumman ar det som blir kvar efter att stipendiaten betalat skatt och avgifter enligt lagstiftningen i vardlandet. Den andra ror gemenskapsstipendiemas attraktionskraft nar de ar knutna till gemenskaps finansierade forskningsprojekt i olika medlemslander. De beslut forskama tar om eventuella rorlighetsperioder loper risk att paverkas i hog grad av ekonomiska overvaganden. Det vore bast om vardinrattningen i forsta hand valdes pa vetenskapliga grander. Pa sikt kan olikhetema leda till att forskare avstar fran att soka gemenskapsstipendier och i stallet valjer att forska i andra medlemsstater i gemenskapen och kanske till "braindrain" i riktning mot utomeuropeiska lander som erbjuder fordelaktigare villkor. I samband med genomforandet av programmet for utbildning och rorlighet for forskare har kommissionen pa grundval av forskningsradets slutsatser frAn motet den 15 december 1994 upprattat ett provisoriskt system som garanterar stipendiatema rattsliga, ekonomiska och sociala villkor i niva med dem inhemska forskare atnjuter i vardlandet men som later skillnader i rattslig stiillning kvarsta mellan medlemsstatema. I slutsatsema anges for ovrigt att ett enhetligt system bor inrattas tor att skapa villkor for stipendiatema som ar likvardiga i alla medlemsstatema och jamforbara med dem som erbjuds forskare pa samma niva i vardlandet. Ett sadant system bar f6reslagits pa grundval av artikel 130i (antagande av ramprogram) och i overensstammelse med Europaparlamentets yttrande over kommissionens ilirslag att inratta programmet for utbildning och rorlighet for forskare 18 • Kommissionen lade fram en andrad version av forslaget 19 som innebar att ett enhetligt system for utbildningsbidrag till forskare skall inrattas och att bidragen skall utga direkt fran kommissionen till de bidragsberattigade forskama och vara befriade fran nationell skatt. Radet beholl emellertid 18 19 KOM(94)68 slutlig, 30. 4. 1994. KOM(94)243 slutlig, 3. 6. 1994. 18 inte iden om ett enhetligt system for befrielse fran nationell skatt nar det fattade beslut20 om programmet for utbildning och rorlighet for forskare. De forhfillanden som galler for gemenskapens forskarstipendiater maste forbattras och nya losningar maste sokas. Detta betyder troligen att forandringar maste goras pa sadana omrAden som arbetsratten och skattesystemen. Detta ar omraden som enligt nu gallande gemenskapsratt huvudsakligen hor till nationell lagstiftning. Pi s. 26 i gronboken finns handlingsalternativ 2 for gemenskapens forskarstipendiater. 3. Obligatorisk skatt Obligatorisk skatt omfattar 5Ade skatter och sociala avgifter. De uppbordsbestiimmelser som finns i medlemsstatema kan inte i sig vara utformade som sparrar mot rorlighet for da skulle de bryta mot gemenskapsrattens grundsatser. Man far emellertid inte bortse fran den risk for diskriminering som kan uppstA om en individ beskattas enligt ett lands lagar och omfattas av socialforsakringen i ett annat land. Inom ett och samma land kan det finnas en logik mellan skatterattsliga och sociala bestiimmelser som gar forlorad om lagstiftning fran tva olika lander tillampas. 3. 1 Direkt skatt till medlemsstatemas Skattepolitiken nar det galler direkta skatter hor behorighetsomrade. Medlemsstatema maste emellertid i gemenskapsratten pa omradet fri rorlighet for personer som forbudet mot all diskriminering pa grund av nationalitet samt likabehandling. Skillnader mellan medlemsstatema ur skattehanseende kan uppsta pa grund av att belopp som utgar hanfors till olika kategorier. folja sadana grundsatser i princip I manga stater betraktas stipendier och annat stod som utgar till personer under utbildning som inkomst och underkastas darmed skatt pa inkomst till fysiska personer. Men i vissa medlemsstater anser man att det ror sig om ersattning for kostnader och inte om beskattningsbar inkomst. Arbetstagare som utOvar sin ratt till rorlighet loper dessutom risk att bli dubbelbeskattade. Inom intemationell skatteratt ar beskattningsratten knuten till en persons skatterattsliga hemvist. En person som bor i en stat, dvs. som bar sin skatterattsliga hemvist dar, iir som regel skyldig att deklarera alla sina inkomster i den staten, oberoende av om inkomstkallan ar inlandsk eller utlandsk. Personer som vistas i ett land dar de inte har skatterattslig hemvist ar daremot skattskyldiga i vistelselandet endast for inkomster som harror ur inlandsk kalla. Denna overlappning i beskattningsratten kan leda till dubbelbeskattning21 • 20 21 Beslut 94/916/EG, 15. 12. 1994. Man talar om intemationell dubbelbeskattning oar en person beskattas llir samma inkomst i mer an en stat. Man talar om ekonomisk dubbelbeskattning nar tvA olika personer ar skattskyldiga fOr samma inkomst. · 19 Det kan alltsa intraffa att personer under utbildning kravs pa skatt for sina stipendier bade i hemlandet och i vardlandet. Som regel lyckas man undvika dubbelbeskattning genom att tillampa de regler for beskattningsratt som finns i intemationella avtal. De fiesta avtalen foljer OECD-modellen22. Men inte ens om det finns avtal gar det alltid att undanroja alla dubbelbeskattningsproblem. De berorda statema kan till exempel vara oense om hur vissa bes1'1. nunelser skall tolkas. Dessutom fattas vissa avtal. Inom gemenskapen finns arum inte nagot heltackande nat for alla de 105 mojliga kombinationema. Ungefar tio bilaterala avtal fattas eller har annu inte tratt i kraft. a. Student er Studenter brukar vara befriade fran inkomstskatt i vardlandet pa sadana belopp fran utlandet som ar avsedda att tacka deras omkostnader. I artikel 20 i OECD-modellen Higgs faktiskt principen om skattebefrielse for belopp till studenter eller praktikanter fast. Beloppen skall vara avsedda for studentemas eller praktikantemas uppehalle, undervisning eller praktik och de skall harrora fran en kalla utanfor den stat dar studentema eller praktikantema vistas. Skattebefrielsen omfattar endast personer som har eller hade sin hemvist i de avtalsslutande statema omedelbart innan de begav sig till den andra staten och som vistas i denna sistnamnda stat uteslutande fOr utbildning eller praktik. Befrielse fran skatt tillampas daremot inte om beloppen kommer fran landet dar den berorda personen vistas. Sa ar fallet om stipendiet betalas ut av vardlandet eller av en institution eller ett fdretag som ar etablerat dar. Da kan stipendiet beskattas i vardstaten enligt bestiimmelsema i inhemsk ratt23. b. Volontiirer Ersattning, bostad och medel for uppehalle som beviljas volontarer kan i vissa medlemslander belaggas med inkomstskatt. Volontarema riskerar da att inkomstskatten dras vid kallan. A ven om de i efterhand kan :fa tillbaka den inbetalade skatten eftersom deras inkomst inte nar upp till garantibeloppet kan beskattningen innebara problem pa kort sikt. Det finns ocksa en risk for dubbelbeskattning beroende pa hur lange volontaren vistats i vardlandet och pa vilka avtal som finns mellan vardlandet och hemlandet om dubbelbeskattning. Volontarema kan ha andra inkomster, som saknar samband med deltagandet i volontartjansten men som blir beskattningsbara i vardlandet om de betraktas som bosatta enligt nationell skatteratt. Volontarema kan tvingas till krangliga, byrakratiska 22 23 Ar 1963 utarbetade OECD:s kommitte for skattefragor en modell ilir skatteavtal betraffande inkomst och formOgenhet. Modellen kallas alhnant OECD-modellen, uppdateras regelbundet och syftar till att harmonisera skatteavtalen mellan medlemsstatema samt till att ge enhetliga principer, definitioner, regler och tolkningar. OECD:s rM har i en rekommendation uppmanat medlemsstatema att tillampa modellen nar de sluter skatteavtal eller ser over sAdana avtal. Alla EG-statema ar medlemmar i OECD. I detta sammanhang ar det intressant att peka pa en dom av den 12 juni 1991 (650-8896-00014) av skatteratten i Danmark. Domen betecknade ekonomidepartementets ilirsok att Higga Erasmus stipendiet till studentemas inkomst i fonn av "ltln" (i Danmark tlr studentema som regel en "l()n") som olagligt. 20 forfaranden i vardlandet for att t. ex. f'ar tillbaka den overskjutande skatten eller bevisa att de ar mantalsskrivna i hemlandet. Nar organisationer som tar emot volontarer likstiills med arbetsgivare leder detta dels till att sociala avgifter maste betalas in f6r volontarema, dels till att betungande rutiner som att fylla i en inkomstdeklaration maste skotas. Pa s. 26 i gronboken finns handlingsalternativ 1 for volontarer. c. Larare Larare som verkar utomlands under en langre tid stoter pa vissa skattemassiga hinder. I tva studier som genomforts av Confederation of European Union Rectors' Conference under 1993 visar man pa problemen med stora skillnader i nettoinkomst. Dessa problem beror pa att de nationella lagstiftningarna pa omrAdet inkomstbeskattning ar sa olika24 •. d Forskare med gemenskapsstipendium Forskarna kan stOta pa hinder som har"samband med hur de behandlas ur skattehanseende (se punkt 3. 2). Som nfunnts ovan har kommissionens tillfalliga system den nackdelen att en del av gemenskapens anslag till forskning kommer att anvandas till annat. Pas. 27 i gronboken finns handlingsalternativ 2 for gemenskapens forskarstipendiater. 3. 2 Socia/a avgifter De gemenskapsregler som bestammer vilken lagstiftning som ar tillamplig pa social trygghet, aven inbetalning av avgiftema, finns i radets forordning 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillampningen av systemen for social trygghet nar anstiillda, egenforetagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen25 • Efter den 1 januari i 994 omfattar dessa regler invanare och socialf6rsakringssystem i 18 medlemsstater i Europeiska ekonomiska samarbetsomradet (EES). Dessa gemenskapsregler ar endast till f6r att astadkomma viss samordning. De paverkar pa intet satt medlemsstatemas frihet att bestiimma over sitt socialforsakringssystem. Malet ar att arbetstagare som f6rflyttar sig inom gemenskapen skall lyda under en enda medlemsstats socialforsakringssystem. Darmed horde man slippa overlappningar mellan olika lagstiftningar och de komplikationer som sAdana overlappningar medf6r. Dessutom skall naturligtvis bara den medlemsstat vars lagstiftning ar tillamplig ha ratt att uppbara · " avgifter fran den berorda personen. Rectors' Conference, Confederation of European Union Rectors' Conference, Bryssel, 1993. En sammanstalld version finns i EGT nr C 325, 10. 12. 1992 (Svensk text: EGT, Specialutgava 1994, omn\de 5, vol. 1, s. 57). 21 Rattsreglema i forordningen har tvingande karaktiir. Detta innebar att de berorda personema inte sjalva kan bestamma vilken lagstiftning som skall vara tillamplig och att medlemsstatema inte sjalva kan bestfunma i vilken utstrackning den egna lagstiftningen eller en ruman medlemsstats lagstiftning skall vara tillamplig. Nar en nationell lagstiftning anges som tillamplig utesluts alla ovriga. De berorda personema kan inte under en viss period omfattas av en socialforsakring enligt bestammelser i lagstiftningen i tva eller flera medlemsstater. I fdrordning 1408/71 utgar man fran ptincipen lex loci laboris, vilket betyder att den lag som galler dar man arbetar ar tillamplig. Personer som utovar en avlonad verksamhet i en medlemsstat lyder under den medlemsstatens lag, aven om de har sin hemvist i en annan medlemsstat eller om f6retaget eller arbetsgivaren har sitt huvudkontor i en ruman medlemsstat. I forordningen finns ocksa bestiimmelser om undantag fran grundprincipen. Ett undantag ar manniskor som utovar en avlOnad verksamhet som anstallda i ett foretag i en medlemsstat, men som av f6retaget skickas till en annan medlemsstat f6r att dar utfora ett arbete for arbetsgivarens rakning. Under f6rutsattning att stationeringen inte beraknas stracka sig over mer an tolv manader skall de saledes utsanda omfattas av lagstiftningen i den stat de sandes ut fran. Tva eller flera medlemsstater, eller av dem utsedda behoriga organ, kan dessutom overenskomma om andra undantag om <let finns personer eller grupper med sarskilda behov. Reglema for vilken socialf6rsakringslag som ar tillamplig overensstammer emellertid inte alltid med reglema for tillamplig skattelagstiftning ( se punkt 3. 1 ). Ovannamnda regler galler dessutom endast for medborgare i gemenskapslander som ar f6rsakrade i egenskap av anstallda, egenforetagare eller familjemedlemmar till dessa och som darmed faller inom tillampningsomradet for forordning 1408/71. Vissa av de kategotier av manniskor som gronboken behandlar ingar darmed inte och sarskilt inte arbetstagare med medborgarskap i tredje land aven om de ar legalt bosatta i en medlemsstat. I sin nuvarande version tacker forordningen endast studenter som omfattas av en socialforsakring i en medlemsstat i egenskap av arbetstagare ( t. ex. i Tyskland) ell er i egenskap av familjemedlem till en arbetstagare. Kommissionen lade den 13 december 1991 fram ett forslag pa att utstracka forordningens tillampningsomrade till att omfatta alla forsakrade personer, aven sadana som ar f6rsakrade i sarskilda system for studenter26. Det hander att en. volontar eller praktikant forsakrad alls enligt ~ socialforsakringssystemet i en medlemsstat. Skulle kommissionens ovan angivna forslag av i till att de leder detta inte heller innesluts inte ar den 13 december 1991 antas, tillampningsomradet. 26 Forslag av den 13 december 1991, EGT nr C 46, 20. 2. 1992. 22 Sadana larare och forskare som ar statligt anstiillda i en medlemsstat ( eller likstiillda personer) omfattas av den lagstiftning som gall er for den forvaltning dar de ar anstallda ( och erlagger darmed avgifter foljdenligt). Alla andra Ia. rare och forskare betraktas som i princip att omfattas av anstiillda eller egenforetagare och kommer darmed socialforsakringslagen i den medlemsstat dar de arbetar. Flyttar de sin yrkesmassiga verksamhet till ett annat medlemsland innebar det vanligtvis att de byter socialforsakringssystem. For att undvika sadan administration som inte forefaller pakallad av situationen (till exempel om rorlighetsperioden ar kort) kan man ta till undantagen som namns ovan. De ar avsedda att ge nodvandig flexibilitet. Pa s. 26 och 27 i gronboken finns handlingsalternativ 1 och 3. b. 4. Social skydd De sociala avgifter som betalas in (se punkt 3. 2) ger ratt till ett socialt skydd. For personer i rorlighet ar skyddet inte alltid tillrackligt bra. · 4. 1 Forlorad raft till arbetsldshetsersattningfdr arbetsldsa som utbildar sig utomlands Manniskor utan anstiillning som utbildar sig eller praktiserar utomlands forlorar i vissa medlemslander sin stallning som arbetslos och darmed ratten till social trygghet och till arbetsloshetsersattning. I alla medlemsstater galler att rattslig stiillning som arbetslos endast omfattar dem som ar bosatta i den berorda staten och dar ar inskrivna som arbetssokande i enlighet med nationell lagstiftning och nationella fdrfaranden. Enligt en bestammelse i gemenskapsratten om social trygghet27 har medborgare i Europeiska gemenskapen mojlighet att under en tid av hogst tre manader uppbara arbetslOshetsersattning om de soker ett arbete i en annan medlemsstat och registrerar sig som arbetssokande i den staten. Manniskor som soker sig utomlands for att utbilda sig anses inte uppfylla dessa krav eftersom de inte soker arbete i vardlandet. De kan alltsa inte behalla rattslig stallning som arbetslOs under utbildningsperioden och kan heller inte behalla dartill knuten arbetslOshetsersattning och social trygghet. I vissa medlemslander har man emellertid givit i gallande gemenskapsprogrammen. tolkning och gjort vissa undantag for deltagare lagstiftning en vid I andra medlemsstater konfronteras arbetslOsa som beger sig utomlands med svangheten att ,. de vid aterkomsten maste gora en karenstid innan de officieUt aterf'ar sina rattigheter. 27 Artikel 69 i r~dets fOrordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971. En sammanstalld version finns i EGT nr C 325, 10. 12. 1992. 23 Att arbetsloshetsersattningen gar ilirlorad nar arbetslosa utbildar sig eller praktiserar utomlands ar ett avgorande hinder for denna typ av verksamhet. En mojlighet fdr arbetslosa att tillagna sig erfarenheter, kompetens och kvalifikationer ar darmed stangd. Pa s. 27 i gronboken finns handlingsaltemativ 3. a for arbetslOsa som utbildar sig utomlands. 4. 2 Bristande social trygghet i vardlandet Forordning 1408171 (se punkt 3. 2 om tillampning av socialforsakringssystem) ar inte tillamplig pa sarskilda system for statligt anstallda och personer som behandlas som sadana. Foljaktligen inkluderas statligt anstallda Ia. rare och forskare i den meningen att de omfattas av forsakringen, men de kan inte dra nytta av samordningen av socialforsakringssystemen om de inte ar eller har varit anslutna till ett allmant socialforsakringssystem i hemlandet, och sa ar det langt ifran alltid. Detta innebar att larare och forskare som a. r anslutna till ett sarskilt system for statligt anstallda tar sina sociala llirmaner i det land dar de ar anslutna och inte i vardlandet. Som namnts ovan ligger dessutorn hela gruppen studenter utanfor tillampningsomradet for forordningen. En nyligen gjord andring i forordning 1408171 innebar att personer som ar medborgare i en medlemsstat och fOrsakrade enligt lagstiftningen i en medlemsstat samt familjemedlemmar som bor tillsarnmans med dessa personer har ratt till omedelbart nodvandig ~jukvard, som skall tillhandahallas av sjukvardsinrattningen pa vistelseorten eller bosattningsorten28 • Detta galler aven for praktikanter och volontarer. Kommissionen har nyligen lagt f6rslag om att avskaffa kravet pa att sjukvarden skall vara omedelbart nodvandig for studenter och personer under yrkesutbildning under fdrutsattning att de omfattas av forordningens persontillampningsomrade29. Medborgare i tredje land som ar legalt bosatta i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen eller i Europeiska ekonomiska samarbetsomradet moter en annan betydelsefull praktisk svarighet nar de vill utova sin ratt till rorlighet over granserna. Gallande gemenskapsratt pa socialforsakringsomrAdet3° omfattar endast medborgare i gemenskapslandema. I praktiken betyder detta att de inte omfattas av besti:immelsema om social trygghet och inte heller av dem om omedelbart nodvandig sjukvard (genom blankett "E 111 ") under en utbytes-, utbildnings- eller praktikvistelse i utlandet3 1 28 29 30 31 Genom blankett ''E 111 ". Genom fi>rordning (EG) nr 3095/95 infi. \rs en ny artikel 22a i fi>rordning (EEG) nr 1408/71 (se EGT nr L 335, 30. 12. 1995). KOM(96) 452 slutlig. Artikel 2 i fi>rordning 1408/71 /EEG. Vad betliiffar endast omedelbart nOdvandig sjukvA. rd under en vistelse i en annan medlemsstat an den behOriga staten s! lade kommissionen efter att ha tagit del av Europaparlamentets yttrande om fi>1'Slaget "diverse lindringar 1994" (som blev llirordning (EEG) nr 3095/95) fram ett andrat llirslag till llirordning som innehOll en bestlhnmelse som skulle utstracka fi>nnAnema i artikel 22. 1 a och 24 Pas. 27 och 29 i gronboken finns handlingsalternativ 3. b och 6. 5. Erkannande av utbildningsbevis och av yrkesmeriter Det kan vara en hamsko for dem som deltar i verksamhet over gransema att det ar sa svart att fa utbildnings- och behorighetsbevis erkanda, att dessa bevis ofta ar otydliga och svara att bedoma samt att det aven ar svart att ta intyg pa praktik fran andra medlemsstater k. d 32 er an a. Om man vid hemkomsten inte f'ar tillgodorakna sig en utlandsk utbildning bromsas viljan att rora sig over gransema. I varsta fall mAste utbildningen goras om i hemlandet. Detta kan ocksa ha betydelse for den som soker en anstallning i vardlandet eller for den som efter att ha kommit hem soker ett nytt arbete i hemlandet. a. Elever, studenter och ungdomar lnom ramen for gemenskapsprogramniet Sokrates/Erasmus ar akademiskt erkannande ett oeftergivligt krav. ECTS (European Credit Transfer System) ar en intressant konstruktion, eftersom systemet vilar uteslutande pa samarbete mellan universitet som samverkar av egen fri vilja for att underlatta akademiskt erkannande av studier vid utbildningsanstalter i andra medlemsstater. Men med undantag for nfunnda program ar · akademiskt erkannande, som faller inom medlemsstatemas behorighetsomracte, alls inte allmant vedertaget. I sammanhanget kan man nfunna det arbete som gors av NARIC33. Nar det galler praktiska yrkesutbildningar ar situationen svarare34 • 32 33 34 22. 1 c till att aven omfatta medborgare i tredje land. I december 1995 avstod radet fran att anta forslaget. Under debatten i Europaparlamentet (EGT nr 4. 470/14, 13. 11. 1995) identifierades tOljande typer av erkannande: Erkannande av studieperioder. Erkannande av utbildningsbevis fOr fortsatta studier utomlands. Erkannande av utlandska utbildningsbevis tOr att erhalla en inhemsk examen. Erkannande av utbildningsbevis fOr att utova ett yrke. NARIC (Network of National Academic Recognition Information Centers) skapades av Europeiska gemenskapemas kommission 1984 och skall fratnja akademiskt erkannande av utbildningsbevis och studieperioder i EG- och EFTA-landema. Nlttverket ar en del av gemenskapsprogrammet Sokrates/Erasmus. En rapport sammanstalldes 1994 pa uppdrag av radgivande kommitten fOr programmet Petra om "Erkannande av yrkesutbildning och fOretagspraktik i en annan medlemsstat". Den inneholl resultaten av utredningar i de 12 medlemsstatema om erkannande av praktikperioder, som ungdomar bade gjort som ett led i sin inledande yrkesutbildning inom utbildningsvltsendet eller i ett fOretag i en annan medlemsstat och inom ramen tQr programmet Petra. 25 Det ar och fOrblir alltsa problematiskt att !a praktik och yrkesutbildning fran en atman medlemsstat erkand. Pa omradet erkannande over gransema av yrkeskvalifikationer och genomsynlighet i de handlingar som utgor bevis for sadana kvalifikationer har Europeiska gemenskapen vidtagit atgarder for att astadkomma en forbattring. Icke reglerade yrken ar inte underkastade nagra rattsliga hinder for rorlighet, men svarighetema med att bedoma kvalifikationema fran ett atmat land ar en kraftigt tillbakahfillande faktor. Med stod av Cedefop har kommissionen sedan 1985 vidtagit en serie atgarder som syftar till att gora det lattare att jamfora, bedoma och erkanna meriter och kvalifikationer35 • Detta ar mfilsattningar som fortfarande ar aktuella inom ramen for programmet Leonardo da Vinci. Det kan for ovrigt noteras att kommissionen i ett meddelande36 pekar pa synergieffekter och samverkansformer som kan ge resultat pa omradet erkannande av utbildningsbevis37. b. Liirare och hand/edare 35 36 37 I rapporten drog man slutsatsen att medlemsstatemas system arum inte var beredda att inllirliva och medge rOrlighetsperioder som en del av kursplanen. Men man ansAg att enskilda som Onskade utbilda sig utomlands och vande sig till de nationella myndighetema skulle kunna driva pA utvecklingen mot ett nOdvandigt erkannande av erfarenheter tran andra lander och successiv integrering i systemen. Genom projektet om kompetensekvivalering har man i EGT tran 1989 till 1993 kunnat offentligg<>ra jHmllirande tabeller Over 209 yrken i kategorin kvalificerade arbetstagare i 19 branscher. FOr Ovrigt har ett slags "personlig kvalifikationsportllilj", som skall gOra det Uittare att bedCSma kompetens och kvalifikationer Over gransema, utarbetats och prOvats pA gemenskapsnivA Gfr. "Portfbljprojektet: slutrapport", NCVQ 1995). Ar 1994 ledde en llirslagsinfordran "FrHmjande av initiativ pA omradet Omsesidigt erkannande av kvalifikationer" till att man kunde stOdja 35 projekt pA temat att jamllira, tydliggOra och nA erkannande nar det galler kvalifikationer. KOM (94)596 slutlig, 13. 12. 1994. Meddelandet handlar egentligen bara om kvalifikationer pA hOgskolenivA, men i meddelandet placeras problemet i ett stOrre sammanhang som omfattar erkannande av kvalifikationer inom Europeiska gemenskapen. I slutsatsema frAn utbildningsministrarnas mfitet den 6 maj 1996 anges att rAdet anmodar medlemsstatema och kommissionen att fiiimja en Okad samordning mellan de nationella organ som ansvarar llir informationsspridningen pA de tvA erkannandeomradena (universitet och praktisk yrkesutbildning), som t. ex. de nationella informationscentrumen llir akademiskt erkannande som NARIC, de europeiska informationscentrumen (Euro-Info-Centres m. fl. ) samt bygga ut databaser, som Ortelius, llir att frtimja stOrre insyn i de h<>gre utbildningssystemen; anmodar kommissionen att i samarbete med medlemsstatema sarskilt undersOka om det ar mOjligt att pA frivillig grund inllira en europeisk administrativ bilaga till examensbeviset. Bilagan skulle bestA av en beskrivning av de studier som innehavaren av examensbeviset bedrivit och avse att underlatta insynen i och erkannandet av dessa studier i andra stater an den dar utbildningen bedrivits och beakta de erfarenheter som andra organisationer gjort pA detta omrade, exempelvis EuroparAdet och Unesco; anmodar kommissionen att i samarbete med medlemsstatema undersOka om det ar Onskvart att identifiera och Oka kannedomen om sAdana llirfaranden pA nationell nivA eller pA gemenskapsnivA som skulle kunna gOra det Ulttare att finna en lOsning i godo pA tvister om erkannande av utbildningsbevis, som svar pd individuella ansOkningar som antingen skickas direkt eller heist genom NARIC-natverket eller genom natverket av samordnare llir de olika direktiven. 26 Lararyrket ar, sarskilt inom det allmanna utbildningsvasendet, ett reglerat yrke i de fiesta av Europeiska gemenskapens lander38. Fran det att direktiv 89/48/EEG om omsesidigt erkannande av utbildningsbevis tradde i kraft fram till slutet av 1994 har minst 11 000 personer, varav 5 000 larare (bade grundskole-, gymnasieskole- och hogskolelarare), ratt sina utbildningsbevis erkanda i en annan medlemsstat. Genom tillampningen av direktivet har det emellertid blivit mojligt att upptacka vissa hinder. Den forsta svangheten ar att alla lander inte fullfoljt genomforandet pa nationell niva. I dessa tvA lander ligger ansokningar om erkannande fran larare i andra medlemsstater pa is i vantan pa att atgarder for genomforande vidtas. Belgien och Grekland har blivit domda i EG-domstolen. I Tyskland finns det tre delstater (Baden Wilrttemberg, Brandenburg och Sachsen-Anhalt) som iinnu inte har antagit bestiimmelser for genomforande av direktiv 89/48/EEG avseende larare. inte genomfort direktivet. Belgien och Grekland har annu I Tyskland erkanns endast larare som utexaminerats fran universitet och inte fran andra inrattningar for hogre utbildning. I direktivet likstalls examina fran universitet, inrattningar f6r hogre utbildning och andra utbildningsanstalter pa samma niva. Men larare som utexaminerats fran "pedagogiska akademier" i Osterrike, fran vissa "Colleges" i Forenade kungariket och andra liknande inrattningar i Nederlandema och Danmark vagras erkannande i Tyskland. Direktivet tillampas inte heller pa larare i Frankrike. Vissa medlemsstater kraver att lararna ar utbildade for att undervisa i minst tva amnen (t. ex. matematik och fysik, historia och geografi). Viss indirekt diskriminering gar att urskilja. Visserligen ar lararens uppgift sAdan att det ar motiverat med krav pa goda kunskaper i vardlandets sprak, men nationell lag i vissa lander, innehaller sa oproportionerligt stranga krav pa sarskilt Tyskland och Grekland, sprakbeharskning att det i realiteten ror sig om indirekt diskriminering. Kraven framstar som sarskilt orimliga nar lararen skall undervisa i sitt eget sprak som frammande sprak i vardlandet. Pas. 28 och 31 i gronboken finns handlingsalternativ 4 och 8. 6. Medftyttning av studiestod "Spontana" studier i utlandet hammas kraftigt av att det inte gar att flytta med det nationella studiestodet. Om man bortser fran studenter inom programmet Sokrates/Erasmus, dar medflyttning garanteras fullt ut, har studentema i de fiesta medlemsstatema svart att ta med sitt studiestOd och ga en fullstandig utbildning i utlandet. Ofta ar installningen liberalare gentemot geografiskt narliggande omraden. Detta ar en svanghet som i hog grad inskranker redan missgynnade personers mojlighet att rora sig fritt. 38 Nar det gttller s. k. reglerade yrken bar stora framsteg gjorts p6 grundval av artiklama 57, 49 och 66 i EG-fOrdraget. Enligt artiklama kan Europeiska gemenskapen anta "direktiv som syftar till Omsesidigt erkrutnande av examens-, utbildnings- och andra behOrighetsbevis". Genom direktiven 89/48/EEG och 92/51/EEG har man sAledes inrltttat ett allmant system llir erkannande av utbildningsbevis som tilldter rlirlighetsaspiranten att vinna erkannande llir sin kompetens i en annan medlemsstat an den dltr kompetensen inhM. mtades. 27 / Pa s. 29 i gronboken finns handlingsalternativ 5. 7. Sociala och ekononiiska hinder 7. 1 Fast anstiillning En arbetstagare som onskar delta i fortbildningspraktik i en annan medlemsstat har inte alltid ratt till sin anstallning nar han atervander. Om en sadan garanti finns ar den inte alltid tillamplig pa manniskor som praktiserat utomlands. 7. 2 Bristande ekonomiskt stod Det framgar tydligt av den explosionsartade Erasmus-rorligheten att entusiasmen for studentutbyten ar stor. De knappt tilltagna beloppen har medfort att vissa utvalda studenter inte kunnat fullfolja sina planer pa att studera utomlands. Samma sak galler ocksa lararna, som alltfor ofta :far ett otillrackligt ekonomiskt stOd. De fiesta behilller sin bostad i hemlandet och kostnadema for rorligheten blir en tung borda. Utanfor gemenskapsprogrammen beror lararens situation pa vad som foreskrivs i nationell lag och i eventuellt ingangna avtal, som till exempel kan stadga om bibehallen Ion under rorlighet. Sarskilt utsatta ar de arbetslosa som kan forlora ratten till arbetsloshetsersattning i sitt eget land. Unga nyutbildade pa alla nivaer befinner sig i en annu svArare situation nar de. saker sitt forsta arbete. Pas. 30 i gronboken finns handlingsalternativ 7. 8. Hinder pa grund av utbildningens upplaggning 8. 1 Skolarets forliiggning Hur skolarbetet ar fordelat over aret beror ibland pa nationella bestammelser och ibland pa utbildningens beskaffenhet. Upplaggningen kan emellertid bli ett hinder nar den inte ar densamma i hemlandet och vardlandet39 Radet40 har uttalat sig for att astadkomma battre overensstammelse mellan borjan pa lasaret vid olika universitet inom den hogre utbildningen, nagot som ocksa horde gora det lattare att samordna kontrollema under lasaret. • 39 40 Uisfu'et vid universiteten i Nordeuropa borjar till exempel som regel i augusti. I Ost- och Sydeuropa borjar man daremot i oktober. Rectors' Conference: "SkolArets filrHiggning", Confederation of European Union Rectors' Conference, maj 1993. Slutsatser frAn rAdets mote (EGT nr C 321, 12. I 2. 1991 ). 28 8. 2 Prov och tentamina Studenter som studerar utomlands kan inte alltid vara kvar i vardlandet tills det ar dags att avlagga prov eller tentamina och om det inte ar mojligt att tentera vid den utbildningsanstalt de kommer ifran ar det svart for dem att avsluta utbildningen. Proven i vardlandet godkanns inte alltid i hemlandet. I en del medlemslander kravs narvaro under kursema i viss forutbstamd utstrackning for att ga upp i proven. I vissa lander ar det forbjudet for elever att vara franvarande fore eller under tentamensperioder, nagot som forsvarar i synnerhet langre rorlighetsperioder. 8. 3 Praktikperioder som inte ingar i utbildningen I vissa medlemsstater erkanns inte de praktiskt yrkesinriktade elevemas praktikperioder som en del av utbildningen. Praktikperiodema maste goras under loven och orµ sa inte sker f'ar eleven inget erkannande av kursen eller utbildningen. 8. 4 Franvaro utan vikarie For det mesta anstalls ingen vikarie for Ia. rare ell er handledare under den tid de ar franvarande. Nar de kommer tillbaka maste de darfor "komma i kapp" i det eftersatta amnet. Detta innebar en extra belastning bade f6r dem och for elevema eller studentema. Pa s. 32 i gronboken finns handlingsalterllfltiv 9. 9. Sprakliga och kulturella hinder Otillrackliga kunskaper i ett frammande sprak ar en av de viktigaste sparrarna mot rorlighet. F orberedelsefasen bor ocksa omfatta en kulturell del. Den kulturella aspekten ar viktig for att gora utlandsvistelsen givande och uppmuntra till rorlighet. En stor del av rorligheten ar koncentrerad till triangeln Tyskland/Frankrike/Forenade kungariket. Fardigheter i sprak med mindre spridning ar en forutsattning for att fa battre spridning pa studentstrommarna och darmed rikare utbyten 41 • Pa s. 31 i gronboken finns handlingsalternativ 8. 10. Praktiska hinder Praktiska hinder star ofta i vagen for en utlandsvistelse med kvalitet och far ibland sadana dimensioner att besvikna deltagare inte ger sig av alls eller atervander till sina hemlander utan att ha dragit nytta av de mojligheter som utlandsvistelsen innebar. Den som planerar en utlandsvistelse konfronteras med svArigheter fore, under och efter sjalva vistelsen. 41 Ett antal pilotprojekt llir intensivsprfilurser riktade till Sokrates- och Erasmus-studenter som skall till Portugal, Grekland, Italien, Danmark och Finland inleddes inllir hOgskolei'l. ret 1996-1997. 29 a. b. c. d. e. f. Man kan t. ex. ha svart att ra tag i ratt information fore avresan till utlandet (information om tillgangliga utbildningar, om krav fran vardlandets fdrvaltning, om levnadsvillkoren i vardlandet etc. ). Detta har sarskild betydelse for studenter med funktionshinder, sarskilt om det saknas system for mottagande och bostads- fi. orme mg 42. di' Ett avgorande problem for personer som fortbildar sig eller praktiserar ar bristen pa foretag som vill ta emot dem. F oretagen ar inte alltid beredda att ta emot en praktikant (problem med organisation, sprak, handledning). De av gemenskapens forskarstipendiater som utbildar sig inom industrin erbjuds ofta att valja mellan ett begransat antal forskningsprojekt och har svart att publicera sina resultat som ofta ar sekretessbelagda. lbland ar bristen pa lampliga och lagom dyra bostader ett problem (hyreskostnad, depositionsavgift). Studentrum och studentbostader finns ofta endast i begransat antal. Vissa studenter eller larare som ger sig ivag fdr att delta i korta eller medellanga kurser kan inte lfunna sin bostad i hemlandet och riskera att inte hitta nagot till overkomligt pris vid hemkomsten. Det ar vanligt att personer som planerar en utlandsvistelse behover komplettera sitt forsakringsskydd (hemresa i handelse av sjukdom/olycka, ansvarsforsakring etc. ). Familjefragor kan forsvara rorligheten (barnomsorg, skolgang, sysselsattning fOr medfoljande ). Bankavgifter och vaxlingsavgifter vid overforing av studiestod kan sluka upp till 20 % av stipendiesumman. Dartill kommer extra kostnader pa grund av att arbetet i banken tar sa lang tid. Alla ~essa praktiska svarigheter :far storre proportioner for manniskor med svag ekonomi eller med funktionshinder. Pas. 32 i gronboken finns handlingsalternativ 9. 42 Det har ffir tlvrigt visat sig att de utbildningsanstalter som inrattat ett Erasmus-kontor lattare forvaltar programmet och ger de bertlrda god vagledning. Om flera utbildningsanstalter tillsammans med lokala och regionala organ bildar ett "EG-nav", kan detta ge praktiska ilirdelar och stordriftsfordelar. 30 Del C: HANDLINGSALTERNATIV Behovliga insatser maste goras pa flera nivaer. Man bor strava efter att "fylla ut luckoma" i i vilken utstrackning medlemsstatema genomfort gemenskapsratten, kontrollera gemenskapsratten och prova olika atgarder for att stimulera dem att fullfolja genomforandet. Vidare ar <let nodvandigt att medlemsstatema, kommissionen, ovriga gemenskapsorgan och alla berorda aktorer tillsammans och i enlighet med subsidiaritetsprincipen utreder atgarder som kan vidtas pa ratt niva for att stimulera sa manga som mojligt att rora sig fritt over gransema och for att underlatta rorligheten. arbetsmarknadens Kommissionen onskar :fa in synpunkter fran berorda personer och kretsar ( offentliga utbildningsorgan, myndigheter, forskningsorgan etc. ). For att budskapet i gronboken skall na ut kommer den att distribueras brett och spridas genom olika arrangemang (seminarier, f6redrag, diskussionstraffar etc. ) pa samtliga nivaer. organisationer, parter, olika Ni uppmanas att vanda er till foljande adress med kommentarer och forslag: Europeiska kommissionen Generaldirektorat XXII - B2 Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfragor Gronboken "Grundutbildning-vidareutbildning-forskning: Hinder for rorlighet over gransema" 200, rue de la Loi Batiment Belliard 7 - 5139 B-1049 BRYSSEL E-mail: Alice. Copette@dg22. cec. be Fax: + 32-2-295 78 30 Denio handlingsaltemativ som foljer ar inte nagon uttommande lista utan ar avsedda att vara en utgangspunkt for debatten. Andra problem eller hinder kommer antagligen att dryftas tillsammans med illustrerande exempel. Efter en radfragningsperiod pa sex manader kommer kommissionen att gora en sammanstallning vari aven rekommendationer kommer att inga. Handlingsalternativ 1: Att erkanna praktikanters och volontarers rattsliga stallning (Se analysen i punkt B. 1. a, B. 1. b, B. 3. 1. b och B. 3. 2 pa sidorna 9, 10, 14 och 15) * En sarskild rattslig inramning, som skall vara erkand i hemlandet och i vardlandet, kan ge de praktikanter och volontarer som utovar sin ratt till fri 31 rorlighet villkor som ar likvardiga med dem som galler for andra unionsmedborgare. * * * * Genom att vidta vissa atgarder pa omradena uppehfillstillstand, socialforsakring och beskattning kan medlemsstatema gora det mojligt for praktikanter och volontarer att delta i gransoverskridande verksamhet pa battre villkor. Sadana atgarder skulle t. ex. gora det Iattare att genomfora den forsoksverksamhet med en europeisk volontiirtja. nst som kommissionen foreslog 1996. Atgardema f6r att ge prak. 'tikanter och volontarer information och insikt om sina rattigheter och skyldigheter bor breddas pa samtliga nivaer. For att ge utbildningsformer med skola och arbete vaxelvis full utvecklings potential inom EU kan kategorin europalarling skapas. For att inlemma ungdomar i samhallet kan ett rorlighetsprogram for larlingar, ett slags Erasmus-program for larlingar, i syfte att starka banden mellan skola och naringsliv vara andamalsenligt. Handlingsalternativ 2: Att behandla gemenskapens forskarstipendiater enhetligt (Se analysen i punkt B. 2 och B. 3. 1 pa sidorna 11 och 14) For att avskaffa medlemsstatemas diskriminerande behandling som urholkar gemenskapsstipendiema kravs nagon typ av losning. Bland framkomliga vagar finns * * dels mojligheten att lagstifta om skattebefrielse av stipendiema i den rattsakt som anger hur de skall finansieras, dels mojligheten att samordna medlemsstatemas system for direkt beskattning och sociala avgifter med tillampning pa anstallda forskare. Handlingsalternativ 3: Att borga fdr ett socialt skydd at alla som utbildar sig utomlands (Se analysen av hindren i punkterna B. 4. 1 och B. 4. 2 pa sidan 16) a. Bibehallen rdtt till ersdttningfor arbetslosa som utbildar sig i en annan medlemsstat. 32 * b. * For att sakerstalla bibehallen ratt till ersattning fdr arbetslosa som utbildar sig i en annan medlemsstat bor kommissionens forslag 43 pa omradet antas sa snart som mojligt. Forslaget innebar att arbetslOshetsersattningen bibehfills efter en forsta period pa tre manader. Ersattningsperiodens totala langd eller ersattnings beloppets totala storlek f°ar dock inte stracka sig utover den tid eller det belopp som anges i lagstiftningen i den stat dar den arbetslose soker arbete eller utover det belopp som anges i den behoriga statens lagstiftning. Ett social! skydd i vdrdlandet For att sakerstalla ett socialt skydd i vardlandet for personer under utbildning, sarskilt studenter, bor de likstallas med anstallda, egenforetagare och deras familjemedlemmar. Dessutom bor kommissionens forslag 44 om art utvidga tillampningsomradet vad betraffar personer i forordning 1408/71 till att omfatta alla personer som ar fdrsakrade enligt Jagstiftningen i en medlemsstat antas. Kommissionen har dessutom foreslagit radet45 att upphava kravet pa omedelbar nodvandighet vad avser sjukvard for de kategorier av manniskor som behandlas i gronboken och som fdr narvarande ingar i persontillampningsomradet for fdrordning 1508/71 nar de fdr att delta i utbildning vistas i en annan stat an den som ar behorig. Handlingsalternativ 4: Att skapa ett europeiskt yrkesmeriteringsomrade (Se analysen av hindren i punkt B. 5 pa sidorna 18-20) * * *. * 43 44 45 46 47 Omsesidigt akademiskt erkannande bor utvecklas genom allman tillampning av systemet fdr overforing av studiemeriter 46. Liknande metoder bor tillampas inom praktisk yrkesutbildning fdr att na omsesidigt erkannande av utbildningskurser. Heist bor malet nas genom avtal mellan utbildningsanstalter och mellan branschorganisationer 47. Detar nodvandigt att inratta ett system som tillater att praktik i medlemsstaterna erkanns omsesidigt och ingar som del i kursplanen. Alla forslag som gor det lattare att pa europeisk niva tillagna sig och vinna KOM (95) 734 slutlig, 10. 1. 1996. EGT nr C 46, 20. 2. 1992. KOM(96) 452 av den 20 september 1996. I linje med ECTS-systemet (European Transfer Credit System). Europeiska kommissionens vitbok "Lara och Iara ut: Pc\ vag mot kunskapssamhallet", s. 58, Europeiska gemenskapemas byre\ fl>r officiella publikationer (ISBN 92-827-5699-8). 33 * * * * * erkannande for kompetens till foljd av livslangt liirande bor tas till vara. Arbetet med att hitta bra metoder att. gora kompetens sa genomsynlig att var och en har mojlighet att havda sin formaga att utOva ett visst yrke var som heist i unionen bor fortga tillsammans med alla berorda aktorer. Riktade atgarder bor vidtas f6r att undcrlatta erkannande av yrkesmeriter i medlemsstatema. Pa sa vis stimuleras arbetstagare till att delta i utbildningar utanfor hemlandet. Atgarder fdr att komplettera direktivet om reglerade yrken (89/48/EEG) med en skyldighet f6r vardlandet att ta hansyn till erfarenhet efter avslutad utbildning bor vidtas. Kommissionen och medlemsstatema bor utreda 48 om det ar onskvart att identifiera och oka kannedomen om sadana forfaranden pa nationell niva eller pa gemenskapsniva som skulle kunna gora det lattare att finna en losning i godo pa tvister om erkannande av utbildningsbevis, som svar pa individuella ansokningar. Ett av forslagen i gronboken om innovation 49 bor forverkligas, namligen det att "tilldela titeln 'europeisk forskare' till forskare som har medverkat pa ett betydelsefullt satt i gemenskapsprogrammen". Handlingsalternativ 5: Att tillata medflyttning av nationellt studiestod (Se analysen av hindren i punk! B. 6 pa sidan 21) * I likhet med vad som galler inom gemenskapsprogrammen, dar medflyttning av studiestOd (ratten till stodet och till att det utbetalas bibehfilles vid rorlighet) ar en erkand princip, bor det bli mojligt att flytta med stipendier och studiestod fran nationella myndigheter eller andra inrattningar. Handlingsalternativ 6: Att ge medborgare i tredje land som ar legalt bosatta i EU battre mojlighet till utbildning (Se analysen av hindren i punkterna B. 1. b och B. 4. 2 pa sidorna 10 och 18) * 48 49 I meddelandet fran februari 1994 om invandring och asyl lagger kommissionen vikt vid att f6rbattra f6rhallandena for sadana medborgare i tredje land som ar legalt bosatta i en medlemsstat. Kommissionen anger sarskilt att det ar viktigt att Utdrag ur slutsatsema frAn utbildningsministramas radsmt>te i Bryssel, 6. 5. 1996. Gronbok om KOM(95)688 slutlig. innovation, meddelande antaget av kommissionen den 20 december 1995, 34 ha gemensamma regler om inresa i landet f6r personer som ar fast bosatta och medborgare i tredje land, aven i fall da resan sker i syfte att studera eller tillagna sig yrkeskunskap. Dessa regler bor vara samlade i en tvingande rattsakt. Handlingsalternativ 7: Att begransa de sociala och de ekonomiska hindren (Se analysen av hindren i punkt B. 7 pa sidan 21) * * * * * For att framja fri rorlighet bor olika stodformer pa nations- eller gemenskapsniva (stipendier, bidrag, Ian, etc. ) utvecklas i alla sammanhang (nationellt, lokalt, privat etc. ). Det ar nodvandigt med en genomtankt och nationsrelaterad fordelningspolitik f6r Sokrates/Erasmus-stipendierna, varvid hansyn bor tas till nationella sardrag. Om det inrattas ett samband mellan nationella studiestodssystem och Sokrates/Erasmus-stipendiet kan det totala belopp studenten f'ar under sin utlandsvistelse anpassas battre och man undviker en njugg f6rdelning av bidrag over mAnga, som inverkar negativt pa rorligheten. Atgarder bor vidtas f6r att uppmuntra utbildningsvasendet, de mottagande f6retagen samt aven foreningar, fackforeningar, regionala myndigheter eller banker att ge unga manniskor som deltar i praktiskt yrkesinriktade gemenskapsprogram ett kompletterande ekonomiskt stOd. Genom att ge f6retagen vissa skattelattnader skulle man kunna stimulera dem till att ta emot praktikanter och personer under fortbildning. Organ som arbetar med utbytesverksamhet bor ha sarskilda medel som tillater dem att organisera mottagande, uppf6ljning och utvardering pa ett satt som ger rorligheten basta mojliga utsikter att lyckas, sarskilt med avseende pa ungdomar. Handlingsalternativ 8: Att begransa de sprakliga och de kulturella hindren (Se analysen i punkt B. 9 pa sidan 23) * * * Fardigheter i minst tva gemenskapssprAk har blivit en nodvandig f6rutsattning f6r att medborgarna i unionen skall kunna utnyttja de yrkesmassiga och personliga moj ligheter som oppnas fOr dem gen om forverkligandet av den inre marknaden. Ett rorlighetsprojekt bor alltid f6regas av spraktraning. I forbe'redelserna bor en kulturell del inga och en orientering kring levnads- och arbetsfOrhallanden i vardlandet. 35 * * F orsoksverksamhet bor bedrivas i medlemsstatema med malsattningen att ge ungdomar kansla fdr "europeiskt medborgarskap" och respekt for kulturella och sociala olikheter. Nationella organ med ansvar for att genomf6ra gemenskapsprogrammen bor i annu hogre grad hjalpa personer som vill utbilda sig i en medlemsstat, vars sprak har liten spridning och undervisas i liten utstrackning. Handlingsalternativ 9: Att forbattra information och handlaggning (Se analysen i punkt B. I 0 sidan 23) * * * * * * * * * 50 For att inom gemenskapen tillganglig infonnation pa omradet grundutbildning, vidareutbildning och forskning skall vara heltackande och halla hog kvalitet kravs en battre samordning mellan ansvariga organisationer pa nationell niva. Infonnation om de mojligheter och villkor som galler for rorlighet over gransema bor spridas mera allmant och utfomlas med tanke pa en bred allmanhet. All anvandbar information for manniskor som vistas utomlands for att utbilda sig bor finnas pa Internet, samt aven alla EG-databaser (EURES50 Eurodesc, Cordis, NA. RIC, Eurydice). , Ortelius, Anvandning av elektroniska infonnationsverktyg bor uppmuntras. Informationsskrifter och faktablad om medborgamas rattigheter och skyldigheter som ingar i initiativet "Medborgamas Europa" bor ges allman spridning. Atgarder f6r att ge handlaggare i medlemsstatemas f6rvaltningar en grundlig utbildning i gemenskapsra. tten och <less tillampning bor uppmuntras. Dessa atgarder kan utfonnas mot bakgrund av erfarenheter fran gemenskapens utbildningsprogram pa omradet. Utbildningsanstaltema bor uppmuntras till att informera pa EU-niva om den erbjudna utbildningens malsattning och kvalitet. Om det ar nodvandigt bor studenter som utbildar sig i en vardmedlemsstat kunna gora vissa prov per korrespondens under forutsattning att de gors under lamplig overvakning. Samverkan mellan universitet och naringsliv bor uppmuntras 51. Verktyg som EURES, som euroradgivama kan anvanda, kan ocksa framja rorligheten genom att ge tillgang till information om lediga platser i olika medlemsstater. 36 51 I sammanhanget kan rekommendationema frdn IRDAC (Industrial Research and Development Advisory Committee, vilken inrllttades av kommissionen 1984) i rapporten "Kvalitet och ltndam!lsenlighet", 25. 03. 1994, nltmnas. 37 BILAGOR Bilaga 1: Definition av berorda kategorier av minniskor De definitioner av grupper som foljer nedan ar svara att avgransa och kan ibland overlappa eftersom de utformats for olika rattsakter vars tillampningsomraden nar <let galler personer inte sinsemellan utesluter varandra. De foreslagna definitionema ar hamtade fran radsbeslut om att uppratta gemenskapsprogram. A. Bleyer: Personer som ar inskrivna som elever vid en skola52 • Studenter: I Europaparlamentets och radets beslut om Sokrates-programmet53 anger ordet "studenter" "personer som ar inskrivna vid universitet54 , oavsett utbildningsomrade, i syfte att bedriva hogre studier for att erhfilla en akademisk examen eller ett examensbevis, upp till och med doktorsexamen". Till bilden hor emellertid ocksa en bredaxe definition, som anvands i lagstiftningen om social trygghet f6r migrerande arbetstagare. Dar avser ordet "studenter"55 alla personer som inte ar anstallda, egenforetagare eller familjemedlemmar till dessa men som ar regelratt inskrivna i en av de nationella myndighetema godkiind 52 53 54 55 Definitionen ar hmntad ur Europaparlamentets och radets beslut om faststallande av gemenskapens Mgltrdsprogram Sokrates (artikel 2), liksom fOljande definition av "skola": Varje slag av inrattning som meddelar skolundervisning, inrattningama ma vara verksamma pa omradena for allman utbildning, yrkesutbildning eller teknisk utbildning, och i undantagsfall inrattningar som inte meddelar skolundervisning men som tillhandahaller larlingsutbildning, med avseende pa att frrunja atgltrder inom sprak. undervisningens ram, i synnerhet for utbyte av elever. EGT nr L 87, 20. 4. 1995. I direktiv 93/96 om ratt till bosattning f6r studerande anges f6ljande i artikel I: For att skapa villkor som underUittar utovandet av bosattningsratten och fOr att sakerstalla tilltrade till yrkesutbildning utan diskriminering fOr en invanare i en medlemsstat som blivit antagen till en yrkesutbildning i en annan medlemsstat, skall medlemsstaterna erkanna ratt till bosattning f6r en student som har sin hemvist i en medlemsstat och inte har ratt till bosattning i kraft av nagon annan bestrunmelse i gemenskapsrtitten, samt tOr dennes make/maka och de barn de forsorjer, om studenten med ltj~ilp av ett intyg eller pa nagot annat atminstone likvardigt satt som studenten tar valja sjalv fOrsakrar tOr den beh<>riga nationella myndigheten att han/hon har tillgangar som borgar for att han/hon med eventuella medtOijande inte kommer att bli en borda rur vardmedlemsstatens socialtjanst under vistelsen, om studenten ar inskriven vid en godktlnd inrattning llir att dar ga en huvudsakligen yrkesinriktad utbildning samt om studenten omfattas av en sjuktOrsakring som tacker alla risker i vardmedlemsstaten. EGT nr L 317, 18. 12. 1993. Europaparlamentets och rAdets beslut nr 819/95/EG av den I 4 mars 1995 om Sokrates-programmet, EGT nr L 87, 20. 4. 1995. "Universitet": Varje slag av inrattning llir hogre utbildning som utflirdar bevis <>ver beh<>righet eller examina pa denna niva, oavsett vad dessa inrattningar kallas i medlemsstaterna. Ar 1988 gav regeringsforetrtldarna i Administrativa kommissionen llir social trygghet tOr migrerande arbetare sitt bifall till denna definition. 38 inrattning i en medlemsstat for att studera eller ga en yrkesutbildning, samt omfattas av ett sarskilt socialforsakringssystem for studenter. Ungdom f6r Europa-programmet vander sig till alla ungdomar mellan 15 och 25 ar som ar fast bosatta i Europeiska unionen samt pa Island; i Lichtenstein eller i Norge. Detta aldersintervall anvander kommissionen av havd nar orden "ungdomar" och "ungdom" anvands (EUR OST A T:s statistik). Men inom Leonardo-programmet56 anvands termen "ungdomar" om personer som gar en yrkesutbildning, arbetar eller soker ett arbete och som ar under 28 ar. Programmet vander sig bade till ungdomar som gar en inledande yrkesutbildning och till unga arbetstagare. Nar det handlar om stOd till program for arbetspraktik i foretag omfattas aven personer som gar en universitetsutbildning eller som avslutat en sadan utbildning men annu inte :fatt sin forsta anstallning. Dessa program ingar i den verksamhet som styrs av samarbetsavtal mellan universitet och foretag. En student, elev eller ungdom kan vara familjemedlem till en unionsmedborgare som utovar sin ratt att rora sig fritt och har da sarskilda rattigheter enligt gemenskapsratten (i synnerhet likabehandling med den inhemska befolkningen vad betraffar studiestOd och andra sociala f6rmaner). C. V olontiirer: Volontartjanst ar en verksamhet av eget slag som maste sarskiljas fran avlonat arbete och vanliga system for yrkesutbildning. Den innebar en moj lighet till vardefulla erfarenheter genom frivilligt deltagande i allmannyttig verksamhet. Ideellt arbete ar visserligen nagot som tilltalar manniskor i alla aldrar, men det ar volontartjansten for ungdomar som ar erkand i flera medlemsstater. Det ror sig vanligen om projekt med begransad varaktighet som inte ger upphov till nagra multilaterala initiativ. Men gransoverskridande volontartjanst for ungdomar i Europa har under de senaste aren tatt ett uppsving57. D. Sprakassjstenter: 56 57 RAdets beslut 94/819/EG av den 6 december 1994 om programmet Leonardo da Vinci, EGT nr L 340, 29. 12. 1994 (Svensk text: EGT, SpecialutgAva, omrMe 5, vol. 6, s. 170). Projektledarhand ledningen. Viss fOrst>ksverksamhet har bedrivits pA omrAdet inom ramen fOr Ungdom fOr Europa-programmet sedan 1992. PA grundval av erfarenhetema lade kommissionen 1996 fram projektet "Europeisk volonUirtjanst fOr ungdomar". Projektet syftar till att lflta 2500 ungdomar med hemvist i ett EU-land gora en allmannyttig insats i ett annat EU-land i nflgon lokal verksamhet under sex mflnader till ett Ar. Kommissionen planerar att utveckla projektet och att inratta ett flerftrigt program fOr Europeisk volontartjanst for ungdomar. 39 En sprakassistent inom programmet Sokrates/Lingua ar en blivande spraklarare (student ell er nyutexaminerad) som undervisar vid en vardutbildningsanstalt i en ruman medlemsstat under minst tre manader och hogst atta manader. Assistenten far traning och erfarenhet som ger battre kompetens att utOva sprciklararyrket58. E. Forskare: I denna gronbok behandlas endast sadana forskare som ar under utbildning och som utovar sin ratt till fri rorlighet. I gemenskapens FTU-program delas dessa forskare, s. k. "Marie Curie-stipendiater", upp i foljande grupper enligt radets beslut om programmet fdr utbildning och rorlighet for forskare 59 : Pa doktorandniva befinner sig unga forskare med ett utbildningsbevis som ar utfardat av ett universitet eller en utbildningsanstalt pa motsvarande niva och som omedelbart ger tilltrade till doktorandstudier eller till en jamforbar utbildning. Pa doktorsniva aterfinns unga forskare som har doktorsexamen eller ett jamforbart utbildningsbevis eller som inte har nagot sadant utbildningsbevis men har forskat pa heltid i minst fyra ar pa doktorandniva. Erkanda forskare ar forskare som har forskat pa heltid minst atta ar pa doktorandniva. Vid sidan om stipendieverksamheten, som bedrivs for program. met for utbildning och rorlighet for forskare, finns det gemenskapsverksamhet for utbildning och rorlighet genom sarskilda FTU-program, som manga och i synnerhet unga forskare deltar i. F. Uirare och haodledare: "larare/undervisningspersonal"60 Med sina arbetsuppgifter direkt deltar i den undervisning som ges i en medlemsstat enligt dess utbildningssystem. som genom personer avses Ordet "handledare"61 star bade for yrkeslarare pa gymnasieniva eller hogskoleniva, for instruktorer knutna till larlingsprogram och for dem som f6rmedlar fortbildning ute pa foretagen. 58 59 60 61 Jfr. rAdets och Europaparlamentets beslut om att inratta gemenskapens handlingsprogram Sokrates. RAdets beslut 94/916 av den 15 december 1994 om programmet ilir utbildning och r5rlighet f6r forskare, EGT nr L 361, 31. 12. 1994. Europaparlamentets och radets beslut 819/95/EG av den 14 mars 1995 om programmet Sokrates, EGT nr L 87, 20. 4. 95. RAdets beslut 94/819/EG av den 6 december 1994 om programmet Leonardo da Vinci, EGT nr L 340, 29. 12. 94 (Svensk text: EGT, Specialutgava, omrAde 5, vol. 6, s. 170). 40 Bilaga 2a: Rorlighet over griinserna inom gemenskapens program Siffroma nedan talar sitt eget sprak. De visar hur det antal mi:i. nniskor som kunnat forflytta sig over granserna tack vare gemenskapsprogrammen okat. * Erasmus (Radets beslut, 1987) Berorda individer: 1987/1988 1988/1989 1995/1996 1995/1996 3 000 745 170 000 14 000 studenter Ia. rare studenter Ia. rare * Lingua (Hirare-eleyer) (Radets beslut, 1989) Fortbildning for la. rare: 1990/1991 (forsoksverksamhet) 1994/1995 Ungdomar (Gemensamt utbildningsprojekt): 1990/1991 1994/1995 La. rare (Gemensamt utbildningsprojekt): 1990/1991 1994/1995 516 7 450 4 018 32109 317 3 580 * Sokrates Under 1996/1997 godkandes I 50-482 rorlighetsansokningar gallande studenter och 12 775 ansokningar gallande Ia. rare. Med borjan 1997/1998 kommer verksamheten att andra karaktar eftersom den kommer att vila pa varje enskilt universitets initiativ pa omradet. Samarbetet kommer att regleras via universitets- och hogskoleavtal mellan utbildnings anstalterna och Europeiska kommissionen. Till Sokrates-programmet har lagts ett extra moment som ar avsett att stodja sprak. undervisning och sprakinlarning. Det ror sig om funktionen sprak. assistent som ger blivande sprak. larare en chans att studera och verka vid en vardutbildningsanstalt i utlandet under en bestiimd tidsperiod. Under fOrsoksaret, 1995/1996, deltog fler an 200 sprAkassistenter i verksamheten. Siffran fOrvantas stiga till 600 under lasaret 1996/1997. Under 1995/1996 arrangerades 689 lararutbyten och 215 praktikperioder for Ia. rare i fOretag inom partnerskapen mellan utbildningsanstaiter enligt Sokrates/Comenius. Fran och med sommaren 1996 kommer Ia. rare fran Europeiska gemenskapen (EG) och fran de tre Ianderna i Europeiska ekonomiska samarbetsomradet (EES) att kunna resa till andra EG- eller BES-lander for att delta i fortbildningskurser som anordnas av europeiska kursarrangorer. 41 * Ungdom fer Europa III (Europaparlamentets och radets beslut, 1995) Ungdomsutbytcn U ngdomsinitiativ Volontartj an st Utbyten med tredje land (* preliminar uppgift) 1995 50 000 dcltagarc* 1995 1995 930 deltagare 75 deltagare 1995 2 805 deltagare * Europeisk volontartjanst for ungdomar (ForsoksverksamhetJ Volontarer 1996/ 1997 ca. 2 500 deltagare Cutm. 1lll (sanwrhl'lc univcrsill·t-ffal'lag och i()rl'la~spraktik l()r stuc. kntcr) Radets beslut: 1988 I kri\rda i11divi<kr: I '>90 1994. i ·WO prak1ikm1tcr t'h·cr ~1. r~iflSl'rtl:t 8 700 praktikanter over gransema Totalt var 75% av de fdretag som deltog i Comett-projekt sma eller medelstora f6retag. P<:tra II (11ngdomar i inledande yrkesuthildning dlt·r 11nga nrhetstagarc) Radets beslut: 1991 Berorda individer: 1992-1994 23 566 ungdomar i inlcdande yrkcs utbildning 13 053 unga arbetstagare t Lcurnmlu Ja V in_\:J Program met l. t·. onardo da Vinci, som inrtittades gcnom radcts hesl11t av den 6 ,i, t. ' """I I '1'1 I 1111d:ill:11 11, h I" I :1· I ' ti· ::111tl1t·I I I 1·d"l!l1ttl11·l1 II i11p•tl griinsovcrskridandc program fOr utbytcn och praktik. UpphandlingsWrfarandet 1995 visade att dct sarskilt ar ungdomar som f'ar gladje av 42 rorl i ghetsverksamheten. Berorda individer: 1995 11 564 ungdomar i inledande yrkes u tbi ldning 4 826 unga arbetstagare 5 175 unga akademiker ( studenter och nyutexaminerade) 2 300 handledare nerl\rdn ind i vidt·r: PrognoH tor 1 QC)6 11 "64 unt. tdomnr i inlednnde yrkesutbildning 4 826 unga arbetstagare 5 175 unga akadcmikcr ( studenter och nyutexaminerade) 2 J96 hnndlcdarc Utbildnin~ och rorfo:het fOr forskare * Det andra ramprogrammet 1987/1991 2 300 stipendier inom ramen for sarskilda FTU program + Del lrctljc mmprogrummcl 1990/ 1 'N·1: Programmet Humankapital och rorlighet: 1 800 760 personliga stipendier och stipcndier till utbildningsanslaltcr (motsvarande ca 2 000 forskarstipendiater) Andra sarskilda FTU-program: 700 slipcndier * Det fjarde ramprogrammet 1994/1998 Marie Curie-stipendier: Progrnmrnc. ~t fl\r uthildning och rorlighct rnr for~kare: 1 300 redan beviljade stipendier Andra sarskilda FTU-program: 200 redan beviljade stipendier 43 Bilaga 2b: Beskrivning av gemenskapsprogrammen pa omradet grundutbildning och vidareutbildning A. GRUNDUTBILDNING Redan 1976 lades grunden till samarbetet inom gemenskapen genom "joint study programmes". Darefter sjosatte kornmissionen program. men Erasmus och Lingua som ar inriktade pa fysisk rorlighet for studenter och la. rare. Numera ar rorligheten en integrerad del av det europeiska samarbetet inom grundutbildningen och har en given plats i <let for narvarande lopande Sokrates-programmet. I. ERASMUS (1987-1994) Radets beslut av den 15 juni 1987, EGT nr L 166, 25. 6. 1987. Radets beslut av den 14 december 1989, EGT nr L 395, 30. 12. 1989. Radets beslut av den 28oktober1991, EGT nr L 322, 3. 12. 1991. Genom gemenskapens handlingsprogram om universitetsstuderandes och Ia. rares rorlighet, Erasmus, stimulerades samarbete mellan universitet. Darigenom uppnAddes battre omsesidigt erkannande av kvalifikationer och uppmuntran till stOrre rorlighet for studenter62 och larare i Europeiska gemenskapen. Fran och med 1992 tillats aven EFT A lander delta. Programmet var uppbyggt kring foljande atgarder: samarbetsprogram mellan Atgard 1: Att inratta ett natverk for hogskolesamarbete pa gemenskapsniva genom att samfinansiera (ICP). Samarbetsprogrammen skall omfatta studentrorlighet pa mellan tre manader och ett Ar. Dessutom skall program inrattas for rorlighet bland larare och deras vistelser skall vara fran en vecka till ett Ar. universitet hogskolor och Atgard 2: Direkt ekonomiskt stod till studenter genom Erasmus-stipendier, som skall tiicka kostnadema for rorligheten (sprakkurser, resor, levnadskostnader). Atgard 3: Pilotprojektet ECTS ("europeiskt system for overforing av studiemeriter", som skall galla i he la Europeiska gemenskapen) genomfordes for att underlatta akademiskt erkannande av studieperioder i utlandet. Fas 1: Budget Ar 1987-1989: 93,7 miljoner ecu. Fas2: Budget 1990-1994: 426,l miljoner ecu. II. LINGUA 62 For funktionshindrade Erasmus-studenter fir det vHI sOrjt fOr sddant som vHgledning, mottagandc, fysisk tillganglighet, assistans och ekonomiskt stM fur att Uicka merkostnader. Se Handbok i god praxis :llir Erasmus. A ven inom Sokrates-programmet Hr detta frAgor som beaktas :llir att funktionshindrade studenter skall ha en reel! mojlighet till rorlighet. 44 Radets beslut av den 28 juli 1989, EGT nr L 239, 16. 8. 1989. Gemenskapens handlingsprogram med syfte att framja fardigheter i frammande sprak. i Europeiska gemenskapen, Lingua, omfattade fdljande atgarder: Atgard 1: StOd till fortbildning av spraklarare och sprakkursledare. Atgard 2: StOd till traning i frammande sprak vid universiteten och i synnerhet stOd till grundutbildning av spraklarare. Atgard 3: Insatser for att framja sadana frammande sprak som anvands i yrkeslivet och i naringslivet. Atgard 4: StOd till att utveckla utbytesverksamhet fdr ungdomar som gar pa yrkesinriktade utbildningar. Utbytesverksamheten olika utbildningsanstalter. projekt mellan upplagd som ar Budget ar 1990-1994: 153,893 miljoner ecu. III. SOKRATES (1995-1999) Radets och Europaparlamentets beslut av den 14 mars 1995, EGT nr L 87, 20. 4. 1995. saval skolundervisning Genom handlingsprogrammet Sokrates uppmuntras till samarbete mellan medlemsstatema inom (Comenius/partnerskap mellan utbildningsanstalter), hogskoleundervisning (Erasmus/uppmuntran till studentrorlighet) som stimulans till battre sprakfardigheter (Lingua) och kompetensutveckling for larare. Programmet ar avsett fdr elever, studenter, la. rare, administrativ personal vid universiteten, yrkeslarare, barn till migrerande arbetare, resande och zigenare. Budget cir 1995-1999: 850 miljoner ecu. IV. UNGDOM FOR EUROPA (1988-1999) Radets beslut av den 16 juni 1988, EGT nr L 158, 26. 6. 1988. Radets beslut av den 29 juli 1991, EGT nr L 217, 6. 8. 1991. Radets och Europaparlamentets beslut av den 14 mars 1995, EGT nr L 87, 20. 4. 1995. Huvudmalsattningen med programmet Ungdom for Europa ar att, sarskilt genom intensifierat samarbete mellan medlemsstatema, bidra till att forma ungdomar genom utbyten och kompletterande verksamhet utanfor det formella utbildningssystemets ram. Programmet ar alltsa inriktat pa ungdomsutbyten, varvid ungdomama antingen skall vara fast bosatta i Europeiska gemenskapen ( altemativt pa Island, i Lichtenstein eller Norge) eller ocksa fran ett tredje land som omfattas av programmet (landema i Central- och Osteuropa, Oberoende staters samvalde, Medelhavslandema, landema i Latinamerika, AVS-landema), pa initiativ fran ungdomar, volontartjanst (som fortsattningsvis kommer att 45 koncentreras pa kortare perioder for att utesluta sammanblandning med Europeisk volontiirtjanst) och utbildning av fritidsledare. Sarskilda insatser kornmer att goras fdr att missgynnade ungdomar lattare skall kunna delta i programmet. Till missgynnade ungdomar raknas sadana som har svarast att delta i program pa saval gemenskapsniva som nationell, regional eller lokal niva av orsaker forknippade med deras kulturella, sociala, ekonomiska, fysiska eller geografiska situation. Programmet vander sig ocksa till fritidsledare, ledare for ungdomsorganisationer samt till handledare och forskare pa omradet ungdomsfragor. Budget Ar 1994: 11 miljoner ecu. Budget Ar 1995: 24,4 miljoner ecu. Budget Ar 1995-1999: 126 miljoner ecu. V. TEMPUS (1990-1995) Huvudmalsattningen med Tempus ar att skapa forutsattningar for och framja intemationellt samarbete pa hogskoleniva mellan Europeiska unionen och landema i Central- och Osteuropa, nyligen sjalvstandiga stater i fore detta Sovjetunionen och Mongoliet. Genom programmet Tempus kanaliseras hjalp till att omorganisera hogskole undervisningen och till att lagga fast politisk inriktning fdr nationen och fdrvaltningen i landerna i Central- och Osteuropa och i de sjalvstandiga statema i fdre detta Sovjetunionen. Det ar ett smidigt program som gar att anpassa dels till nya behov sasom kvalitetssakring, utbildning och styming av universitetspersonalen samt projektledning, dels till nykomlingar sasom Bosnien-Herzegovina, Makedonien och Turkmenistan. Sedan 1990 har ca. 12 000 projekt och 500 utbildningsanstalter !att stOd via Tempus. Vidare har det tack vare Tempus blivit mojligt att anpassa ca. 15 000 kurser och framstalla nara 6 000 undervisningshjalpmedel. Budget Tempus Phare (1990-1996): 601,8 miljoner ecu. Budget Tempus Tacis (1993-1995): 52 miljoner ecu. 46 B. YRKESUTBILDNING OCH FORTBILDNING I. PETRA (1988-1994) Radets beslut av den 1december1987, EGT nr L 346, 10. 12. 1987. Radets beslut av den 21juli1991, EGT nr L 214, 2. 8. 1991. A vsikten med gemenskapens handlingsprogram om ungdomars yrkesutbildning och fostran for vuxenliv och yrkesliv, Petra, var att komplettera och stotta medlemsstatemas stravanden att hoja nivan och kvaliteten pa yrkesutbildningen. Programmet var uppbyggt kring fyra atgarder: Atgard 1 a: Praktikplatser for ungdomar som gar en yrkesutbildning. Tanken var att praktikplatsen skulle tillfora ungdomarnas utbildning en europeisk dimension. De skulle :fa mojlighet att bekanta sig med nya utbildningsmetoder, ny utrustning, ett nytt innehfill och olika slag av utbildning. Atgard lb: Praktikplatser for arbetstagare, unga arbetssokande och ungdomar under fortbildning i ett fdretag I en utbildningsanstalt i en annan medlemsstat. A vsikten med praktikplatserna var att ge unga arbetstagare, unga arbetssokande och ungdomar under fortbildning en ny erfarenhet av yrkeslivet eller utbildningsvasendet. Denna extra erfarenhet skulle ge dem en mer konkret forestallning om arbetslivet. Atgard 2: Ekonomiskt och tekniskt stOd till transnationella projekt. Projekten skulle drivas av fortbildningsorgan, foretag och arbetsmarknadsorganisationer och leda fram till ett natverk pa gemenskapsniva med syfte att tillsammans utforma fortbildningskurser for ungdomar och lamplig utbildning for handledare. Atgard 3: Samverkan mellan nationella yrkesvagledningssystem och nationella metoder att utbilda yrkesvagledare. II. COMETT (1987-1994) Radets beslut, EGT nr L 222, 8. 8. 1986. Radets beslut, EGT nr L 13, 17. 1. 1989. Programmet f6r samarbete mellan universitet och foretag avseende teknikoverforing, Cornett, syftade till att starka kunnandet inom avancerad teknik, utveckla hogt kvalificerade manskliga resurser och darigenom till att skarpa europeisk industris konkurrenskraft genom fortbildningsinitiativ mellan universitet och foretag. Atgard 1: Europeiskt natverk. De konsortier som bildades bade antingen en regional forankring eller branschanknytning. Tanken var att samverkan skulle vara fokuserad kring fortbildning, att det skulle knytas band mellan den akademiska varlden och naringslivet. 47 Atgard 2: Utbyten och praktikplatser over gransema. Syftet var att genomtora ett program med foretagspraktik for studenter, fordjupningsstudier for unga akademiker och personalutbyten mellan foretag och universitet. Atgard 3: Gemensamma transnationella fortbildningsprogram. Det ror sig om att utveckla gemensamma transnationella fortbildningsprogram, som kan utgoras av dels korta fortbildningskurser, dels fortbildningsmaterial via befintliga media och tekniker. Budget for 1987-1992: 206,6 miljoner ecu. Budget fdr 1990-1994: 230 miljoner ecu. III. EUROTECNET (1990-1994) Radets beslut av den 18 december 1989, EGT nr L, 30. 12. 1989. Programmet Eruotecnet var inriktat pa att framja kreativiteten inom yrkesutbildning och fortbildning fdr att integrera pagaende och kommande tekniska forandringar samt utvardera eff ekten pa sysselsattning, arbetsforhallanden och kompetenskrav. Programmet innehol l foljande tva sinsemellan kompletterande atgarder: a) b) Medlemsstatema inledde och genomforde en rad nyskapande projekt med syftet att utveckla och forbattra yrkesutbildningen. Europeiska kommissionen stodde projekten genom att skapa lankar mellan dem och bygga upp ett europeiskt natverk som gynnade utbyten, overforing av sakkunskap och kunnande samt synergieffekter mellan projekten. IV. FORCE (1991-1994) Radets beslut av den 29 maj 1990, EGT nr L , 21. 6. 1990. Handlingsprogrammet for att utveckla fortbildningen, Force, var inriktat pa att genom kreativitet och utbyte av erfarenheter astadkomma ett fortbildningsutbud med battre kvalitet. Programmet inneholl f6ljande tva sinsemellan kompletterande atgarder: a) b) En gemensam ram avsedd att stodja och komplettera medlemsstatemas atgarder for att sammanhallande utveckling pa stimulera fortbildningsomradet. for medlemsstatema en Ett antal gransoverskridande atgarder som genomfordes pa gemenskapsniva och syftade till att stOdja och komplettera verksamheten i medlemsstatema. Budget: 83,4 miljoner ecu. 48 V. LEONARDO DA VINCI (1995-199<)) Radets beslut av den 6 december 1994, EGT nr L 340, 29. 12. 1994. Gemenskapens handlingsprogram f6r vidareutbildning, Leonardo, syftar till att forbattra system och former for vidareutbildning i Europeiska gemenskapen. Det syftar ocksa till att fi)rhattra forthildningsinsatserna. aven gcnom samvcrkan universitet-forctag. Programmet ar ocksa agnat att stOtta sprakinlarning och kompetensutveckling samt sprida nyheter inom kursverksamhet. Programmet vander sig till alla saval yrkesverksamma som icke yrkesverksamma och till dem som ansvarar far yrkesutbildning och fortbildning. Dill: St5d till f6rbattrade system och former for vidareutbildning i medlemsstatema. De transnationclla pilotprojckten handlar om samarbete fOr att fOrbtittra yrkesutbildning och fortbildning. De Ur ocksa inriktadc pa upplysningsverksamhet. yrkcsvagledning. jiimsUilldhct mcllan kvinnor och miin saint lllrbilUra<l bcrcdskap inom utbildningsvasendct nar det galler att stodja personer som missgynnas pa arbetsmarknaden. GemenskapsstOd utgar till program for placering av ungdomar i yrkesutbildning over gransema och till unga arbetstagare liksom aven till meJlanstatliga utbytesprogram for hamllcdarc. 12cl2: Stod till forbattrade fortbildningsinsatser, aven genom samverkan universitet-fdretag, med avseende pa foretag och arbetstagare. De transnationella pilotprojekten handlar om kreativitet inom fortbildning. Syftet ar att ge insikt om hur tekniker forandras och hur dctta paverkar dels arbetssituationen, dels vilka k valifikationcr och kunskupcr som krnvs. Ucnom Lconar<lo-programmct stOttas ocks~t samarbetet over gransema avseende investeringar i kompetensutveckling av arbetstagare, overfdring av tekniskt nytankande inom ramen fOr samverkan universitet-niiringsliv samt jamstalldhet mellan kvinnor och man i samband med yrkesutbildning. Gemenskapsstod utgar till transnationella program f6r praktikplatser och utbytesverksamhet mdltm <leis till gransoverskridande utbytesverksamhet for dem som ansvarar f6r fortbildning. fOrctagcn, <leis univcrsitct och fortbil<lningsorgan, liksom liven D. d_3. : Stod till sprakinlarning, kunskapsutveckling och till spridning av nyheter inom kursverksamhet. Via denna del st6ttas samarbete inriktat pa battre sprakinlarning genom transnationella pilotprojekt och utbytesprogram, pa kunskapsutveckling genom frageformular och analyser samt genom utbyte av jamforbara data pa fortbildningsomradet. Insatsema ar ocksa inriktade pa att sprida nyheter pa fortbildningsomradet genom spridningsprojekt och transnationella utbytesprogram. Sistnfunnda program genomfors inom ramen for det program for studiebesok som Cedefop haller i. DclA: Kompletterande atgarder. 49 Denna del omfattar ledning och uppfoljning av programmet. Detta skcr genom att man knyter samman deltagarlandema sa att ett natverk for samarbete skapas och genom upplysning, uppfoljning och utvardering. Budget fOr 1995-1999: 620 miljoner ecu. 50 Bilaga 3: Gemenskapsprogram kring gemenskapsstipendier for utbildning och rorlighet for forskare (Marie Curie-stipendier) omstandigheter ovr1ga och A. GEMENSKAPSATGARDER FOR UTBILDNING GENOM FORSKNING OCH FOR FORSKARRORLIGHET 1. Oversikt Europeiska gemenskapen har en lang tradition nar <let galler utbildning och rorlighet fdr forskare. Det ar nagot som funnits med fran borjan, sarskilt inom ramen for EURA TOM. Utbildnings- och rorlighetsaktiviteter fdr forskare har gatt igenom tre utvecklingsfaser. Var och en av dessa tre faser kannetecknas av en sarskild viljeinriktning och administration samt av ekonomiska anslag som vartefter blivit allt storre. Fas 1: Fran borjan av EURA TOM:s FTU-verksamhet till 1985. Under denna period beviljades ungefar 50 stipendier per ar. Dessa finansierades via inom en gemenskapens FTU-program. sarskild budgetpost. Forskningsprojekten funnesomraden rorde Fas 2: Inleddes genom budgetmyndighetens beslut att "sektorsindela" utbildningen genom forskning som innebar att man ar 1986 antog en enda rattsakt fdr alla FTU program. Denna fas tacker huvudsakligen <let andra ramprogrammet ( 1987-1991) som medgav finansiering av ungefar 2 300 stipendiater inom olika program, vilket innebar ett atagande pa ungefar 100 miljoner ecu. Under denna fas steg antalet beviljade stipendier till ungefar 460 stipendier per ar. Fas 3: lnleddes med <let tredje ramprogrammet 1992. Ett sarskilt program, Humankapital och rorlighet, antogs med avseende pa utbildning och rorlighet for forskare. G~nom programmet kunde man finansiera * * ungefar 1 800 stipendier till enskilda, ungefar 760 stipendier till institutioner (vilket motsvarar ekonomisk hjalp till ungefar 1 700 forskare). Vid sidan av dessa program finns sarskilda FTU-program, inklusive GFC, ur vilka en del av budgeten kan anslas till utbildning och rorlighet for forskare. Genom dessa program har ungefar 700 stipendier finansierats sedan 1992. Sammantaget har det tredje ramprogrammet inneburit en finansiering av nara 1 500 forskarstipendiater per ar under i genomsnitt nara tva ar. Under de senaste fem aren har gemenskapens verksamhet pa omradet utbildning och rorlighet fdr forskare vuxit snabbt bade i ekonomiska termer och i antal stipendier. Uppskattningsvis svarar gemenskapens insats pa omradet mot en betydande procentsats (ca. 10 % ) av de medel medlemsstatema anslar till uppgiften. 2. Utbildning och rorlighet for forskare inom <let fjarde ramprogrammet (1994-1998) 51 Alla de sarskilda FTU-programmen i det fjarde ramprogrammet omfattar finansiering av utbildning genom forskning och rorlighet for forskare, antingen som kompletterande atgard pa det fdrsta, andra och tredje verksamhetsomradet, ell er som huvudatgard pa det fjarde verksamhetsomradet (Utbildning och fri rorlighet for forskare). Sistnfunnda program tjanar som ledstjarna och referens pa omradet. I det programmet anges former for genomforandet av den rattsakt som ar tillfunplig pa de andra FTU-programmen, sarskilt dem' pa det f6rsta verksamhetsomradet63. 3. Programmet Utbildning och fri rorlighet fdr forskare ( 1994-1998) 64 Budget: 744 miljoner ecu. Mal: Att kvantitativt och kvalitativt utveckla manskliga resurser gemenskapen. Att forse gemenskapen med vetenskaplig personal pa hog niva. Att verka for att unga forskare (under 35 ar) deltar i programverksamheten. Europeiska Foljande huvudaktiviteter ingar i programmet: Natverk for utbildning genom forskning Huvudmal: Att ge olika EU-lander mojlighet att utbyta unga doktorerade forskare for projekt pa hog niva. Att stimulera till samarbete mellan laboratorier inom EU: minst fem laboratorier i tre olika lander. Antal projekt: Foregaende program (Humankapital och rorlighet): 700 natverk finansierades och omfattade 6 000 forskare. Nuvarande program (Utbildning och fri rorlighet for forskare ): Malsattningen ar 200 natverk som skall omfatta I 200 forskare. 63 64 Europaparlamentets och rAdets beslut om Europeiska gemenskapens fjarde ramprogram llir verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration under perioden 1994-1998, EGT nr L 126/32, 18. 5. 1994. RAdets beslut om programmet om programmet fi>r utbildriing och rl>rlighet fbr forskare under perioden 1994-1998, EGT nr L 361, 31. 12. 1994. 52 Forskarstipendier (Marie Curie-stipendier) Huvudmal: Att ge unga forskare (under 35 ar), helst med doktorsexamen, mojlighet att genomfora ett forskningsprojekt i ett annat gemenskapsland. 4. Tillfalligt system for programmet Utbildning och fri rorlighet for forskare Stipendiaterna f'ar netto- och bruttobelopp i stipendium enligt gallande tillfalliga system. Systemet ar utformat sa att stipendiaterna skall ha samma levnadsvillkor som inhemska forskare pa samma niva. Beloppen har faststallts av medlemsstaternas foretradare i programkommitten for Utbildning och fri rorlighet for forskare. De skiljer sig kraftigt fran ett land till ett annat beroende pa vilken rattslig stallning stipendiaten kommer att ha (sarskilt bruttobeloppet) och pa vilka inhemska regler som galler for ersattning till forskare (sarskilt nettobeloppet). Beroende pa den nationella lagstiftningen i vardlandet och pa forskarens niva kan gemenskapsstipendiaten placeras in i en av tOljande kategorier: Studenter. Arbetstagare. Egenforetagare. till Gemenskapsstipendiet forskarutbildningskontrakt omfattar foljande delar: som betalas ut vardutbildningsanstalten enligt ett a. Ett belopp till stipendiaten som bestar av ett bruttobelopp som skall tacka levnadskostnader och obligatoriska skatter och sociala avgifter, en rorlighetsersattning ( 400 ecu/manad for dem som bar doktorerat och 300 ecu/manad for doktorander), ett fast engangsbelopp i ersattning for resor. b. Ett schablonbelopp pa 830 ecu/manad till vardutbildningsanstalten for forvaltnings och forskningskostnader. I vissa lander kan ersattningen for rorlighet och resor jamstallas med inkomster och belaggas med skatt och sociala avgifter. LAND KAT. 20 Skala i ecu/man RATTSLIG STALLNING KAT. 30 RATTSLIG STALLNING ( doktorander) ( doktorerade) 53 BRUTTO NETTO (prognos) BRUTTO NETTO (prognos) Tyskland Osterrike Belgien Dan mark Spanien Finland Frankrikc Grckland Irland Italicn Luxemburg N cderlanderna Portugal Storbritannien Sverige Island Norge Schweiz 2194 2547 3797 3439 1301 2748 2397 1622 1523 1505 2781 2584 2258 1071 1236 2158 2540 2956 1050 1450 1400 1500 1100 1200 1200 950 900 1050 1800 1500 1150 1050 1200 1200 1450 1900 Anstalld = A, Stipendiat = S, Egenf6retagare = E. A A ;\ A s A A A A E A J\ A s s A A A 4388 3057 4947 4251 3111 3765 3390 2206 2944 2468 3951 3336 3377 2546 1905 3150 3245 4714 2100 1700 1700 1700 1600 1550 1600 1300 1500 1800 2300 1800 1700 1400 1900 1800 1750 2900 A A A A A A A A A E A J\ A A s A A A Det har systemet antogs av kommissionen den 3 I oktober 1992 och galler alla insatser for utbildning genom forskning och rorlighet fdr forskare inom det fjarde ramprogrammet. Inom systemet har begreppen nedan foljande betydelser: Stipendium for utbildning genom forskning (Marie Curie-stipendier): Det schablonbelopp i pengar som tas ur gemenskapens budget fdr FTU-program och som enligt ett kontrakt betalas tiJI en inrattning for att den skall ta emot en forskarc (stipendiat) och ansvara for dcnncs uthildning gcnom forskning och fri rorlighet. Stipendiat: Den forskare som tas emot av en inrattning for att genomfora ett projekt enligt ett mellan inblandade parter inganget kontrakt. som reglerar utbetalningen av en <lei av stipendiet. Kontrakt: De kontraktct som sluts mcllan kommissionen och inrattningcn om hur projckld skall finansieras och genomfdras. Associerad stat: Tredje land som deltar i finansieringen av ett sarskilt FTU-program enligt villkoren i ett avtal inganget med gemenskapen. Vardinrattning: Ett organ som ar en juridisk person och vars huvudsakliga syfte ar att bedriva forskning, sfuskilt ett universitct ett forskningscentrum eller ett foretag. Detta organ skall ta emot stipendiaten och uppfylla behorighetskraven. 54 Vardlaboratorium: En forskningsenhct som juridiskt ar en dcl av inrattningen. Den kan vara forlagd till inrattningen, till den stat dar inrattningen finns, till en annan medlemsstat cller till en associerad stat. Forskningsenhctcn skall kunna erbjuda de forhallanden som kravs for att genomfora projektet. Deltagare: Stipendiaten och inrattningen som tillsammans genomfor projektet. Vardland: Den medlemsstat eller den associerade stat dar projektet skall genomforas. Projekt: Stipendiatens FTU-projckt for utbildning genom forskning. B. SAMMANDRAG AV EXPERTGRUPPENS RAPPORT OM "GEMENSKAPS- STIPENDIER FOR FORSKNING OCH FOR R()RLIGHET" lJTBILDNING GENOM 1. f ()r att fa till stand ett enhetligt system i overensstammelse med uttalandena i protokollet fran forskningsradets mote den 1 december 1994 upprattade Europeiska kommissionen i oktober 1 994 en expertgrupp med for CREST, under ordforandeskap av H. Pfciffert och med representanter far medlemsstatemas departement med ansvar for forskning och finanser). Expertgruppens rapport och rekommendationer godkandes av experterna den 4 maj 1995. Nedan foljer en redogorelse for slutsatscrna. ledamoter som medlemsstaterna utsett (foretradare 2. Sammandrag Rapporten till kommissioncn sammanstalldcs av en cxpertgrupp som hcstod av forctriidarc for linansdepartcmcnten och forskningsdepartementcn i de 15 mcdlcmsstatcrna samt i Norge (Fll/FES Wndcr). Expertgruppcn hadc upprUltats mr alt unders<)ka mi)jlighctcrna for dt nytt stipcrn. fa·syskm mr dct tredjc vcrksamhetsomritdd, "lJthildning genom forskning". i FTlJ-programmct. Expertgruppcn notcradc att ctt dcJinitivt system fOr att genomfora vcrksamhctsomradct bordc \'ila pii foljande grundsats som radct utarhctat: Ett nytt enhetligt system ellcr motsvarande skall antas och genomforas. Syftet skall vara att astadkomma allmanna villkor for stipendiatcn som ar jamforhara dels stipendiatcr emellan, dcls med de villkor forskare pa samma niva i vardlandet har. Expertgruppen holl fyra plenarmoten. Representantema fran medlemsstatema och fran de associerade staterna hidrog med information om inhemska skattesystcm och sociala system. Flcra mojliga system diskuterades. Nagot f()rcnklat kunde de delas upp i system som tog hansyn till nationcll lagstiltning och system som kravde lagstitlningsinitiativ fran gemcnskapen. Expcrtgruppcn kom fram till (()ljandc slutsatscr: J\llm[int sdl fir skillnadcr i rcglcr mr skattcupphili«. i mdlan IJJ/1-:1·'. S-Wndcr himkr li:)r li·i r()rlighct. Skillnadcrna innehar problem som gemenskapcn hi)r gripa sig an. Det "tillfalliga systemct". som ar bascrat pa nationell lagstiftning, ar med forbehall for vissa forbattringar det mest livskraftiga systemet for FTU i nulaget. 55 Lcdam(Hcrna i <. :xpctigruppcn mcdgav dock att ins:1lscr pa gcmcnskapsniva kundc vara till nytta nar jamlikhet mellan dct galler att dels gemenskapsstipendiater. dcls forcnkla fdrvaltningcn av stipcndieverksamheten. Ett sadant system borde overvagas infOr <let femte ramprogrammct. skapa ctt gemcnsamt som borgar system f<jr Expertgruppen rekommenderade fdljande: Ett slutgiltigt system fiir FTU-programmet bor anpassas sociallagstiftning och bor grunda sig pa det "tillfalliga systemet" fran I 995. till nationell skatte- och Det "tillfiilliga systemet" bor ses over 1996. Samtidigt bor tillfalle ges till oversyn av I 995 ars finansieringsbcstammclscr och till omprovning av tOrvaltningsmekanismen. Kommissioncn hi)r snarast lagga all kraft pit att fa fram ctt forslag pit gcmcnsam Wsning avscendc rattslig stallning f()r gemenskapsstipcndiatcr med tillampning fran bfirjan av <let fcmtc ramprogrammct. Kratliga invlindningar mol ctt lagstiflningsinitiativ pa gcmcnskapsniva for att astadkomma en gemensam rattslig stallning for gemcnskapsstipcndiaterna framfdrdes av DE, DK och FR. Atg~irdcr for au yttcrligarc synliggi->ra och framhava gcmenskapens stipcndicprogram hiir vidtas. 56 Bilaga 4: Rcferensmatcrial BOSATTNING Direktiv 68/360/EECJ av den 15 oktohcr 1 %8 om avskaffandc av rcstriktioncr for r<irlighct och bosUttning inom gcmcnskapen mr mcdlcmsstaternas arhetstagarc och deras familjcr (EGT nr L 257. 19. 10. 1968). F orordning (EEG) nr 1612/68 av den 15 oktober 1968 om arbetskraftens fria rorlighet inom gemenskapen (EGT nr L 257, 19. 10. 1968). Direktiv 73/148 av den 21 m~j 1973 om avskaffande av restriktioncr for rorlighet och bosattning inom gemenskapen fOr medhorgarc i mcdlemsstatcma i fraga om ctahlering och tillhandahilllandc av tjiinstcr (EGT nr L 172. 28. 6. 1971). Dircktiv 90/164 av den 28 _juni 1990 om riitt till hosattning (EGT nr I, 180, 13. 7. 1990). Direktiv 93/96 av den 29 oktober 1993 om ratt till bosattning for studcrande (EGT L 317, 18. 12. 1993). SOCIAL TRYGGHET FOR MIGRERANDE ARBETSTAGARE F orordningar Radets tOrordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillampningen av systemen for social trygghet ntir anstallda. egenforctagarc eller deras familjcr flyttar inom gemcnskapen, tindrad och modcrniserad gcnom forordning (EEG) nr 2001/83 av den 2 juni 1983 (EGT nr 230, 22. 8. 1983) och scnare andrad gcnom elva radsf<. )rordningar 1985-1992. Radcts forordning (EEG) nr 574//72 av den 21 mars 1972 om ti!Himpning av f<. irordning (EEG) nr 1408/71. 57 Bilaga 5: Gemensamt yttrande fran arbetsmarknadens parter Gemensamt yttrande om alt skapa ett europeisk1 omrc1de fhr yrkesmiissig och geografisk riirlighet och om attfa den europeiska arhetsmarknaden attjimgera bdttre, den 13. fehruari 1990: Arbetsmarknadcns parter bctonar att upprattandct av ctt gemcnsamt omradc med fri rcirlighct ar en stimulansfaktor for curopeisk ckonomi genom den duhhla fokuscringcn pa h{1dc yrkcsmassig och gcogwlisk rcklighct. vilka har egna mckanismer och hcgriinsningar. Inom dd gransl<lsa curopl'. iska territoriet. dct europeiska omradet for fri r<>rlighd dtir va~jc arhetstagarc har ratt alt fritt valja verksamhetsort finns emcllcrtid fortfarandc manga hinder som inskrankcr valmi)jligheterna. Hindrcn ar av foljande slag: a. b. Rcgclvcrk: Skillnader med avscendc pii fri ri)rlighct od1 system mr social trygghct (hinder mr alt ()vcrfora tilWggspcnsioncr och vissa sociala formaner, hristcr ntir dct gallcr ()msesidigt erkannande av kvalifikationer och utbildningsbcvis, begransat tilltrade till ofkntlig scktor, skillnadcr i skattcsystcm). Fkonomiska och kulturclla hinder: Kostnadcr mrenade med flyttning och hosiittning, spriikproblcm, etc. Arbctsmarknadcns parter l(irklarar sig redo alt bidra pii sitt kompetensomrade till att finna Wsningar nar dct galler att framja s{idana stlidatg~irdcr fOr gcografisk och yrkesmLissig rcklighct som medflyttning av tillaggspension, ekvivalering av yrkeskvalifikationer, sprakundervisning. De anser att manniskor som onskar flytta utomlands bar ha tillgang till all slags praktisk information om rorlighct och levnads- och arbetsforhallanden i vardlandet. Gemensamtyttrande om grunduthildning, yrkesuthildninR och. fhrthildning av den 19juni 1990: (>kadc anstrLingningar hfa gi>ras mr att stimulera Hirarc och handlcdarc till att delta i utbytcsprogram och i praktisk utbildning. Uirarc hc)r skaffa sig kunskap om den senastc utvccklingcn i ltlrctagcn och om ny teknik. Gemensamt yllrande om hur stl mi'rnga som nuHligt skall. fa lillRang till uthildning av den 20 decemher 1991: Ett villkor mr att Jen inrc marknadcn skall bli en framgiing ~ir att arbctstagarna ~ir kvaliliccradc och att forctagen de arbctar i Ur konkurrcnskrattiga. Diirfor att dct viktigt att arbctskraftcn i Europciska gcmcnskapen i sWrsta mi>jliga utstr~ickning far tillgiing till uthildning sii att bclintlig kompetcns kan breddas och ny inhamtas. 58 Bilaga 6: Hinder i EG-Hinderna och i EES-Hinderna som medborgare i central- och osteuropeiska Hinder med bidrag fr{m gemenskapen konfronteras med Tio ILinder i Centraleuropa (Polen. Ungern. 'ljcckicn. Slovakicn, Bulgaricn, Rum~inien. Lcttland. Litauen, Estland och Slovenien) har undertccknat, cller star i begrepp att underteckna, associcringsavtal med Europciska unioncn. Inom den forbcrcdandc proccsscn infOr anslutningen kommer dessa stater att konfrontcras med svarighcten att inlcmma hestammelser om den gemensamma marknaden. Arcn 1990-1996 genomfordc ungcfar 23 000 studcntcr och 30 000 lararc fran dessa lander rorlighetsperioder i EU-landcrna. Antalet ar tillrackligt stort for att <let skall vara motiverat att i detta sammanhang berora de svaraste stOtestenarna inom verksamheten. En sadan genomgang blir desto mer berattigad av att dessa Hinder successivt kommer att knytas till programmen Sokrates och Leonardo da Vinci. I. VlSERINUAR Ftt antal typfall cxistcrar. Fi)r mcdhorgarc i vissa av Hindcrna i Central- och Osteuropa krlivs inget visum mr inrcsa i vissa Hinder i Europciska gcmcnskapcn. Orn visurn kriivs komrncr dct ibland sii sent alt r()rlighctsprojcktct riskcrar alt gii om inlet. I bland har dct Hi-land som skall ta cmot pcrsoncn ingen ambassad i dcnncs hcmland och han cllcr hon tvingas rcsa till ett trcdjc land fOr att soka visum. II. SOCIAL TRYGGHET Det saknas bilaterala avtal pa omradet social trygghet mellan flera av deltagarlandema och EU Ianderna. Darfor har man inom programmet blivit tvungen att ta till personliga sjukfdrsakringar fdr vistelseperioden. Nationella kontaktbyracr och bchi)riga enhctcr p~i universiteten kan vanligen informera stipendiatcrna om vilka crl:judandcn som lir mcst prisvtirda. Ill. SV ARIGI IETFR PAC iRlJND AV STIPl·:NDIERNA I SIG Studcntcrnas stipcndicbclopp upplcvs i allm~inhct som tillriickligt stora. Men i v1ssa Hinder Europeiska gcmcnskapcn dar lcvnadskostnadcrna Lir hl)ga (DK, NL, GB) kan de ligga pa gransen. IV. FRKANNJ\NDI·: J\ V STl lDll·:J>ERIODl·:R J\lltfor orta kan studcntcr friin Hindcrna i Central- och Ostcuropa intc tillgodorakna sig hcla studicperioden och tvingas m1fanga sina studier i hcmlandet for att fii ut sin examen. Sadana forhallanden ar beklagliga. Nar rorligheten intraffar under lasar 5 (som agnas at uppsatsen eller avhandlingen) ar problemen obefintliga, men den lOsningen ar inte tillfredsstallande fdr rorligheten bor kunna fdrlaggas till vilken niva som heist. Dct lir i forsta hand de uthi ldningsanstaltcr som skickar studcntcr som bc)r s()ka lc)sningar gcnom att inf<5ra storre smidighct i sin organisation och sina kursplancr. Gcnom atl succcssivt inmra dct 59 curo1x:iska systcmcl mr ()vcrWring av studicmcritcr ( ECTS) kommcr man all kunna gc studcnt. crna b~ittrc garantier. V. SPR;\KFARDIGIIFTFR Spr£1kproblemen bar intc halt ni1gon sWrrc bctydclsc f(jr den rorlighct som anordnats fran Iandema i Central- och Osteuropa mot Furopciska gemcnskapen. Fardighetcr i frammande sprak ar goda bland univcrsitetsfolk i dessa lander. d~ir sprakkunskaper ar ett urvalskriterium for student. er och larare vid tilldelning av stipendier. Det ~ir cmelkrtid befogat att namna foljande tva punkter: Endast ctt litct antal student. er fr~m Hindcrna i Central- och Osteuropa talar nagot annat frammandc spri1k an cngclska. franska cllcr tyska och darmr ar dct svart att orgamscra r<"Srlighct till vissa I·:( i-Wndcr. I motsatt riktning bcror den an sa langc begransadc rorlighetcn inom Tempus (planerad utveckling inom Sokrates) for student. er fran Europeiska gemenskapen till landema i Central och Osteuropa huvudsakligcn pa sprakhindcr. Bilaga 7: Ordlista Ccdcfop: Europciskt ccnlrum mr utvcckling av yrkcsuthildningcn HTS: Europeiskt system mr i1vcrmring av studicmcritcr EES: I ~uropeiska ekonomiska samarhetsomrildct EG: EU: Europciska gemcnskapen Europciska unioncn EU RES: Europeiskt natverk for arbetsf<5rmedlingar FTU: Forskning och teknisk utveckling IRDAC: I nduslrial Research Development Advisory Committee NARIC: Network of National Academic Recognition Information Centres OECD: Organisationen mr ckonomiskt samarhctc och utvcckling 61 IS SN 1024-4506 KOM(96) 462 slutlig DOKUMENT sv - - - - - - - · · · · · · -. - - - - - - -. 16 15 04. ---------- - - - -- Katalognummer CB-C0--96-491. SV-C ISBN 92-78-09745-4 Byrm ftlr Europeisku gcmcnskap~rnas officidla publikationer LJ2985 LuxembuJg