title: Muutettu ehdotus neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta Euroopan yhteisön kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi tietoyhteiskunnassa

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 02. 10. 1996 KOM(96) 456 lopull. 95/0263 (CNS) Muutettu ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI monivuotisesta ohjelmasta Euroopan yhteisön kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi tietoyhteiskunnassa (komission EY. n perustamissopimuksen 189 A (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT Komissio esittää tässä muutetun ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jolla muutetaan asiakirjaa KOM(95) 486 - Monikielinen tietoyhteiskunta (MLIS) Muutettuun ehdotukseen sisältyvät ne Euroopan parlamentin kesäkuuta 1996 esittämät tarkistukset, jotka komissio on hyväksynyt. täysistunnossaan 21. 1. Johdanto a) Taustaa Komissio hyväksyi ehdotuksensa 8. marraskuuta 1995, ja se välitettiin virallisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 23. marraskuuta 1995. Talous-ja sosiaalikomitea antoi myönteisen lausunnon 30. toukokuuta 1996*, alueiden komitea antoi myönteisen lausunnon 13. kesäkuuta 1996. ^ Euroopan parlamentti antoi myönteisen lausunnon 21. kesäkuuta 1996-* ja ehdotti 56 tarkistusta komission ehdotukseen. ^ b) Komission ehdotuksen tarkoitus Ehdotuksen tarkoituksena on antaa neuvoston hyväksyttäväksi päätös kolmivuotisesta ohjelmasta (Monikielinen tietoyhteiskunta - MLIS), jolla edistetään yhteisön kielellistä monimuotoisuutta tietoyhteiskunnassa. 2. Komission hyväksymät Euroopan parlamentin tarkistukset Euroopan parlamentin esittämistä 56 tarkistuksesta 19 hyväksyttiin sellaisenaan, 15 hyväksyttiin osittain tai periaatteessa, jolloin hyväksyttyjen tarkistusten kokonaismääräksi tuli 34. Komissio hyväksyi tarkistukset, jotka ovat komission tiedonannossa (MLIS) esitettyjen näkemysten lukaisia, ovat yhteisön politiikan mukaisia, parantavat yhteenkuuluvuutta, synergiaa, avoimuutta ja hallintoa parantavat selkeyttäjä tarkkuutta. Lyhyt ai ,io eri tarkistuksista annetaan tämän muistion liitteessä. 3. Tarkistukset, joita komissio ei hyväksynyt Esitetyistä 56 tarkistuksesta 22:ta ei voitu hyväksyä. Tärkeimmät syyt tähän olivat: 1 2 3 4 CES 692/96 CDR 6/96 lopull. PE 250. 124 PE 250. 124 ^ ehdotettu oikeudellisen perustan (ja siihen liittyvät lukuisat tarkistukset) muutos perusteiden kertautuminen tai päällekkäisyys yhteensopimattomuus komissio sen tulkitsee tämän ohjelman osalta yhteensopimattomuus käytettävissä olevan talousarvion kanssa. toissijaisuusperiaatteen kanssa sellaisena kuin Lyhyt arvio eri tarkistuksista annetaan tämän muistion liitteessä. 4. Päätelmät Perustamissopimuksen 189a artiklan mukaisesti komissio muuttaa alkuperäistä ehdotustaan siten, että ehdotukseen sisältyvät hyväksytyt ja osittain hyväksytyt tarkistukset. *$ Liite Komission kanta Euroopan parlamentin esittämiin tarkistuksiin Tarkistus 1: Ehdotuksen nimeäminen Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteiseksi (viitaten yhteispäätösmenettelyyn parlamentin ehdottaman oikeudellisen perustan muuttamisen mukaisesti; ks. tarkistus 2) Komissio: Ei hyväksytä, koska oikeudellisen perustan muuttamista ei hyväksytä. Tarkistus 2: Oikeudellisen perustan muuttaminen niin, että siihen sisältyvät 128 artiklan 1 ja 2 kohdat komission ehdottaman 130 artiklan 3 kohdan lisäksi Komissio: toimiin Ei hyväksytä. Päätavoitteena on kannustaa monikielisten palveluiden tarjoamiseksi. Siihen riittää yksi oikeudellinen perusta (130). Kulttuuriset ja yhteiskunnalliset näkökulmat tai seuraukset eivät vaadi oikeudellisen perustan laajentamista. teollisuutta Tarkistus 3: Viittaus Euroopan parlamentin päätöslauselmaan vähemmistökielistä Komissio: Hyväksytään perustelukappaleeksi viittauskappaleen sijaan. Tarkistus 4: Viittaus Euroopan parlamentin päätöslauselmaan kielten yhteisössä ja katalonian kielestä Komissio: esiin nostaminen heijasta tavoitetta kohdella kaikkia kieliä tasapuolisesti. Ei hyväksytä; päätöksen teksti pitenee tarpeettomasti, eikä yhden kielen tilanteesta Tarkistus 5: Viittaus muihin Euroopan parlamentin päätöslauselmiin hallitusten välisestä konferenssista Komissio: ehdotettuun Monikielinen tietoyhteiskunta -ohjelmaan (MLIS). Ei hyväksytä, viitteiden ja perustelujen on oltava suorassa yhteydessä Tarkistus 6: Viittauskappale alueiden komitean lausunnon huomioon ottamisesta Komissio: ehdotukseen, ja paikalliset kielet ovat usein alueille tärkeitä. Hyväksytään, sillä alueiden komitean lausunto on arvokas lisä jossa viitataan Tarkistus 7: Perustelukappale, kielellisen monimuotoisuuden edistämiseen keinona suojella kielellistä kulttuuriperintöä artiklan 128 tarkoittamalla tavalla Komissio: Muutos on käsitteellisesti yhteydessä ehdotettuun oikeudellisen perustan laajentamiseen. Komissio ehdottaa sen sijaan viittausta 128 artiklan 4 kohdan varsinaiseen sisältöön. Tarkistus 8: Perustelukappale, taloudellisten näkökantojen tärkeyttä Komissio: joissa jo viitataan kulttuurisiin näkökantoihin. jossa Ei hyväksytä, tarkistus ei varsinaisesti tuo mitään uutta muihin tekstinosiin, verrataan kulttuuristen, sosiaalisten ja Tarkistus 9: Perustelukappale, jossa korostetaan, ettei ihmisiä tule erotella kielen tai muiden henkilökohtaisten syiden perusteella Komissio: Hyväksytään, ehdotus heijastelee MLIS-tiedonannon periaatteita. H Tarkistus 10: Perustelukappale; eurooppalaisella paikalliskielellään Komissio: Hyväksytään, kyseessä on MLIS-ohjelman tavoite. eurooppalaisten tulee saada tietoa omalla Tarkistus 11: Perustelukappale; tietoyhteiskunnan ulkopuolelle jäävät kielet taantuvat Komissio: Hyväksytään. Komissio on sanonut samaa jo kauan. Tarkistus 12: Perustelukappale, jossa arvellaan tietoyhteiskunnan edistävän kulttuurisen ja kielellisen perinnön kukoistusta Komissio: Ei hyväksytä. Komissio yhtyy kyllä näkemykseen, mutta samoja väitteitä toistetaan ehkä turhankin usein, eikä liika toisto paranna päätöksen avoimuutta. Menee päällekkäin komission viidennen perustelukappaleen kanssa. Tarkistus 13: Perustelukappale, jossa lisätään viittaus G7- maiden kokouksen esittämään näkemykseen tietoyhteiskunnasta Komissio: Hyväksytään, mutta kappaleen osien järjestystä muutetaan. Tarkistus 14: Perustelukappaleessa teollisuudella' Komissio: Ehdotettu rajaus ei vastaa tavoitetta kohdistaa teksti teollisuudelle yleensä; •kielten alojen teollisuus' voidaan kuitenkin lisätä perustelukappaleeseen komission ehdottamalla tavalla. 'teollisuus' korvataan 'kielten alojen sana Tarkistus IS: Perustelukappaleen yleisemmäksi Komissio: toimijat*. suoraa viittausta 'teollisuuteen* muutetaan Hyväksytään osittain mainitsemalla 'teollisuuden' lisäksi 'muut asianomaiset Tarkistus 16: Komission perustelukappaleen poistaminen (liittyy tarkistukseen 13) Komissio: Ei hyväksytä puhtaasti teknisistä syistä. Tarkistus 17: Komission viidennen perustelukappaleen poistaminen (liittyy tarkistukseen 12) Komissio: Ei hyväksytä, koska tarkistusta 12 ei hyväksytä. Tarkistus 18: Perustelukappale, jossa mainitaan erikseen muut kuin yhteisön viralliset kielet Komissio: yhdenvertaisesti, ainakin MLIS-ohjelman puitteissa. Ei hyväksytä, koska kieliä ei pitäisi luokitella vaan kohdella Tarkistus 19: Perustelukappale; itse asiassa kyseessä on kaksi eri tarkistusta samaan perustelukappaleeseen: viittaus (1) EU:n velvollisuuteen suojella kielellistä perintöä ja (2) yhteenkuuluvuuden parantaminen EU:n sisällä Komissio: tarkasti määritetty, ja kyse on joka tapauksessa toissijaisuusperiaatteen piiriin kuuluvasta velvollisuudesta. Yhteenkuuluvuuden parantaminen hyväksytään. Kyseinen EU:n velvollisuus ei ole perustamissopimuksessa Tarkistus 20: Vähemmistökieliä koskeva perustelukappale Komissio: vähemmistökielten tulevaisuutta ajatus, mutta MLIS:n Kannatettava avulla ei voida turvata Tarkistus 21: Perustelukappale, perusrakenteita kielellisten voimavarojen käytölle Komissio: jossa Hyväksytään osittain, mutta sana Velvollisuus' on liian vahva. viitataan yhteisön velvollisuuteen luoda Tarkistus 22: Kulttuuriperintöä koskeva perustelukappale Komissio: toistosta. Yhtyy periaatteessa tarkistukseen, mutta kyse on muiden perustelujen Tarkistus 23: Pk-yritysten tärkeyttä korostava perustelukappale Komissio: Yhtyy parlamentin näkemykseen. Hyväksytään. Tarkistus 24: Perustelukappale, jossa viitataan yhteistyöhön muiden ohjelmien, erityisesti IDA:n kanssa Komissio: Hyväksytään. Tarkistus vastaa komission tavoitteita. Tarkistus 2S: Perustelukappale, rakennerahastoja kansallisten (kieleen liittyvien) kehityshankkeiden rahoittamiseen Komissio: Ottaa ehdotuksen ilolla vastaan. Siitä syntyy todellista lisäarvoa. jonka mukaan jäsenvaltiot voisivat käyttää Tarkistus 26: Perustelukappale, jossa yhteistyö tarkennetaan 'jäsennellyksi' Yhtyy parlamentin näkemykseen. Hyväksytään. Komissio: Tarkistus 27: Perustelukappale, jossa kielten opetus liitetään MLIS :iin Komissio: täydentävästä Yhtyy näkemykseen kielten opetuksen tärkeydestä ja luonteesta, mutta koulujen kieltenopetusta käsitellään Sokrates-ohjelman puitteissa. Perustelu, joka itse asiassa viittaa Sokratesiin, ei kuulu MLIS:ää koskevaan päätökseen. Tarkistus 28: Perustelukappale, jossa ehdotetaan kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön rahoittamista yhteisön (MLIS :n?) talousarviosta Komissio: Ei hyväksytä; yhteistyön helpottamiseen on varattu vain pieniä määrärahoja, eikä siis ole syytä antaa ymmärtää, että merkittäviä rahoitusmahdollisuuksia olisi tarjolla Tarkistus 29: Perustelukappale, rahoittamista Komissio: määrärahoja. jossa ehdotetaan vähemmistökielten kehittämisen Ei hyväksytä; asia kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan eikä sille ole varattu Tarkistus 30: " rustelukappale ohjelman väliarvioinnista Komissio: iCannattaa ajatusta, mutta sen on oltava käytännöllinen. Liian aikaisesta arvioinnista ei ole mitään hyötyä, siksi arvioinnille on lisätty aikataulu: se on suoritettava kahden vuoden kuluessa ohjelman aloittamisesta. Tarkistus il: 1 artikla, tarkistus heijastaa (ehdotettua) oikeudellisen perustan muutosta Komissio: Ei hyväksytä, koska tarkistusta 2 ei hyväksytä. Tarkistus 32: 2 artikla, artiklan c kohtaan tehty pieni lisäys, jossa viitataan sekä yhteisöön että jäsenvaltioihin Komissio: Hyväksytään. Tarkistus 33: 3 artikla, ohjelmalle esitetyn viitemäärän mainitseminen; muita pieniä muutoksia Komissio: mainita eikä talousarviossa tällä hetkellä ole lisävaroja; pieni muutos on parannus. Jonkin verran kannatusta, mutta ei voida hyväksyä, sillä viitemääriä ei pidä (20 miljoonaa ecua) Tarkistus 34: 3 artikla, tarkistuksessa viitataan rahalliseen tukeen kolmansille maille ja kansainvälisille järjestöille Komissio: Ei hyväksytä; ks. myös tarkistus 20. Tarkistus 35: 4 artikla, jossa mainitaan komission velvollisuus sovittaa ohjelma yhteen muiden yhteisön ohjelmien kanssa Komissio: Itsestään selvää, mutta hyvä mainita erikseen. Tarkistus 36: 4 artikla, tarkistuksessa rajataan kunkin jäsenvaltion edustajien lukumäärä ohjelmakomiteassa Komissio: ja ristiriidassa komitologiasäännösten kanssa. Kannattaa kustannustehokkuuden lisäämistä, mutta rajoitus on liian jäykkä 5 artikla, nostetaan yläraja, jota suuremmista hanke-ehdotuksista Tarkistus 37: ohjelmakomitean pitää äänestää, 1 miljoonaan ecuun (EU:n osuus) Komissio: Hyväksyy, mutta mahtavatko muut toimielimet hyväksyä. Tarkistus 38: 6 artikla, arviointikertomukseen liittyviä yksityiskohtia Komissio: Hyväksyy periaatteessa tietyin muutoksin (ks. tarkistus 30). Tarkistus 39: Liite I, 1 kohta; pk-yritysten painoarvon korostaminen Komissio: Hyväksyy. Tarkistus 40: Liite I, 1 kohta; ehdotetaan eurooppalaisten toimijoiden suuntautumista maailmanmarkkinoille Komissio: Hyväksyy, mutta ehdottaa yksinkertaisempaa sanamuotoa. Tarkistus 41: Liite I, 1 kohta; kielellisten voimavarojen standardisoinnin edistäminen Komissio: Hyväksyy täysin. Tarkistus 42: Liite I, 1 kohta; ehdotus, että ELRA:n tulisi antaa komissiolle säännöllisesti kertomuksia Komissio: voida velvoittaa mihinkään. Sitä paitsi ELRA:aa ei mainita lopullisessa tekstissä. Ei hyväksy. ELRA on komissiosta riippumaton järjestö, eikä sitä siten Tarkistus 43: Liite I, 1 kohta; ehdotus että komissio tutkii mahdollisuuksia tukea taloudellisesti kannattamattomia tietokantoja Komissio: Suostuu tutkimaan (muttei välttämättä tukemaan). Tarkistus 44: Liite I, 1 kohta; ehdotus, että käytettävät standardit olisivat jäsenvaltioiden virallisesti tunnustamia Komissio: Yhtyy näkemykseen, että standardien tulisi olla jollain tavoin tunnustettuja, mutta aihe on aivan liian monimutkainen tuotavaksi esiin parlamentin ehdottamalla tavalla. * Tarkistus 45: Kielellinen tarkistus, poistettu luettelosta Tarkistus 46: Liite I, 2 kohta; ehdotetaan vähemmän käytetyn kielen hankkeiden rahoittamista kaksikielisillä alueilla Komissio: tilanne on aivan liian yksityiskohtainen. Ei halua sitoutua kielisidonnaisten hankkeiden rahoittamiseen; kuvattu Tarkistus 47: Liite 1,2 kohta; mainitaan kääntäjänkoulutuslaitokset toimijoina Hyväksytään. Tärkeä huomio, yhteys Leonardoon. Komissio: Tarkistus 48: Kielellinen tarkistus, poistettu luettelosta Tarkistus 49: Liite I, 3 kohta; liitetään toimielinten tietoverkkojen keskinäinen toimivuus MLIS. iin Komissio: tavoitteen saavuttamiseen. Kannattaa ajatusta, mutta ei voi hyväksyä MLIS:n valjastamista kyseisen Tarkistus 50: Liite I, 3 kohta; viittaus kokeiluhankkeiden keskittymiseen vähemmän käytettyihin kieliin Komissio: ehdotuksen taustalla olevan huolen. Ei kannata tiettyjen kielten asettamista etusijalle, vaikka ymmärtääkin Tarkistus 51: Liite I, 3 kohta; vähemmän käytettyjen kielten tukeminen liitetään yhteisön uusille virallisille kielille annettuun tukeen Syyt uusien virallisten kielten tukemiseen toimielinten monikielisten Komissio: järjestelmien yhteydessä ovat ilmeiset. Yhteys vähemmän käytettyihin kieliin ei sitä ole. Komissio suhtautuu jälleen myönteisesti taustalla olevaan ajatukseen ja saattaa ottaa kysymyksen esille kyseisten jäsenvaltioiden kanssa. Hyväksyy. Tarkistus 52: Liite I, 3 kohta; MLIS:n ja muiden yhteisön aloitteiden yhteisvaikutusten käsittely Komissio: Tarkistus 53: Liite H, 2 kohta; pieniä, lähinnä kielellisiä muutoksia; jopa 100 prosentin rahoitusmahdollisuuden rajaaminen hyvin harvoihin tapauksiin Komissio: hyväksytä. Tekstimuutokset hyväksytään; viittausta 100 prosentin rahoitukseen ei Tarkistus 54: Liite H, 5 kohta; Ehdotus kehittyneiden kannustamisesta Komissio: Hyväksytään, parannus. työvälineiden käytön Tarkistus 55: Liite H, 6 kohta; täsmennys varainhoitoasetukseen viittaavaan tekstiin Komissio: Ottaa täsmennyksen ilolla vastaan. Tarkistus 56: Liite H, 7 kohta; (kansallisille) kielenseurantakeskuksille annettava tuki ei saa olla ristiriidassa kansallisten viranomaisten näkemysten kanssa Komissio: On täysin samaa mieltä ja ottaa täsmennyksen ilolla vastaan. Tarkistus 57: Poistettu, korvattu tarkistuksella 59 % Tarkistus 58: Liite H, 2 kohta; rahoitusarvion jaottelu toirnmtalmjohtain ja siitä viiden miljoonan ecun edellytykseksi asetettu rahoitusnäkymien tarkastaminen (oletettavasti Firenzessä) Komissio: yhteispäätös). Komissio viittaa mukaisesti, mutta kyse ei ole päätöksen osasta. Ei hyväksy rahoitusarvion sijoittamista tämän päätöksen yhteyteen (ei rahoitusselvityksen talousarvionsa määrärahoihin (20 milj. ecua) uusi Tarkistus 59: Liite H, 7 kohta; ehdotus, että MLIS:n kautta tuetut toimet mainitsevat julkaisemissaan kertomuksissa yhteisöltä saadun tuen ja pitävät näkyvillä EU:n lippua Komissio: Kannattaa periaatetta, mutta pitää lippua jo vähän yliammuttuna. Muutettu ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI monivuotisesta ohjelmasta Euroopan yhteisön kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi tietoyhteiskunnassa Alkuperäinen versio EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka Muutettu versio ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon 1, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon 1, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon^, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon^, sekä katsoo, että tietoyhteiskunnan muotoutuminen avaa teollisuudelle uusia viestinnän ja kaupan näkymiä Euroopan ja maailman markkinoilla, joille on tyypillistä suuri kielten ja kulttuurin monimuotoisuus, teollisuuden on kehitettävä soveltuvia ja sopivia ratkaisuja kielirajojen ylittämiseksi, jotta se voisi täysimittaisesti hyötyä sisämarkkinoista ja säilyttää kilpailukykynsä maailman markkinoilla, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon-', sekä katsoo, että tietoyhteiskunnan muotoutuminen avaa teollisuudelle, erityisesti kielten alojen teollisuudelle, uusia viestinnän ja kaupan näkymiä Euroopan ja maailman markkinoilla, joille on tyypillistä suuri kielten ja kulttuurin monimuotoisuus, teollisuuden ja muiden asianomaisten toimijoiden on kehitettävä soveltuvia ja sopivia ratkaisuja kielirajojen ylittämiseksi, jotta ne voisivat täysimittaisesti hyötyä sisämarkkinoista ja säilyttää kilpailukykynsä maailman markkinoilla, tämän alan yksityisen sektorin muodostavat ennen kaikkea pk-yritykset, joilla on huomattavia vaikeuksia toimia erikielisillä markkinoilla ja joita on siksi tuettava, erityisesti ottaen huomioon niiden työllistävän vaikutuksen, 1 2 EYVLN:o. EYVLN:o. 1 EYVL N:o. 2 EYVLN:o. 3 EYVLN:o. A*> on tarpeen rohkaista sellaisen teknologian, työkalujen ja menetelmien käyttöä, joilla pienennetään tiedonsiirron kustannuksia eri kielten välillä, ja samalla varmistaa käännösten laatu, erityisesti kirjallisten käännösten osalta, joissa vaaditaan erityistä luovaa panosta, on tarpeen rohkaista sellaisen teknologian, työkalujen ja menetelmien käyttöä, joilla pienennetään tiedonsiirron kustannuksia eri kielten välillä, ja samalla varmistaa käännösten laatu, erityisesti kirjallisten käännösten osalta, joissa vaaditaan erityistä luovaa panosta, Korfulla 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 pitämässään kokouksessa Eurooppa-neuvosto painotti tietoyhteiskunnan kulttuuristen ja kielellisten tekijöiden tärkeyttä, ja Cannesissa 26 ja 27 päivänä heinäkuuta 1995 Eurooppa neuvosto muistutti Euroopan yhteisön kielten monimuotoisuuden merkityksestä, Korfulla 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 pitämässään kokouksessa Eurooppa-neuvosto painotti tietoyhteiskunnan kulttuuristen ja kielellisten tekijöiden tärkeyttä; Cannesissa 26 ja 27 päivänä heinäkuuta 1995 Eurooppa neuvosto muistutti Euroopan yhteisön kielten monimuotoisuuden merkityksestä; Brysselissä 25 ja 26 päivänä helmikuuta 1995 pidetty G7-maiden ministerikokous korosti kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden painoarvoa maailmanlaajuisessa tietoyhteiskunnassa, tietoyhteiskunnan kehittyminen on omiaan laajentamaan kansalaisten tiedon saatavuutta ja muodostamaan harvinaislaatuisen mahdollisuuden hyödyntää yhteisön kulttuuri- ja kielellistä rikkautta ja monimuotoisuutta, tietoyhteiskunnan kehittyminen on omiaan laajentamaan kansalaisten tiedon saatavuutta ja muodostamaan harvinaislaatuisen mahdollisuuden hyödyntää yhteisön kulttuuri-ja kielellistä rikkautta ja monimuotoisuutta, J* kielipolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan yhteisön oikeuden huomioon ottaen; nykyaikaisten kielenkäsittelyyn tarkoitettujen työkalujen kehittämisen ja käytön edistäminen on kuitenkin toiminta- ala, jolla yhteisön toimet ovat oikeutettuja huomattavien suurtuotannon etujen saavuttamiseksi edistämällä sopivaa kielipolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan yhteisön oikeuden huomioon ottaen; nykyaikaisten kielenkäsittelyyn tarkoitettujen työkalujen kehittämisen ja käytön edistäminen on kuitenkin toiminta- ala, jolla yhteisön toimet ovat oikeutettuja huomattavien suurtuotannon etujen saavuttamiseksi edistämällä sopivaa yhteistyötä eri kielialueilla toimivien välillä; yhteistyötä eri kielialueilla toimivien välillä yhteisön tason toimien on oltava sikäli kuin se tuottaa yhteisölle lisäarvoa tai yhteensopivia asetettujen tavoitteiden kanssa edistää unionin taloudellista ja sosiaalista ja niiden on rajoituttava aloille, jotka todennäköisesti tuottavat yhteisölle lisäarvoa, oltava yhteensopivia asetettujen tavoitteiden kanssa ja niiden on rajoituttava aloille, jotka todennäköisesti tuottavat yhteisölle lisäarvoa, yhteenkuuluvuutta; yhteisön tason toimien on jäsenvaltiot voisivat harkita nykyisiin säädöksiin sisältyvien rakennerahastojen käyttöä kielellisen perintönsä suojelemiseen ja kehittämiseen tietoyhteiskunnassa, Euroopan parlamentti antoi päätöslauselman4 vähemmistökielten ja -kulttuurien tukemisesta; Euroopan neuvosto antoi 5 päivänä marraskuuta 1992 allekirjoitetun Euroopan alueellisten ja vähemmistökielten peruskirjan, yhteisön tulee ottaa huomioon tietoyhteiskunnan kulttuuriset ja kielelliset näkökohdat, on pyrittävä kaikin keinoin varmistamaan, että kaikilla Euroopan kansalaisilla on yhtäläiset mahdollisuudet olla mukana tietoyhteiskunnassa sosiaalisesta, kulttuurisesta, kielellisestä tai maantieteellisestä tilanteestaan riippumatta, on olennaista tarjota kaikille kansalaisille yhtäläiset mahdollisuudet saada tietoa, joka on saatavilla heidän omalla eurooppalaisella äidinkielellään, EYVLN:oC68, 14. 3. 1983. ^ tietoyhteiskunnan ulkopuolelle jäävät kielet ovat vaarassa ennemmin tai myöhemmin syrjäytyä, kansalaisen äidinkielellä saatavaa tietoa rikastuttaa muiden kielten hallinta; siitä syystä tätä ohjelmaa on täydennettävä yhteisön asianmukaisin aloittein muiden yhteisön kielten opetuksen lisäämiseksi kouluissa, on yhteisön etujen mukaista tukea pyrkimyksiä luoda perusrakenteita, jotka kannustavat kielellisten välineiden ja palveluiden kehittämiseen sekä tutkimus-ja kehitystoiminnan edistämiseen tarvittavien yhteisten kielellisten voimavarojen luomista ja suosivat niiden käyttöä, on yhteisön etujen mukaista tukea pyrkimyksiä luoda perusrakenteita, jotka kannustavat kielellisten välineiden ja palveluiden kehittämiseen sekä tutkimus-ja kehitystoiminnan edistämiseen tarvittavien yhteisten kielellisten voimavarojen luomista ja suosivat niiden käyttöä, yhteisön olisi myös saatava kielten alojen teollisuus toimimaan ja osallistuttava sen laajenemiselle suotuisan ympäristön luomiseen, yhteisön olisi myös saatava kielten alojen teollisuus toimimaan ja osallistuttava sen laajenemiselle suotuisan ympäristön luomiseen, on suotavaa rohkaista tieto- ja viestintäteknologiayrityksiä laatimaan standardeja, joissa otetaan huomioon kielellinen monimuotoisuus, ja sisällyttämään kielellinen monimuotoisuus, ja sisällyttämään ne tuotteisiinsa ja sovelluksiinsa, on suotavaa rohkaista tieto- ja viestintäteknologiayrityksiä laatimaan standardeja, joissa otetaan huomioon ne tuotteisiinsa ja sovelluksiinsa, yhteisön toimielinten j a j äsenvaltioiden asianomaisten hallinnollisten elinten on tarpeen lujittaa yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden asianomaisten hallinnollisten elinten on tarpeen lujittaa yhteistyötään niiden toiminnalle tarpeellisten kielellisten työvälineiden kehittämis-ja käyttökustannusten vähentämiseksi, yhteistyötään niiden toiminnalle tarpeellisten kielellisten työvälineiden kehittämis-ja käyttökustannusten vähentämiseksi käyttämällä täysimääräisesti hyväkseen tämän ohjelman ja hallintojen välistä tiedonvaihtoa koskevan yhteisön IDA- ohjelman tarjoamat mahdollisuudet, olisi sovitettava läheisesti yhteen tämän ohjelman mukaisesti toteutettavat toimet ja muiden yhteisön ohjelmien osana toteutettavat aloitteet, jotka edistävät monikielisen tietoyhteiskunnan saavuttamista, ja olisi sovitettava läheisesti ja jäsennellysti yhteen tämän ohjelman mukaisesti toteutettavat toimet ja kaikki muiden ohjelmien osana toteutettavat yhteisön aloitteet, jotka edistävät monikielisen tietoyhteiskunnan saavuttamista, ja ^3 kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden oikeussubjektien ottaminen mukaan koko ohjelman tai sen osan täytäntöönpanoon yhteisön näitä järjestöjä koskevaa yleistä politiikkaa noudattaen voi tuoda mukanaan molemminpuolista hyötyä, kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden oikeussubjektien ottaminen mukaan koko ohjelman tai sen osan täytäntöönpanoon yhteisön näitä järjestöjä koskevaa yleistä politiikkaa noudattaen voi tuoda mukanaan molemminpuolista hyötyä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN. 1 artikla 1 artikla Yhteisön ohjelma, jonka on tarkoituksena on: Yhteisön ohjelma, jonka on tarkoituksena on: a) rohkaista tiedonsiirron kustannuksia pienentävän teknologian, työkalujen ja menetelmien käyttöä kielten välillä ja monikielisten palveluiden kehittämistä, a) rohkaista tiedonsiirron kustannuksia pienentävän teknologian, työkalujen ja menetelmien käyttöä kielten välillä ja monikielisten palveluiden kehittämistä, b) edistää kielten alojen teollisuuden laajentumista, b) edistää kielten alojen teollisuuden laajentumista, c) tukea monikielisten palveluiden kehittämistä ja c) tukea monikielisten palveluiden kehittämistä ja d) edistää Euroopan yhteisön kielellistä monimuotoisuutta maailmanlaajuisessa tietoyhteiskunnassa d) edistää Euroopan yhteisön kielellistä monimuotoisuutta maailmanlaajuisessa tietoyhteiskunnassa hyväksytään tämän päätöksen voimaantulopäivän ja 31 päivän joulukuuta 1998 väliseksi ajaksi. hyväksytään tämän päätöksen voimaantulopäivän ja 31 päivän joulukuuta 1998 väliseksi ajaksi. 2 artikla 2 artikla Komissio on vastuussa seuraavien toimien toteuttamisesta lueteltujen liitteessä toimintalinjojen ja liitteessä II määrättyjen ohjelman koskevien täytäntöönpanoa yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti: I Komissio on vastuussa seuraavien toimien toteuttamisesta lueteltujen liitteessä toimintalinjojen ja liitteessä II määrättyjen ohjelman koskevien täytäntöönpanoa yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti: I a) yhteisön kielellisten voimavarojen perusrakenteiden luomiseen tähtäävien toimien sekä alalla toimivien tukeminen, a) yhteisön kielellisten voimavarojen perusrakenteiden luomiseen tähtäävien toimien sekä alalla toimivien tukeminen, b) kieliteollisuuden toimintaan saattaminen ja laajentaminen edistämällä nykyaikaisen kieliteknologian ja -työkalujen käyttöä sekä niiden sisällyttämistä tietokonesovelluksiin, b) kieliteollisuuden toimintaan saattaminen ja laajentaminen edistämällä nykyaikaisen kieliteknologian ja -työkalujen käyttöä sekä niiden sisällyttämistä tietokonesovelluksiin, c) kehittyneiden kielityövälineiden käytön edistäminen yhteisön julkisella alalla. c) kehittyneiden kielityövälineiden käytön edistäminen yhteisön ja jäsenvaltioiden julkisilla aloilla. JH Mikään näistä toimista ei saisi olla päällekkäistä yhteisön tai kansallisten ohjelmien osana tehdyn työn kanssa. Mikään näistä toimista ei saisi olla päällekkäistä yhteisön tai kansallisten ohjelmien osana tehdyn työn kanssa. 3 artikla 3 artikla käyttäjä 1. Budjettivallan määrärahat kullekin varainhoitovuodelle määrärahat kullekin varainhoitovuodelle käytettävissä olevien varojen ja taloudellisten edellisenä varainhoitovuonna käytettyjen näkymien mukaisesti. vahvistaa 1. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrärahoj en j a käytettävissä olevien varoj en sekä taloudellisten näkymien mukaisesti. 2. Yhteisö osallistuu yleensä 50 prosentin osuudella sellaisten hankkeiden rahoitukseen, osuudella sellaisten hankkeiden rahoitukseen, joiden kulut jaetaan. 2. Yhteisö osallistuu yleensä 50 prosentin joiden kulut jaetaan. 4 artikla 4 artikla 1. Komissio on vastuussa ohjelman 1. Komissio vastaa ohjelman täytäntöönpanosta. täytäntöönpanosta ja sen sovittamisesta yhteen yhteisön muiden käynnissä olevien ohjelmien ja toimien kanssa. 2. Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustaj ista j a j onka puheenj ohtaj ana on komission edustaja. 2. Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 5 artikla 5 artikla Edellä 4 artiklan toisessa kohdassa määrättyä Edellä 4 artiklan toisessa kohdassa määrättyä menettelyä sovelletaan: menettelyä sovelletaan: a) työohjelmaan, joka koskee liitteessä I määriteltyjen toimintalinjojen toteuttamista, a) työohjelmaan, joka koskee liitteessä I määriteltyjen toimintalinjojen toteuttamista, b) ehdotuspyyntöjen sisältöön, b) ehdotuspyyntöjen sisältöön, J<r c) ehdotettujen yhteisöstä rahoitettavien toimien valintaan, ja tämän rahoituksen määrän arviointiin kunkin toimen osalta, jos määrän arviointiin kunkin toimen osalta, jos tämä määrä on vähintään 0,5 miljoonaa ecua, tämä määrä on vähintään 1 miljoona ecua, c) ehdotettujen yhteisöstä rahoitettavien toimien valintaan, ja tämän rahoituksen d) ohjelman tulosten arviointia koskeviin yksityiskohtaisiin sääntöihin, d) ohjelman tulosten arviointia koskeviin yksityiskohtaisiin sääntöihin, e) liitteessä II määriteltyjen ohjelman toteuttamista koskevien menettelyjen mukauttamiseen, e) liitteessä II määriteltyjen ohjelman toteuttamista koskevien menettelyjen mukauttamiseen, f) päätökseen sallia kansainvälisten järjestöjen sekä kolmansien maiden oikeussubjektien osallistuminen. f) päätökseen sallia kansainvälisten järjestöjen sekä kolmansien maiden oikeussubjektien osallistuminen. 6 artikla 6 artikla päätyttyä Ohjelman Euroopan parlamentille talous- arviointikertomuksen tarkoitettujen toimien saavutetuista tuloksista. ja komissio esittää Kahden vuoden kuluessa ohjelman neuvostolle ja sosiaalikomitealle 2 artiklassa täytäntöönpanolla alkamisesta ja ohjelman päätyttyä komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle riippumattomien asiantuntijoiden tekemään arvioon perustuvan arviointikertomuksen 2 artiklassa tarkoitettujen toimien täytäntöönpanolla saavutetuista tuloksista. Arviointikertomuksiin sisältyy myös yksityiskohtainen arvio Euroopan unionin kielten todellisesta käytöstä keskeisissä yhteisössä käytetyissä tietoverkoissa. Tämä jäsenvaltioille. päätös Tehty Brysselissä 7 artikla 7 artikla on osoitettu kaikille Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Neuvoston puolesta Puheenjohtaja ># TOIMINTALINJAT TOIMINTALINJAT LIITE I LIITE I 1. Toimintalinja 1: Euroopan kielellisten 1. Toimintalinja 1: Euroopan kielellisten voimavarojen perusrakenteiden voimavarojen perusrakenteiden luomisen tukeminen luomisen tukeminen Kielelliset voimavarat kuten sanakirjat, terminologiatietopankit, kielioppikirjat, tekstikokoelmat ja äänitallenteet ovat välttämätöntä raaka-ainetta kielelliselle tutkimukselle, tietojärjestelmiin sisällytettävän kielen käsittelyvälineiden kehittämiselle ja käännöspalveluiden parantamiselle. Jäsenvaltiot, komissio ja tietyt yksityiset järjestöt ovat sijoittaneet jo merkittäviä summia erilaajuisten ja -tasoisten kielellisten voimavarojen tuottamiseen. Näiden voimavarojen käyttöä estää tällä hetkellä se, että ne ovat pääasiassa yksikielisiä ja niiden peruslaatuvaatimukset vaihtelevat toisinaan, mikä rajoittaa niiden jälleenkäyttöä. Lisäksi niitä on usein vaikea sovittaa paikallisoloihin. Tämän toimintalinjan tavoitteena on tukea pyrkimyksiä Euroopan monikielisten kieli voimavarojen perusrakenteiden luomiseksi. Kielelliset voimavarat kuten sanakirjat, terminologiatietopankit, kielioppikirjat, tekstikokoelmat ja äänitallenteet ovat välttämätöntä raaka-ainetta kielelliselle tutkimukselle, tietojärjestelmiin sisällytettävän kielen käsittelyvälineiden kehittämiselle ja käännöspalveluiden parantamiselle. Jäsenvaltiot, komissio ja tietyt yksityiset yritykset ovat jo sijoittaneet merkittäviä summia erilaajuisten ja -tasoisten kielellisten voimavarojen tuottamiseen. Näiden voimavarojen hyödyntämistä haittaa tällä hetkellä se, että ne ovat pääasiassa yksikielisiä ja peruslaatuvaatimuksiltaan vaihtelevia, mikä rajoittaa niiden laajempaa käyttöä. Lisäksi niitä on usein vaikea sovittaa paikallisoloihin. Tämän toimintalinjan tavoitteena on tukea pyrkimyksiä Euroopan monikielisten kielivoimavarojen perusrakenteiden luomiseksi. Useimmat tällä alalla toimivista yrityksistä ovat pk-yrityksiä, jotka ovat usein innovatiivisia ja tehokkaita mutta joiden taloudelliset mahdollisuudet ovat riittämättömiä vaadittuihin investointeihin nähden. 1. 1. Komissio antaa tukensa Euroopan kielellisten voimavarojen järjestön (ELRA) toiminnan käynnistämiseksi, jonka tavoitteena on: 1. 1. Komissio antaa tukensa Euroopan kielellisten voimavarojen järjestön (ELRA) toiminnan käynnistämiseksi, jonka tavoitteena on: * yhteisössä käytettävissä olevien kielellisten * yhteisössä käytettävissä olevien kielellisten voimavarojen selvittäminen, voimavarojen selvittäminen, * sellaisten rakenteiden perustaminen, jotka mahdollistavat voimavarojen jakelun yhteisön tasolla, * sellaisten rakenteiden perustaminen, jotka mahdollistavat voimavarojen jakelun yhteisön tasolla, A * yhteisön standardien soveltamisen edistäminen niiden yhteensopivuuden varmistamiseksi ja niiden laatuvarmennuksen laadun edistäminen ja vaaliminen. mahdollistamiseksi. * yhteisössä käytettävissä olevien kielellisten voimavarojen korkean tason ja korkean 1. 2. Työ terminologian alalla käsittää monia toimintoja, joiden vaikutukset ovat tärkeitä kaupalle, tieteelle, kulttuurialalle, teknologialle ja yhteisön päätösten, direktiivien ja asetusten täytäntöönpanolle. Erittäin laaja joukko julkisia ja yksityisiä toimijoita tekee tätä työtä, ja heiltä puuttuu usein keinot sovittaa toimintansa yhteen muista jäsenvaltioista olevien virkaveljien kanssa. Tuki koskee myös yhteisön toimijoiden kielellisen osaamisen hyödyntämistä maailmanmarkkinoilla. 1. 2. Työ terminologian alalla käsittää monia toimintoja, joiden vaikutukset ovat tärkeitä kaupalle, tieteelle, kulttuurialalle, teknologialle ja yhteisön päätösten, direktiivien ja asetusten täytäntöönpanolle. Erittäin laaja joukko julkisia ja yksityisiä toimijoita tekee tätä työtä, ja heiltä puuttuu usein keinot sovittaa toimintansa yhteen muista jäsenvaltioista olevien virkaveljien kanssa. Komissio kannustaa eri jäsenvaltioiden asianomaisten järjestöjen välisen yhteistoiminnan aloittamista yhteisön politiikan tavoitteiden toteuttamiselle tärkeillä aloilla. Tämän vuoksi se osallistuu tarvittaessa asianomaisten järjestöjen välisen eurooppalaisen yhteistoiminnan aloittamiseen liittyvien kustannusten rahoittamiseen, ja käsittelee erityisesti standardeja, tiedon levittämistä ja verkkojen muodostamista. Komissio kannustaa eri jäsenvaltioiden asianomaisten järjestöjen välisen yhteistoiminnan aloittamista yhteisön politiikan tavoitteiden toteuttamiselle tärkeillä aloilla. Tämän vuoksi se osallistuu tarvittaessa asianomaisten järjestöjen välisen eurooppalaisen yhteistoiminnan aloittamiseen liittyvien kustannusten rahoittamiseen, ja käsittelee erityisesti standardeja, tiedon levittämistä ja verkkojen muodostamista. J% 1. 3. Tietokonesovellusten kehittämiseen mukautettujen ja kaikki yhteisön kielet käsittävien leksikografisten tietopankkien ja äänitallenteiden käytettävyys on välttämätöntä eurooppalaisen kieliteollisuuden nousulle. Suurin osa Euroopassa tällä hetkellä käytössä olevista voimavaroista on yksikielisiä ja keskenään yhteensopimattomia, mikä tekee niiden käytön mahdottomaksi monikielisten välineiden tuotannossa. Komissio kannustaa myös tällä alueella eri jäsenvaltioiden julkisen ja yksityisen alan vaikuttajien välillä yhteensovitettujen sellaisten toimien aloittamista, jotka on tarkoitettu yhteensopivien ja yleisesti hyväksyttyjen standardien mukaisten leksikografisten voimavarojen kehittämiseen. 1. 4. Komissio valvoo näiden sen tukemien yhdistettyjen toimien asianmukaista liittymistä tällä alalla tehtyyn kansainväliseen työhön. Komissio tutkii yhdessä jäsenvaltioiden kanssa mahdollisuuksia tukea tietokantojen kehittämistä niiden kielten osalta, joiden taloudelliset mahdollisuudet ovat rajoitetut. 1. 3. Tietokonesovellusten kehittämiseen mukautettujen ja kaikki yhteisön kielet käsittävien leksikografisten tietopankkien ja äänitallenteiden käytettävyys on välttämätöntä eurooppalaisen kieliteollisuuden nousulle. Suurin osa Euroopassa tällä hetkellä käytössä olevista voimavaroista on yksikielisiä ja keskenään yhteensopimattomia, mikä tekee niiden käytön mahdottomaksi monikielisten välineiden tuotannossa. Komissio kannustaa myös tällä alueella eri jäsenvaltioiden julkisen ja yksityisen alan toimijoiden välillä yhteensovitettujen sellaisten toimien aloittamista, jotka on tarkoitettu yhteensopivien ja yleisesti hyväksyttyjen standardien mukaisten leksikografisten voimavarojen kehittämiseen. Käytettävät standardit ovat yhteisön politiikan mukaisesti hyväksyttyjä. 1. 4. Komissio valvoo näiden sen tukemien yhdistettyjen toimien asianmukaista liittymistä tällä alalla tehtyyn kansainväliseen työhön. 2. Toimintalinja 2: Kieliteollisuuden toimintaan saattaminen ja kehittäminen 2. Toimintalinja 2: Kieliteollisuuden toimintaan saattaminen ja kehittäminen ^3 Yksityisen alan tehtävänä on tuottaa ja pitää kaupan uusia välineitä, jotka helpottavat monikielisten tietokonesovellusten kehittämistä ja tiedonvälitystä kielten välillä. Euroopassa on käytettävissä vankka tieteellinen ja teknologinen perusta tällä alueella ja, sitä on vahvistettu yhteisön tutkimus-ja kehitysohjelmilla, erityisesti ohjelmilla, jotka liittyvät tieto-ja viestintäteknologiaan ja yleisesti kiinnostaviin telemaattisiin järjestelmiin. Euroopan markkinat ovat kuitenkin jäljessä kieliteknologian alalla tehdyn tutkimustyön saavutusten hyväksikäytössä. Olisi erityisesti pyrittävä uuden kielenkäsittelyteknologian saamiseksi markkinoille, erityisesti puiteohjelman ja erityisohjelmien tutkimustulosten jakelu- ja hyväksikäyttötoimien osana. Tässä ohjelmassa ehdotetut kaikki toimintalinjat edistävät kieliteollisuuden, kuten kieliteknologian ja käännösteollisuuden, laajenemisen kannalta suotuisaa ympäristöä. Tämän toimintalinjan tavoitteena on saada kieliteollisuus toimimaan kannustamalla teknologian siirtoa ja kysyntää rajoitetulla määrällä jaetuin kustannuksin toteuttuja näytehankkeita, jotka voisivat saada mukaansa avainaloja. Yksityisen alan tehtävänä on tuottaa ja pitää kaupan uusia välineitä, jotka helpottavat monikielisten tietokonesovellusten kehittämistä ja tiedonvälitystä kielten välillä. Euroopassa on käytettävissä vankka tieteellinen ja teknologinen perusta tällä alueella ja, sitä on vahvistettu yhteisön tutkimus-ja kehitysohjelmilla, erityisesti ohjelmilla, jotka liittyvät tieto-ja viestintäteknologiaan ja yleisesti kiinnostaviin telemaattisiin järjestelmiin. Euroopan markkinat ovat kuitenkin jäljessä kieliteknologian alalla tehdyn tutkimustyön saavutusten hyväksikäytössä. Olisi erityisesti pyrittävä uuden kielenkäsittelyteknologian saamiseksi markkinoille, erityisesti puiteohjelman ja erityisohjelmien tutkimustulosten jakelu- ja hyväksikäyttötoimien osana. Tässä ohjelmassa ehdotetut kaikki toimintalinjat edistävät kieliteollisuuden, kuten kieliteknologian ja käännösteollisuuden, laajenemisen kannalta suotuisaa ympäristöä. Tämän toimintalinjan tavoitteena on saada kieliteollisuus toimimaan kannustamalla teknologian siirtoa ja kysyntää rajoitetulla määrällä jaetuin kustannuksin toteuttuja näytehankkeita, jotka voisivat saada mukaansa avainaloja. 2. 1 Joillain teollisuuden aloilla on kokeiltu hallitun kielen käyttöä teknisten asiakirjojen ja käyttäjää tukevan tiedon laadinnan helpottamiseksi. Tämä lähestymistapa parantaa yleisesti asiakirjojen hallintaa ja tekee mahdolliseksi konekääntämisen tehokkaan käytön. Rajoitetussa joukossa kustannuksiltaan jaettuja hankkeita osoitetaan hallitun kielen käyttämisen sekä kirjoittamisen ja kääntämisen työkalujen kannattavuus toimivassa asiakirjojen hallintajärjestelmässä erilaisten teollisuuden ja liike-elämän ympäristöjen osalta. 2. 1 Joillain teollisuuden aloilla on kokeiltu hallitun kielen käyttöä teknisten asiakirjojen ja käyttäjää tukevan tiedon laadinnan helpottamiseksi. Tämä lähestymistapa parantaa yleisesti asiakirjojen hallintaa ja tekee mahdolliseksi konekääntämisen tehokkaan käytön. Rajoitetussa joukossa kustannuksiltaan jaettuja hankkeita osoitetaan hallitun kielen käyttämisen sekä kirjoittamisen ja kääntämisen työkalujen kannattavuus toimivassa asiakirjojen hallintajärjestelmässä erilaisten teollisuuden ja liike-elämän ympäristöjen osalta. £o 2. 2 Multimediaohjelmistojen sovittamisella paikallisoloihin, puhutun ja kirjoitetun kielen kääntäminen mukaan lukien, on yhä enemmän kysyntää tietoyhteiskunnassa. Ammattitaidon kehittämiseksi ja paikallisoloihin sovittavan teollisuuden sekä. multimediateollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi annetaan pyyntö pienestä määrästä kustannuksiltaan jaettuja hankkeita, joilla esitellään paikallisoloihin sovittamisen menetelmien ja työkalujen käyttöä, sovittavan henkilöstön koulutusta sekä PK- yritysten kannalta erityisen merkittävien parasta menettelytapaa koskevien ohjeiden kehittämistä. 2. 3 Komissio edistää verkkojen muodostumista käännös- ja tulkkausteollisuudessa. Nämä tarjoavat pääsyn kehittyneisiin työkaluihin, kuten elektronisiin sanakirjoihin, parantavat logistiikkaa, tekevät yhdistämisen muihin toimintoihin mahdolliseksi ja yleisesti parantavat käännösmarkkinoiden toimivuutta. Ehdotuspyynnössä pyydetään Euroopan käännöshakemistopaiveluiden määrittelyä ja toteutusta, avoimen käännösympäristön määrittelyä Euroopassa sekä yleiseurooppalaista etäkääntämisen ja etätulkkauksen esittelyä, johon osallistuvat käännösteollisuus ja kääntämisen ammattikunta. 3. Toimintalinja 3: Kehittyneiden kielityövälineiden käytön edistäminen 2. 2 Multimediaohjelmistojen sovittamisella paikallisoloihin, puhutun ja kirjoitetun kielen kääntäminen mukaan lukien, on yhä enemmän kysyntää tietoyhteiskunnassa. Ammattitaidon kehittämiseksi ja paikallisoloihin sovittavan teollisuuden sekä multimediateollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi annetaan pyyntö pienestä määrästä kustannuksiltaan jaettuja hankkeita, joilla esitellään paikallisoloihin sovittamisen menetelmien ja työkalujen käyttöä, sovittavan henkilöstön koulutusta sekä PK- yritysten kannalta erityisen merkittävien parasta menettelytapaa koskevien ohjeiden kehittämistä. 2. 3 Komissio edistää verkkojen muodostumista käännös- ja tulkkausteollisuudessa. Ne tarjoavat pääsyn kehittyneisiin työkaluihin, kuten elektronisiin sanakirjoihin, parantavat logistiikkaa, tekevät yhdistämisen muihin toimintoihin mahdolliseksi ja yleisesti parantavat käännösmarkkinoiden toimivuutta. Ehdotuspyynnössä pyydetään Euroopan käännöshakemistopaiveluiden määrittelyä ja toteutusta, avoimen käännösympäristön määrittelyä Euroopassa sekä yleiseurooppalaista etäkääntämisen ja etätulkkauksen esittelyä, johon osallistuvat käännösteollisuus ja kääntämisen ammattikunta. Yhteistyössä asianomaisten toimijoiden kanssa, mukaan lukien kääntäjänkoulutuslaitokset, komissio selvittää, millaisiin toimenpiteisiin olisi ryhdyttävä tämän ammatin nykyaikaistumisen kannustamiseksi ja verkkojen muodostumisen nopeuttamiseksi tavoitteena alan tehokkuuden lisääminen ja sen saattaminen lähemmäksi mahdollisia käyttäjiä. 3. Toimintalinja 3: Kehittyneiden kielityövälineiden käytön edistäminen Euroopan julkisella alalla Euroopan julkisella alalla Kielellisten velvoitteidensa vuoksi Euroopan Kielellisten velvoitteidensa vuoksi Euroopan unionin toimielinten, ja erityisesti komission, unionin toimielimet, ja erityisesti komissio, on käytettävä huomattavia summia sellaisten ovat käyttäneet huomattavia summia kehittyneiden työvälineiden hankkimiseen ja sellaisten kehittyneiden työvälineiden hankkimiseen ja LA kehittämiseen, joista on tullut korvaamattomia monikielisten käännösten ja asiakirjojen kasvavan määrän tehokkaassa käsittelyssä. Päivittäisen käännöstoimintansa lisäksi toimielimet osallistuvat tärkeiden monikielisten kielivoimavarojen kehittämiseen yhteisön eri toiminta-alueilla. Yhtenäismarkkinoiden avaamisen ja sisärajojen poistamisen jälkeen tiedonsiirto moninkertaistuu eri jäsenvaltioiden hallintoelinten välillä. Ne tarvitsevat yhä useammin kehittyneitä kielityövälineitä helpottaakseen yhteydenpitoa muiden jäsenvaltioiden kanssa ja vähentääkseen tämän yhteydenpidon kustannuksia. Euroopan unionin toimielinten monikielisyyden käsittelystä hankkiman kokemuksen siirtäminen jäsenvaltioiden hallintoelimille ja kunkin tuottamien kielivoimavarojen jakaminen voivat edistää suurtuotannon etujen luomista ja vähentää monikielisen viestinnän kustannuksia. kehittämiseen, joista on tullut korvaamattomia monikielisten käännösten ja asiakirjojen kasvavan määrän tehokkaassa käsittelyssä. Päivittäisen käännöstoimintansa lisäksi toimielimet osallistuvat tärkeiden monikielisten kielivoimavarojen kehittämiseen yhteisön eri toiminta-alueilla. Yhtenäismarkkinoiden avaamisen ja sisärajojen poistamisen jälkeen tiedonsiirto moninkertaistuu eri jäsenvaltioiden hallintoelinten välillä. Ne tarvitsevat yhä useammin kehittyneitä kielityövälineitä helpottaakseen yhteydenpitoa muiden jäsenvaltioiden kanssa ja vähentääkseen tämän yhteydenpidon kustannuksia. Euroopan unionin toimielinten monikielisyyden käsittelystä hankkiman kokemuksen siirtäminen jäsenvaltioiden hallintoelimille ja kunkin tuottamien kielivoimavarojen jakaminen voivat edistää suurtuotannon etujen luomista ja vähentää monikielisen viestinnän kustannuksia. Tämän toimintalinjan tavoitteena on rohkaista yhteistyötä jäsenvaltioiden hallintoelinten ja Euroopan unionin toimielinten välillä monikielisen viestinnän kustannusten pienentämiseksi Euroopan julkisella alalla erityisesti käyttämällä kehittyneitä kielityökaluja. Näin Euroopan toimielimet vaikuttaa voimakkaasti eurooppalaisen kieliteollisuuden kehittymiseen julkisella kysynnällä, joka perustuu yhteisiin standardeihin ja laatuvaatimustekijöihin. Tämän toimintalinjan tavoitteena on rohkaista yhteistyötä jäsenvaltioiden hallintoelinten ja Euroopan unionin toimielinten välillä monikielisen viestinnän kustannusten pienentämiseksi Euroopan julkisella alalla erityisesti käyttämällä kehittyneitä kielityökaluja. Näin Euroopan toimielimet vaikuttaa voimakkaasti eurooppalaisen kieliteollisuuden kehittymiseen julkisella kysynnällä, joka perustuu yhteisiin standardeihin ja laatuvaatimustekijöihin. Ib 3. 1. Pitkän aikavälin tavoitteena on tehokkaiden monikielisyyden käsittelypalveluiden käytettävyys, jotka täyttää toimielinten ja jäsenvaltioiden asianomaisten laitosten tarpeet. Tällä suositaan sellaisten perusrakenteiden luomista, joiden avulla voidaan käyttää yhteisesti hallintoelimissä ja Euroopan yhteisön toimielimissä käytössä olevia eri kielellisiä voimavaroja tuhlaamatta nykyisiä toimintoja, ja voidaan kannustaa tulevan kehityksen lähentymistä. Tarjouspyyntöjä annetaan työvälineiden ja järjestelmien kehittämisestä, joiden avulla voidaan säästää käännösaikaa helpottamalla jo käännettyjen tekstien tai asiakirjan osien sovittamista paikallisoloihin ja uudelleenkäyttöä sekä pääsyä terminologisiin tietopankkeihin. Erityisesti huomiota olisi kiinnitettävä työkaluille ja sovelluksille, jotka helpottavat tulkkaustyötä. 3. 1. Pitkän aikavälin tavoitteena on tehokkaiden monikielisyyden käsittelypalveluiden käytettävyys, jotka täyttää toimielinten ja jäsenvaltioiden asianomaisten laitosten tarpeet. Tällä suositaan sellaisten perusrakenteiden luomista, joiden avulla voidaan käyttää yhteisesti hallintoelimissä ja Euroopan yhteisön toimielimissä käytössä olevia eri kielellisiä voimavaroja tuhlaamatta nykyisiä toimintoja, ja voidaan kannustaa tulevan kehityksen lähentymistä. Tarjouspyyntöjä annetaan työvälineiden ja järjestelmien kehittämisestä, joiden avulla voidaan säästää käännösaikaa helpottamalla jo käännettyjen tekstien tai asiakirjan osien sovittamista paikallisoloihin ja uudelleenkäyttöä sekä pääsyä terminologisiin tietopankkeihin. Erityisesti huomiota olisi kiinnitettävä työkaluille ja sovelluksille, jotka helpottavat tulkkaustyötä. 3. 2. Jatketaan tiettyj en j äsenvaltioiden kanssa jaetuin kustannuksin toteutettavaa yhteistyötä terminologisten työvälineiden ja olemassa olevien tietokoneavusteisten käännösj ärj estelmien parantamiseksi j a laajennetaan sitä muihin kiinnostuneisiin jäsenvaltioihin. 3. 2. Jatketaan tiettyjen jäsenvaltioiden kanssa jaetuin kustannuksin toteutettavaa yhteistyötä terminologisten työvälineiden ja olemassa olevien tietokoneavusteisten käännösj ärj estelmien parantamiseksi ja laajennetaan sitä muihin kiinnostuneisiin jäsenvaltioihin. 3. 3. Pyritään erityisesti saattamaan yhteisön uusia virallisia kieliä koskevat kielelliset työvälineet samalle tasolle muiden kanssa. 3. 3. Pyritään erityisesti saattamaan yhteisön uusia virallisia kieliä koskevat kielelliset työvälineet samalle tasolle muiden kanssa. Päällekkäisen työn välttämiseksi selvitetään tämän ohjelman ja muiden tietoyhteiskuntaan liittyvien ohjelmien yhteisvaikutuksia, etenkin tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljännen puiteohjelman, pk- yritysten ja käsiteollisuuden yhteisen tukiohjelman, IDA:n (hallintojen välinen tietojenvaihto), TEN-televiestintäsovellusten, INFO 2000 -ohjelman, Sokrateen, Leonardon, Median ja ehdotetun Ariane- ohjelman osalta. 4. Liitännäistoimet 4. Liitännäistoimet Zl Monikielisen tietoyhteiskunnan toteuttaminen edellyttää yhtenevien strategioiden luomista julkisilta viranomaisilta, kielellisiä voimavaroja ja työkaluja kehittäviltä yhdistyksiltä ja elimiltä, koekäyttäjiltä sekä tietojärjestelmiä tuottavilta ja levittäviltä tai kielen käsittelyn työkaluja, palveluita tai järjestelmiä tarjoavilta markkinoiden osapuolilta. Tämän helpottamiseksi komissio toteuttaa seuraavat täydentävät toimet: * yhteistyön ja yhteensovittamisen järjestäminen tärkeimpien monikielisen tietoyhteiskunnan kehittämiseen osallistuvien vaikuttajien välille; Monikielisen tietoyhteiskunnan toteuttaminen edellyttää yhtenevien strategioiden luomista julkisilta viranomaisilta, kielellisiä voimavaroja ja työkaluja kehittäviltä yhdistyksiltä ja elimiltä, koekäyttäjiltä sekä tietojärjestelmiä tuottavilta ja levittäviltä tai kielen käsittelyn työkaluja, palveluita tai järjestelmiä tarjoavilta markkinoiden osapuolilta. Tämän helpottamiseksi komissio toteuttaa seuraavat täydentävät toimet: * yhteistyön ja yhteensovittamisen järjestäminen tärkeimpien monikielisen tietoyhteiskunnan kehittämiseen osallistuvien vaikuttajien välille; * ohjelman tavoitteiden toteuttamisessa saavutetun edistymisen arviointi ja jäljellä olevien esteiden tunnistaminen; * ohjelman tavoitteiden toteuttamisessa saavutetun edistymisen arviointi ja jäljellä olevien esteiden tunnistaminen; * käyttäjien kielellisiä tarpeita vastaavien teknisten standardien edistäminen; * käyttäjien kielellisiä tarpeita vastaavien teknisten standardien edistäminen; * myynninedistämistoimien ja käyttäjille suunnattujen tiedotuskampanjoiden aloittaminen sekä parhaiden käytäntöjen vaihdon tukeminen; * myynninedistämistoimien ja käyttäjille suunnattujen tiedotuskampanjoiden aloittaminen sekä parhaiden käytäntöjen vaihdon tukeminen; * kolmansien maiden ja monikielisten kansainvälisten järjestöjen kanssa toteutettavien hyödyllisten yhteistyömahdollisuuksien tutkiminen. * kolmansien maiden ja monikielisten kansainvälisten j ärj estöj en kanssa toteutettavien hyödyllisten yhteistyömahdollisuuksien tutkiminen. ly LIITE n LIITE n OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT 1. Komissio panee täytäntöön ohjelman teknisen eritelmän liitteessä 1. Komissio panee täytäntöön ohjelman teknisen eritelmän I annetun liitteessä mukaisesti. I annetun 2. Tarvittaessa toimintalinjoja toteutetaan hankkeiden avulla, joiden kustannukset jaetaan lukuun ottamatta ainoastaan EU:n toimielimiä varten toteutettavia kehityshankkeita, joissa yhteisön osuus voi olla 100 prosenttia. Yhteisön rahoituksen osuus ei yleensä ole enemmän kuin 50 prosenttia hankkeen kustannuksista, ja tämä osuus vähenee sitä mukaa kun hanke kypsyy markkinointivaiheeseen. Yliopistoille ja muille laitoksille, joilla ei ole kustannuslaskentajärjestelmää, korvataan 100 prosenttia lisäkustannuksista. mukaisesti. 2. Periaatteessa toimintalinjat pannaan täytäntöön hankkeiden avulla, joiden kustannukset jaetaan lukuun ottamatta ainoastaan EU:n toimielimiä varten toteutettavia kehityshankkeita, joissa yhteisön osuus voi olla 100 prosenttia. Yhteisön rahoituksen osuus kustannuksiltaan jaetuista hankkeista on enintään 50 prosenttia hankkeen kustannuksista, ja osuus vähenee sitä mukaa kun hanke kypsyy markkinointivaiheeseen. Yliopistoille, laitoksille ja muille voittoa tavoittelemattomille tutkimuskeskuksille, joilla ei ole kustannuslaskentajärjestelmää, korvataan 100 prosenttia lisäkustannuksista. 3. Jaetuin kustannuksin toteutettavat hankkeet valitaan periaatteessa Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistaviin ehdotuspyyntöihin perustuvan yleisen menettelyn mukaisesti. Tavoitteet määritellään työsuunnitelmissa, jotka on laadittu läheisessä yhteistyössä markkinatoimijoiden ja päätöksen 4 artiklassa tarkoitetun komitean kanssa. 3. Jaetuin kustannuksin toteutettavat hankkeet valitaan periaatteessa Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistaviin ehdotuspyyntöihin perustuvan yleisen menettelyn mukaisesti. Tavoitteet määritellään työsuunnitelmissa, jotka on laadittu läheisessä yhteistyössä markkinatoimijoiden ja päätöksen 4 artiklassa tarkoitetun komitean kanssa. 4. Saatuaan 4 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon komissio voi poikkeuksellisesti ottaa huomioon hanke-ehdotukset, joita ei ole pyydetty, mutta jotka voisivat saada aikaan erityisen merkittävää kehitystä ohjelman tavoitteiden toteuttamisen kannalta, ja joilta ei voida edellyttää tavalliseen ehdotuspyyntömenettelyyn osallistumista. 4. Saatuaan 4 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon komissio voi poikkeuksellisesti ottaa huomioon hanke-ehdotukset, joita ei ole pyydetty, mutta jotka voisivat saada aikaan erityisen merkittävää kehitystä ohjelman tavoitteiden toteuttamisen kannalta, ja joilta ei voida edellyttää tavalliseen ehdotuspyyntömenettelyyn osallistumista. If 5. Euroopan kielivoimavarojen perusrakenteiden luomiseksi toteutettaville toimille annettava tuki voi olla yhdistettyjen toimien muodossa, joilla sovitetaan yhteen monikielisten kielivoimavarojen kehittyminen erityisesti "yhdistettyjen verkostojen" avulla. Yhteisön osallistuminen voi käsittää 100 prosenttia yhdistämisen kustannuksista. 6. Komission kokonaan rahoittamat hankkeet osana tutkimus- ja palvelusopimuksia pannaan täytäntöön tarjouspyyntökilpailulla komission varainhoitoa koskevien asetusten mukaisesti. Avoimuus varmistetaan julkaisemalla ja säännöllisesti levittämällä työohjelma ammatillisiin järjestöihin ja muihin asianomaisiin järjestöihin. 5. Euroopan kielivoimavarojen perusrakenteiden luomiseksi toteutettavia toimia ja/tai kehittyneiden kielityövälineiden käytön edistämistä Euroopan julkisella alalla voidaan tukea yhdistettyjen toimien muodossa, joilla sovitetaan yhteen monikielisten kielivoimavarojen kehittyminen erityisesti "yhdistettyjen verkostojen" avulla. Yhteisön rahoitus voi kattaa 100 prosenttia yhdistämisen kustannuksista. 6. Kokonaan yhteisön talousarviosta osana tutkimus- ja palvelusopimuksia rahoitettavat hankkeet pannaan täytäntöön komission tarjouspyyntökilpailulla varainhoitoasetuksen ja tiettyjen voimassa olevan varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Avoimuus varmistetaan julkaisemalla ja levittämällä työohjelma ja valitut hankkeet ammatillisiin järjestöihin ja muille aiheesta kiinnostuneille tahoille. 7. Ohjelman täytäntöön panemiseksi komissio ryhtyy myös toimiin, jotka on laadittu ohjelman yleisten tavoitteiden ja kunkin toimintalinjan erityisten tavoitteiden mukaisesti. Näihin toimiin kuuluvat työryhmät, seminaarit, konferenssit, tutkimukset, julkaisut, tiedotuskampanjat, koulutuskurssit, osallistuminen yhteistyöhankkeisiin jäsenvaltioiden hallintoelinten, Euroopan unionin toimielinten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, apu kansallisille kielenseurantakeskuksille ja erityinen tuki kielellisten työvälineiden ja voimavarojen kehittämiselle niiden yhteisön kielten osalta, jotka sitä eniten tarvitsevat. 7. Ohjelman täytäntöön panemiseksi komissio ryhtyy myös toimiin, jotka on laadittu ohjelman yleisten tavoitteiden ja kunkin toimintalinjan erityisten tavoitteiden mukaisesti. Näihin toimiin kuuluvat työryhmät, seminaarit, konferenssit, tutkimukset, julkaisut, tiedotuskampanjat, koulutuskurssit, osallistuminen yhteistyöhankkeisiin jäsenvaltioiden hallintoelinten, Euroopan unionin toimielinten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa jaettu apu kansallisille kielenseurantakeskuksille ja erityinen tuki kielellisten työvälineiden ja voimavarojen kehittämiselle niiden yhteisön kielten osalta, jotka sitä eniten tarvitsevat. Kaikkien taloudellista tukea saavien toimintojen on soveltuvissa tilanteissa tuotava esiin Euroopan unionilta saatu rahoitus. X FINANCIAL STATEMENT 1. TITLE OF OPERATION Promotion of the multilingual information society (MLIS): multiannualaction programme to preserve and exploit linguistic diversity in Europe. 2. - BUDGET HEADING INVOLVED B5-403 3. LEGAL BASIS Treaty on European Union, Article 130 (3). 4. DESCRIPTION OF OPERATION 4. 1 GENERAL OBJECTIVE The programme is based on the experience acquired by the Commission of the European Communities in managing research programmes in the field of language engineering and the development, for its own requirements, of language tools which facilitate translation and reduce its cost. This new programme has four principal objectives: - to stimulate the use of technologies, tools and methods which reduce the cost of transferring information between languages and the development of multilingual services; - to encourage the strengthening of the language industries; - to encourage the development of multilingual services; - to promote the linguistic diversity of the European Union in the global information society. The technological revolutions which are profoundly modifying the form and modes of human communication have an impact on the evolution of languages and their use. The appearance on the scene of a global information society is a challenge to linguistic cohesion and diversity in Europe. Economic pressures (the cost of multilingualism) will tend to encourage the use of dominant languages through the networks. Those citizens who are not in a position to express themselves easily in those languages risk missing out on the benefits of the information society. However, the progress achieved in language engineering and language processing technologies means that there are now tools available which reduce the cost of translation and multilingualism and make it easier to learn languages. 2r The principal lines of action of the new programme are as follows: - to support efforts to set up the infrastructure of European language resources and to encourage the operators involved; - to mobilize and reinforce the language industries by promoting the use of modern language technologies and tools and their incorporation in computer applications; - to promote the use of advanced language tools, in particular in the European public sector. 4. 2 PERIOD COVERED AND ARRANGEMENTS FOR RENEWAL Three years, covering the period from 1 January 1996 to 31 December 1998. 5. CLASSIFICATION OF EXPENDITURE OR REVENUE 5. 1 NCE 5. 2 DA 5. 3 Type of revenue Any revenue will be reemployed in accordance with Article 27 of the Financial Regulation of 21 December 1977, as most recently amended by Regulation 610/90 of 13 March 1990. 6. TYPE OF EXPENDITURE/REVENUE INVOLVED 6. 1 Provision of services Projects financed in whole by the Commission under study and services contracts will be implemented through calls for tender in accordance with the financial regulations of the Commission. These services will generally concern studies, the organization of coordination meetings, workshops and demonstrations of language tools for the European institutions. They will derive, in particular, from the implementation of action lines 2 and 3 and the accompanying measures. Transparency will be ensured by publishing the work programme and communicating it to commercial associations and other interested bodies. 6. 2 Subsidy fur joint funding with other sources in the public and private sectors Shared-cost projects and joint projects will normally be selected following the usual procedures of calls for proposals published in the Official Journal of the European Communities. This type of funding applies, in particular, to the activities provided for in the three action lines for joint development projects. The content of the calls for. proposals will be drawn up in close consultation with market operators and the programme committee. The principal criterion for supporting projects through the calls for proposals will be their potential contribution to attaining the objectives of the programme. The Community's financial contribution to shared-cost projects will not normally exceed 50%. The Community's financial involvement may of course be as high as 100% in the case of projects involving exclusively the institutions of the European Union. Specific supplementary bonuses may also be granted to encourage the development of a European language resources infrastructure, the participation of SMEs and initiatives concerning those Community languages for which the advanced language tools are least developed. The Community's financial contribution to the projects involved may cover up to 100% of the coordination costs. 7. FINANCIAL IMPACT 7. 1 Method of calculating total cost of operation (relationship between individual costs and the total cost) The volume of appropriations required to finance the Community contribution to implementing the MLIS programme takes account of the financial parameters derived from previous experience and activities and the nature of the actions proposed with a view to achieving the specific objectives set out in point 9. 1. 7. 2 Itemized breakdown of costs Commitment by line of action (current costs in million ecus): Supporting the construction of an infrastructure for European language resources Mobilizing and expanding the language industries Promoting the use of advanced language tools in the European public sector Accompanying measures TOTAL 1996 0. 5 1997 0. 5 1998 1. 0 Total 2. 0 1. 0 2. 0 0. 5 4. 0 1. 0 2. 5 1. 0 5. 0 1. 5 2. 5 1. 0 6. 0 3. 5 7. 0 2. 5 15 8. FRAUD PREVENTION MEASURES (AND RESULTS OF MEASURES TAKEN) Overall monitoring will be exercised by a committee composed of delegates of the Member States. Specific monitoring criteria and procedures will be laid down at the start of the programme and applied periodically during the implementation phase of the programme. The Commission officials, if necessary assisted by independent experts, will verify the proper implementation of the projects and studies before payment, taking into account the contractual obligations and principles of good management. Administrative checks will be carried out by the Commission. Verification will be by the Court of Auditors i$ under the terms of the Treaty. At the end of the programme an evaluation report will be drawn up by independent experts on the results obtained in implementing the lines of action. 9. ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS 9. 1 Specific and quantifiable objectives; target population Specific objectives Support! tig the construction of an infrastructure for European language resources Language resources such as dictionaries, terminological databanks, grammar books, collections and the like are an essential raw material for linguistic research^ for the development of operational language processing tools and the improvement of computer- assisted translation systems. Considerable sums have already been invested by the Member States, the Commission and certain private companies in an effort to produce language resources of varying scale and complexity. Exploitation of these resources is currently hampered by the fact that they are mainly monolingual, their basic specifications are sometimes disparate - which limits their use - and they are often difficult to locate. The objective of this line of action is to support the efforts being undertaken by producers and users, with a view to facilitating their identification, structuring, distribution and utilization at Community level. Mobilizing and expanding the language industries < This line of action will essentially involve promoting the modern language processing tools in those sectors of activity to which they are particularly well-suited and in which they are likely to considerably reduce translation costs: product labelling, controlled-language drafting and computer-assisted translation of documentation and user notices, adapting software to different language markets, etc. It will also aim to promote the use of language the efficiency and competitiveness of the European translation industry and interpreting services. tools and means of communication to strengthen Promoting the use of advanced language tools in the European public sector This line of action aims to exploit the Commission's prior investment, for its own requirements, in the field of machine translation and multilingual tools, and to act as a catalyst for the development of the market through public demand. The objective is to allow the ot* :r European institutions and the civil services of the interested Member States to u. j these tools and to set up cooperation projects to share the development costs needed to cover the Community's new working languages. Accompanying measures In addition to the measures to strengthen coordination of the suitable initiatives in the language field undertaken under various Community programmes, and to speed up their the organization of strategic impact, the accompanying measures will involve coordination meetings with the principal market operators, launching studies and strategic surveys so as to monitor the development of the market and evaluate the impact of the programme, stimulating standardization work, launching promotion measures and measure to increase user awareness, and encouraging cooperation and the exchange of best practice in public and private bodies which are taking steps to adapt to a multilingual society and market. These measures will also involve examining opportunities for advantageous cooperation with third countries and multilingual ' international organizations. Target population The target groups comprise: the national language departments or responsibilities in the Member States and regions, institutions with strategic and executive language "professionals": translators, terminologists, publishers of grammar books and dictionaries, teachers of languages and specialized bodies and institutes in the Member States. creators of language resources and the specialized bodies which process them to give them a structure, computer service companies and software publishers specialized in the production of language processing tools, major groups of users of these tools (export-oriented industries, providers of information services and international communications, software publishers, administrations and institutions which need to communicate in several languages, etc. ). 9. 2 Grounds for the operation Subsidiarity Language policies are the responsibility of the Member States. Nevertheless, promoting the development of modern language processing tools and their use is a field of activity where Community action is justified in order to achieve substantial economies of scale through promoting suitable cooperation between the operators involved in the various language zones. The activities under the programme wiil be commensurate with the objectives to be achieved and will involve only those fields likely to achieve an added value at European level. Choice of ways and means The costs will be reduced as much as possible through competition by means of calls for tenders and proposals. The Commission contribution to shared-cost projects will coordination meetings should avoid any duplication of effort and promote synergy. The the choice of ways and means the guidelines set out takes account of in Bangemann Report and in the Commission action plan COM(94) 347, as well as of the consultations held with industry, users and the representatives of the Member States in preparing the programme. Spin-off and multiplier effects expected Promoting the development of the language industries and the use of modern language tools has spin-off benefits of great interest to the Community: promotion of an industry and services which create jobs; reduction in the cost of translating and transferring information between languages (the number of pages translated in the Community in 1988 was estimated at 100 million); new outlets offered by linguistic adaptation of products and services to local markets; strengthening of the cohesion of the Community in its linguistic diversity; preservation of the cultural and linguistic diversity of the Community in the global information society. The Community's means of action - shared-cost projects and support for joint projects have a multiplier effect through the supplementary funding contributed by the partners taking part in these projects. Moreover, they achieve a further multiplier effect by encouraging investment by the market operators. Factors of uncertainty The main factors of uncertainty which might affect the specific results of the programme concern the readiness of the private sector to invest in the development of modern language processing tools before the market for such products has taken off. 9. 3 Monitoring and evaluation of the operation Some of the projects will be devoted to developing indicators for monitoring the multilingualism market in Europe, in terms of both developing the supply of products and the industry and demand. In the very first year of the programme, a methodological framework will be laid down for the systematic collection of data in the various fields. An analysis of these annually-updated indicators will allow an assessment of the effectiveness of the measi es taken in the course of the programme. Before the end of the programme an evaluation report will be drawn up on the results achieved in implementing the lines of action. 10. ADMINISTRATIVE EXPENDITURE (PART A OF SECTION 3 OF THE GENERAL BUDGET) The expenditure is calculated per year. IV 10. 1 Additional staff in the Commission Implementation of the proposed action will require the additional allocation of 2 officials (1 A- grade post and 1 C-grade post, cost = ECU 160 000). Effective mobilization of the necessary administrative resources will depend on the Commission's annual decision on the allocation of resources, taking account in particular of the additional staff and sums approved by the budgetary authority. Additional requests can in no way prejudice the decision which the Commission will have to take on the allocation of resources. 10. 2 Amount of staff and administrative expenditure involved The annual amounts of administrative expenditure are as follows: 10. 2. 1 National experts seconded A-1520 Total expenditure: ECU 70 000 Two national officials will have to be seconded to coordinate the MLIS projects between the EU and the national/regional levels. 10. 2. 2 Meetings of experts A-250 Total expenditure: ECU 120 000 To prepare the work programme, the Commission will consult outside experts and representatives of users, industry administrations and research. 9 meetings are planned, with 1 participant per Member State (cost = 880 x 15 x 9 = 118 800, rounded up to ECU 120 000). 10. 2. 3 Meetings of the Committee A-2510 Total expenditure: ECU 40 000 The MLIS programme committee mentioned in the Council Decision will hold an average of 3 meetings per year, with 1 participant per Member State (cost: 880 x 15 3 = 39 600, rounded up to ECU 40 000), 10. 2. 4 Official travel A-130 Total expenditure: ECU 50 000 Total official travel costs for Commission staff and the seconded national experts are estimated at ECU 50 000 and will be taken, from the overall amount allocated to DG XIII. IU ISSN 1024-4492 KOM(96) 456 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 16 01 Luettelonumero : CB-CO-96-465-FI-C ISBN 92-78-08919-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Ammattiliitot ja alueet : Haaste Euroopalle.

eurovoc_concepts:
EU regional policy
economic and social cohesion
regional development


title: 96/596/CE: Décision de la Commission du 2 octobre 1996 modifiant la décision 92/452/CEE de la Commission établissant la liste des équipes de collecte d'embryons et de production d'embryons agréées, dans les pays tiers, pour l'exportation vers la Communauté d'embryons d'animaux de l'espèce bovine (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
New Zealand
United States
cattle
embryo and foetus
import
veterinary inspection

formats: html pdfa1b print